September måneds nyt\nRejsegilde på TMG-huset\nHåndværkere, bygherre og økonomiske samarbejdspartnere var blandt de tilstedeværende, da TMG i dag holdt rejsegilde på sit nye klubhus. Samtidig fik repræsentanter for de kommende brugere lejlighed til at kigge byggeriet an. Selve beværtningen, som traditionelt består af pølser med brød samt øl og vand, blev således indtaget i det, der engang skal blive selve opholdsrummet. Derfra var der kig op til en åben afsats, som om en måneds tid kan tages i brug som mødelokale. Endnu er der dog et stykke vej - betonen står rå, og der mangler både vinduer og alt det indvendige.\nIvan Dybvad, formand for TMG's hovedafdeling, fulgte skik og brug ved at byde velkommen fra en omvendt murerspand. Derfra roste han håndværkerne for det arbejde, de har gjort indtil nu. Det faldt tydeligvis i god jord.\nUdenfor knejsede to kranse. Normalt er det håndværkerne, der kommer med krans (mureren) og flag (tømreren) til et rejsegilde. Det var Ivan Dybvad ikke bekendt med - derfor havde han også bestilt en krans.\nEfterfølgende var der nogen diskussion om husets kommende navn. Det er "i fare" for at komme til at hedde TMG-huset - hvilket ikke er i overensstemmelse med intentionerne om at være andet og mere end et tilholdssted for TMG's medlemmer.\nHuset ventes taget i brug i november. Indvielsen bliver 9. december. Læs mere her.\n(webgruppen fredag den 22. september)\nEt skridt nærmere ældreboliger\nFinn Smerup og den gruppe, der arbejder for at få ældrevenlige boliger på det grønne areal mellem brugsen, lægehuset og banen, mener at have fat i en god idé, som der er stort behov for. Da gruppen i lørdags tog den kasse ned, hvor man kunne lægge talon'er, hvis man var interesseret i "almennyttige, ældrevenlige, handicapforberedte andelsboliger" på dette areal - da var der 43 talon'er i kassen.\n"Vi må nu heldigvis konstatere, at vi har fat i noget rigtigt", siger Finn Smerup.\nLangt hovedparten af henvendelserne kommer fra folk, som ligger inden for målgruppen - dvs ældre bosiddende i Mårslet.\n"Vi har nu haft første møde, hvor vi har tilrettelagt en strategi, hvis første punkt er kommunekontakten med henblik på at få ændret plangrundlaget for arealet. Vi tror, vi står godt med den store opbakning, vi har fået - lad os krydse fingre for, at det må lykkes os. En positiv behandling i Århus komme er altafgørende for det videre forløb", siger Finn Smerup på vegne af gruppen og Fællesrådet.\nPlangrundlaget skal ændres, fordi grunden er udlagt til erhvervsformål.\nKontakten til kommunen vil blive taget allerede i næste uge og have form af et møde. Finn Smerup mener, at kommunen allerede er bekendt med intentionerne og mere eller mindre afventer et udspil.\nHan påpeger videre, at alle, som har vist interesse for projektet, snarest vil modtage et brev om sagens videre gang. Skulle der være nogen, der har glemt at aflevere talon'en, kan de sende den til Finn Smerup privatadresse.\nFællesrådsformanden svarer hverken helt "ja" eller helt "nej" til det alternative forslag, der er rejst til anvendelse af arealet - et aktivitetshus til glæde for hele byen. Han mener dog ikke, der står ret mange bag det forslag, og påpeger i øvrigt, at TMG's nye klubhus netop skal være værested for hele byen - det er en del af præmissen for dette klubhus.\nGodt brugte venner\nMSV, Mårslet skoles venner, er godt brugte venner. Foreningen, som er en kulturel støtteforening for Mårslet skole, delte sidste år godt 17.000 kr. ud til en række forskellige aktiviteter på Mårslet skole: I klasserne, på foredrag, og til fællesarrangementer.\nDet er det største beløb i foreningens nyere historie, mente generalforsamlingen torsdag aften.\nMSV betalte sidste år tilskud til en række klassers besøg på den midlertidige skøjtebane ved Ridehset i Århus. Ex-junki'en Finn Bjørn Pedersen var foreningens gæst med en ligefrem beretning om sit mangeårige liv som narkoman. Det var i forbindelse med skolens fokus på misbrug.\nDesuden har MSV støttet en lang række klassers ekskursioner - fx kanoture og en klasses besøg på Elmuseet i Tange.\nOmfanget af de ekstraordinære aktiviteter på skolen blev diskuteret i forlængelse af formandens beretning. Skolen starter i næste uge på de første tre af dette skoleårs ialt syv flex-uger. Deri brydes skemaet totalt om, så det giver mulighed for både forybelse og aktiviteter ud af huset. Det vil formentlig få antallet af ansøgninger til MSV til at stige - men deltagerne i generalforsamlingen blev enige om at se omfanget af ansøgningerne, før det blev gjort til et problem.\nI det kommende regnskabsår er planlagt genoptgelse af den hedengangne fugletur, støtte til bl.a en avis om de unges liv i Mårslet - den skal udgives som indstik i MårsletBladet - og nogle ekskursioner og besøg på Mårslet skole i forbindelse med kristendomsundervisningen.\nForeningen baserer sin økonomi på frivillige bidrag. Dertil får børnene girokort med hjem i de nærmeste dage.\nEn femte-plads i NM i skoleskak\nFem drenge fra Mårslet kom mandag sidst på formiddagen hjem med en femte-plads i NM i skoleskak. Mesterskabet blev afviklet i Norge i weekenden.\nDe fem drenge vandt ved samme lejlighed en 2.-plads i en særlig form for lynskak.\nDesuden havde de en dejlig tur, fornemmer man af en beretning fra stævnet.\n(Måslet skoleskak + webgruppen tirsdag den 19. september)\nTunnelen i jorden\nTunnelen under banen kom i jorden i weekenden. Togtrafikken var afbrudt fra lørdag eftermiddag til tidligt mandag morgen, og i det tidsrum lykkedes det både at få gravet ud, lagt tunnel-elementerne i jorden, rammet en væg ned på nordsiden af banen, at få dækket til og at få lagt skinnerne på plads igen. I mellemtiden sørgede en bus for transporten mellem Tranbjerg og Mårslet\nGenoptagelsen af togtrafikken betød, at tidsplanen holdt - selv om entreprenøren tydeligvis havde glemt at tage højde for kirketiden søndag morgen og deraf følgende problemer med at komme til og fra - se billeder her.\nHolder tidsplanen videre, bliver projektet færdigt i uge 43, umiddelbart efter skolernes efterårsferie.\nLæs mere i nyhederne for august - vælg den øverst på denne side.\n(webgruppen mandag den 18. september)\nKonkurrence for at få mindre trafik i Mårslet\nFra fredag 15. til lørdag 23. september har folk i Mårslet chance for at vinde en række forskellige præmier, hvis de går eller cykler til Brugsen, bageren eller til idræt i TMG (Testrup Mårslet Gymnastikforening). Men ikke hvis de kører i bil.\nKonkurrencen for er arrangeret af Miljøudvalget under Mårslet Fællesråd med støtte fra en række sponsorer og samarbejdspartnere. Formålet er at få mårsletterne til at køre mindre i bil, når de blot skal lokale ærinder.\nHovedpræmierne i konkurrencen er to transistorradioer af mærket Freeplay samt to par Konnix cykeltasker. Freeplay-radioerne udmærker sig ved hverken at bruge batterier eller strøm fra lysnettet. I stedet er de udstyret med solceller, og de kan trækkes op, når de får for lidt lys.\nDesuden indgår tasker, T-shirts, rugbrød, cykelhjelme og en lang række andre præmier fra forskellige sponsorer i konkurrencen.\nFor at deltage, skal man blot udfylde en seddel med navn og adresse, når man har gået eller cyklet til SuperBrugsen i Mårslet, Mårslet Bageri eller et af de fire lokaler, TMG bruger: Hallen, skolens gymnastiksal, klubhuset ved tennisbanerne og det midlertidige klubhus ved boldbanerne.\nKonkurrencen finder sted i Miljøtrafikugen, hvor der over hele Danmark og i andre lande er aktiviteter for at gøre biltrafikken mindre.\nEn anden lokal aktivitet i Mårslet er, at skolen fører kampagne for at få børnene til at gå eller cykle i skole i stedet for at blive kørt i Miljøtrafikugen. Læs mere her.\nDesuden vil Mårslet Cykel Motion holde åbent hus i forbindelse med Miljøtrafikugen. Det sker på adressen Tandervej 15, fredag 15. september kl. 17-18, og lørdag 16. samt søndag 17. kl. 11-12.\nDe grønne guider tager hul på miljø/trafikugen fredag den 15. september kl. 14-17. Da udleverer Henrik Boisen i brugsen kort, der viser, hvor langt man kommer med 5 minutters cykling og 10 minutters gang i Mårslet.\n(miljøgruppen under Fællesrådet + webgruppen torsdag den 14. september)\nRejsegilde i næste uge\nEn smule forsinket - men TMG's nye klubhus er nu så langt, at de markante datoer nærmest falder over hinanden.\nI næste uge, fredag d. 22. september, er der rejsegilde.\nI efterårsferien bliver der sat vinduer og døre ind mod hallen.\nEntreprenøren afleverer byggeriet midt i november.\n9. december bliver der indvielse.\nVed ethvert byggeri må der forventes at der sker uforudsete ting og det er der da også taget højde for i budgettet, idet der er afsat ca. 330.000 kr til reserve. Der har heldigvis ikke været det store "træk" på denne konto. Der er pt. brugt ca. 90.000 kr af reserven.\nLæs mere - og se billeder - her.\n(TMG's hovedbestyrelse + webgruppen torsdag den 14. september)\nKildevang bygger om og til\nI starten af det nye år påbegyndes byggeriet af 18 to-rums plejeboliger ved Kildevang og 6 et-rums boliger i den eksisterende bygning - alle med eget bad og toilet. Det er en længe ønsket og tiltrængt modernisering, der dermed sættes i gang.\nByggeriet betyder, at det gule hus ud mod Langballevej skal væltes.\nDet er planen at beboerne flytter over i de nye boliger ved årsskiftet 2001-2202.\n(Annalisa Enghild + webgruppen torsdag den 14. september)\nTrafikvagterne tæller børn\nSom optakt til næste uges "lad bilen stå"-kampagne tæller trafikvagterne i denne uge, hvor mange børn, de hjælper over fodgængerfeltet ved åen på Tandervej.\nDisse tal vil hver dag blive lagt ind på sin egen side på Mårslet-webben. Herfra vil der også blive linket til Århus kommunes såkaldte "gå-barometer" for alle de skoler, der deltager i den fælles kampagne (når det er klar) - se i øvrigt skolens hjemmeside.\nSidste år, da Mårslet skole havde trafikkampagne, hjalp børn fra de midterste årgange med at tælle biler i tidsrummet 7.45- 8.00 både i ugen før og i selve den uge, kampagnen løb af stabelen.\nBørnenes trafiktælling viste på de bedste dage en nedgang i trafikken på 40% i forhold til trafikken ugen før kampagnen.\n(webgruppen tirsdag den 12. september)\nTing tager tid - især boldbaner\nHvis alt går vel, bliver der sået græs på den nye boldbane i oktober. Det betyder, at banen formentlig kan tages i brug i 2002. Ting tager tid - læs historien bag her.\nHørret fejrede sig selv i flot stil\nDannebrog blafrede fra utallige flagstænger i Hørret, da landsbyen fejrede sit 2500 års jubilæum med en daglang fest lørdag 9. september. Godt 70 beboere deltog i det fælles morgenbord, mens 60 af de voksne tog aftenfesten og den helstegte pattegris med efter en solbeskinnet dag, der bød på en historisk skattejagt for børnene og foredrag ved Jens Jensen fra Moesgård Museum og lokalhistoriker Hans Møller.\nDer er dog aldrig gjort deciderede fund i selve Hørret, men nærmere i Hørret Skov, hvor der er spor af den tidlige jernalder. Der er også fundet affaldsgruber i området, som viser spor af menneskelig bebyggelse fra omkring 500 før Kristi fødsel.\nHistorien spiller da også en stor rolle i Hørret. Idéen til jubilæumsfesten opstod således i kølvandet på Sognedysten, hvor Hørret Byforening opdagede tallet 2500 år på en seddel. Og så gik bestyrelsen ellers i gang med at stable den historiske fest på benene.... ovenikøbet på den selvsamme dag som landsbyen ældste, Sofie Iversen, fyldte 95!\nHørret Byforenings formand Linda Fogsgaard giver børnene gode råd om finalen i den historiske skattejagt byen rundt - klik på billedet, hvis du vil se det i stort format\n(text og foto: Steen Bille søndag den 10. september)\nSå blev stien anlagt\nDen nye sti mellem Mårslet og Vilhelmsborg blev anlagt i dag. Forinden var der banet og lagt grus i en rende, så de 75 forventningsfulde mårslettere, der var mødt op, blev forholdsvis hurtigt færdige og kunne stå og kigge med, mens broen blev bygget. Forarbejdet til broen var gjort på Eskegården. Derfra blev den båret og kørt ned til det knæk på Giber å, hvor den blev samlet.\nStien gør det muligt at komme fra Mårslet til Vilhelmsborg ad en meget smuk rute, hvor man først går igennem et krat ved regnvandsbassinet på Langballevænget, dernæst langs et markskel, over åen og på den anden side 200 meter langs en hestefold, hvorefter man er nået til den nederste del af stisystemet ved og omkring Vilhelmsborg.\nStien er blevet til i regi af gruppen "fælles opgaver" i væreby/leveby, men den er financieret uden om væreby/leveby.\n(webgruppen lørdag den 9. september)\nDen mørke granitsten foran De kommunale Værkers hus på Hørretvej holdt flyttedag i dag. En stor kran - enhver drengs drøm om store maskiner - ankom til byen kl. 9.30, og en time senere hang den ca. 35 tons store sten frit svævende i luften - og kort tid senere var den på plads på sit nye sted: Rundkørslen på Hørretvej.\nDen store sten stod, viste det sig, på en rimeligt plan flade. Ingen havde turdet give sig i kast med at undersøge, hvor dybt den stak i jorden. Det viste sig til alles lettelse at være næsten ingenting.\nSeancen og de store maskiner - foruden den store kran bestod flytteholdet af to store lastbiler med kontravægte til kranen, diverse støtteudstyr og en mindre kran - tiltrak et større publikum - børn såvel som voksne. Blandt gæsterne var Fællesrådets formand Finn Smerup, idémanden til projekt væreby/leveby Hans Ishøy og Miljøgruppens formand Else Hulemose. De tre er blandt initiativtagerne til flytningen af stenen.\nStenen ér fra Mårslet. Den blev fundet, da den store fjernvarmeledning nord for Præstegårdsvej-udstykningen blev gravet ned. Samtidig blev fundet en anden stor sten, som nu har hjemme hos De kommunale Værker i Århus.\n(klik på billederne, hvis du vil se dem i stort format)\n(webgruppen torsdag den 7. september)\nGå i skole, gå i brugsen og gå til bageren. Det er nogle af de aktiviteter, der arbejdes på at stable på benene i Mårslet i den landsdækkende "lad bilen stå"-uge i september. Den finder sted 18.-24. september - uge 38.\nMårslet skole havde sidste år stor succes med en trafikkampagne, hvor eleverne blev opfordret til at gå eller cykle i skole i en uge, og hvor der var præmier til de klasser, der fik flest med på idéen. Blandt aktiviteterne var trafiktælling ved fodgængerovergangen og to steder ved skolen, og den lokale TV2 Østjylland var i byen og talte både med forældre og børn. Projektet vakte også politisk opmærksomhed.\nKonceptet for dette års landsdækkende skoletrafikkampagne er skåret over samme læst, og dét har Mårslet skole meldt sig til. Det betyder en fem-dobling af præmiesummen - fra 1.000 til 5.000 kr. Til gengæld skal Mårslet skole konkurrere med andre skoler om pengene.\nEleverne modtager en stor kampagneavis umiddelbart inden uge 38. Det lokale præg søges bevaret på den måde, at Mårslet skole vil inddrage børnene på samme måde som sidste år.\nSamtidig arbejder Miljøgruppen under Fællesrådet med at udvide kampagnen, så det ikke bare er børnene, der skal lade sig transportere på gå-ben eller cykel. Læs mere her.\nMiljøgruppen forsøger at finde sponsorer til en lokal konkurrence blandt alle dem, der i uge 38 går eller cykler til brugsen eller bageren. Blandt andet søges sponsorbidrag fra en cykelhandler.\nMiljøgruppen samarbejder også med TMG, som skal have to plancher med oplysning og lodsedler til konkurrencen stående - én ved omklædningsrummene i hallen, og én i det midlertidige klublokale ved boldbanerne.\n(webgruppen tirsdg den 5. september)\nFuld gang i forberedelser til sti\nI denne uge bliver de sidste forberedelser gjort til Store Stidag på lørdag, hvor alle mårslettere kan være med til at trampe en sti til Vilhelmsborg.\nPå strækningen fra Langballevænget til Giber Å, hvor stien skal gå, bliver der i løbet af ugen pløjet et spor og læsset adskillige kubikmeter grus af. På lørdag skal de forhåbentlig mange frivillige stitrampere jævne og trampe gruset fast.\nOgså inden lørdag bliver den gangbro, der skal føre stien over Giber Å, bygget i sektioner på Eskegården. Lørdag skal sektionerne sættes på plads.\nArrangørerne af Store Stidag har på forhånd samlet et madhold, som vil sørge for sandwichs og drikkevarer lørdag. Et kunstnerisk islæt ved arrangementets begyndelse er der også sørget for.\nTrampningen af stien begynder kl. 11 ved regnvandsbassinet ved det første sving på Langballevænget. Vi regner med at slutte kl. 15.\nDu kan læse mere under punktet "Sidste nyt om stien" på gruppens side under Være-Leveby.\n(Emnegruppen Mårsletternes Fælles Opgaver, tirsdag den 5. september)\nSkolen vandt 2 x 1.500 kr.\n7.c og 9.a har netop både gjort deres skole ære og dem selv en tjeneste. Lørdag vandt de to klasser hver deres afdeling af Marselis skolestafetten. Det gav 1.500 kr. til hver af klasserne.\nSkolestafetten går over 10 x 200 meter - 100 meter ud og 100 meter hjem.\nPå holdet for 7.c var Louise Friis, Anne Schmidt Nielsen, Michelle Brandstrup, Josefine Jensen, Nanna Bruun, Anne Kamilla Rasmussen, Jonas Madsen, Brian Mikkelsen, Sigurd Therkeldsen og Anders ???.\nPå holdet for 9.a var Lea Keller Enevoldsen, Anne Jensen, Christian Maglehøj Madsen, Sara Oksbjerre Mortensen, Birgitte Mortensen, Iben Tornhøj Nielsen, Sophie Heidemann Nielsen, Rikke Schmidt Nielsen, Kirsten Bruun Thomsen og Maria Thrane.\n9. a vandt uden kamp - de var eneste hold i aldersklassen. Sidste år vandt klassen klasselodtrækningen. Det gav 1.000 kr. til klassekassen.\n7.c vandt også deres gruppe og et tilsvarende beløb sidste år.\n(webgruppen tirsdag den 5. september)\nStor sten flytter 200 meter\nEn markant udsmykning, som passer til Mårslet. Det var Fællesrådets ønske, og sådan bliver det. Derfor har Vejkontoret nu ledt efter og fundet 35.000 kr. ekstra til udsmykning af rundkørslen i den nordlige ende af Mårslet. De skal bruges på at flytte en stor sten 200 meter - fra De kommunale Værkers hus på Hørretvej, hvor stenen står i dag, til midten af rundkørslen.\nLæs i øvrigt afsnittet om rundkørslen i fællesrådets beretning.\nDe 35.000 kr. ekstra fra Vejkontoret bringer den samlede kommunale udgift til udsmykning af rundkørslen op på 65.000 kr.\nFlytningen af stenen sker allerede på torsdag den 7. september. Den ventes afsluttet kl. 14.\nProjektet kræver, oplyser Vejkontoret, en meget stor kran - stenen vejer 35-40 tons.\nPolitiet har godkendt stenens nye placering. Vejkontoret har bedt om en udtalelse herfra, fordi man frygtede, at stenen kunne komme til at udgøre en risiko for trafikken.\nUd over stenen vil udsmykningen primært bestå af træer - se forvaltningens skitse.\n(webgruppen mandag den 4. september)\nEskegården klar til at gå i gang\nDet pædagogiske opholdssted på Eskegården er klar til at gå i gang. Med posten lørdag kom både en pædagogisk tilladelse til at drive opholdsstedet og en afgørelse fra Naturklagenævnet, som stadfæster den afgørelse, som amtets naturforvaltning tidligere har givet.\nDet opyser en af gårdens ejere, Ole Damgaard.\nNaturklagenævnet har været draget ind i sagen, fordi en af kommentarerne fra nabohøringen senere blev indgivet som formel klage. Naturklagenævnet kan i værste fald være 7-8 mdr. om at nå til til den enkelte sag. I dette tilfælde er der gået 14 dage. Og afgørelsen faldt altså ud til fordel for et socialpæadgogisk opholdssted på Eskegården.\nFonden bag opholdsstedet har bestyrelsesmøde mandag. Blandt de opgaver, der forestår umiddelbart, er at få ansat det nødvendige personale og at få oprettet en intern skole. Hensigten er at søge skolesamarbejde med Mårslet skole, når det kan lade sig gøre, men Eskegården får også brug for en intern skole. Læreren hertil har næsten været ansat, så hun kan gå i gang snarest.\n(webgruppen søndag den 3. september)\nNye indehavere i CitiKiosken\nCitiKiosken på Tandervej er kommet på nye hænder. Efter et par dages pause, hvor der er blevet ændret på opstillingen, hamret, gjort rent og malet, slog Ulla Veng, 25 år, og Johnny Pedersen, 26 år, fredag morgen dørene op for en ny butik.\nDen skal stadig være CitiKiosk, men med større vægt på de gængse kioskvarer slik, is, aviser og drikkevarer, og altså med færre købmandsvarer end i Thomas Hansens tid.\nUlla Veng og Johnny Pedersen bor i Århus N, men Ulla Veng har arbejdet i butikken indtil for to år siden.\nÅbningstiderne bliver de samme som kiosken traditionelt har haft, dvs. 7.30-21.00 alle ugens syv dage.\n(webgruppen fredag den 1. september)


Kolli-sensor DRT25C.R: Leuze\nSikker detektering af kolli emballeret med krympefolie\nEn sixpack er praktisk til nem transport af flasker eller dåser. Men selve emballeringsprocessen af kolliet, der vikles med folie, er meget krævende, da forskellige objekthøjder kræver en detektering oppefra. Det kan være en stor udfordring med forskellige objektegenskaber, som omfatter metallisk, farvet eller transparent materiale. Vores dynamiske referencesensorer DRT25C.R er den enkle løsning. Med denne sensors store rækkevidde på 450 mm kan den uden problemer udføre teach-funktionen på transportbåndet og benytter båndet som reference. Således bliver detekteringen objektuafhængig. Og først og fremmest er den sikker: uanset om kolliet består af seks, otte eller flere enheder.\nSikker detektering af forskellige, folieomviklede kolli - uanset om det drejer sig om seks, otte eller flere enkelte enheder, eller om folien er transparent eller med påtryk\nMed den store rækkevidde på 450 mm kan sensoren uden problemer indlære enheden oppefra på transportbåndet\nTilpasning til applikationen vha. to forskellige teach-niveauer\nTil højt maskingennemløb og undgåelse af stilstand\nInnovativ CAT-teknologi: Transportbåndet benyttes som reference og gør detekteringen objektuafhængig\nUniversel monteringsposition for alle objekter\nIngen justering af sensoren, når der skiftes produkter eller emballagematerialer. Kortere monteringstider muliggør større produktionsmængder\nI et påfyldningsanlæg fyldes drikkevarer på flasker eller dåser og krympes med folie til kolli. De forskellige drikkevarekolli varierer i form og har en højde på mellem 80 og 400 mm. De skal detekteres af en sensor på et lille transportbånd. På trods af de forskellige kollityper med transparent folie eller forskellige påtryk på folien må sensoren ikke detektere dobbelt eller forkert og skal sikkert kunne registrere et mellemrum mellem to kolli. I nogle tilfælde har kolliene papunderlag.\nDen enestående teknologi i den nye kolli-sensor DRT25C.R anvender båndoverfladen som reference.\nDerved registrerer den sikkert det komplette spektrum af kollityper uafhængigt af, om de er krympet med transparent, farvepåtrykt folie eller folie af metal. Således er det muligt at udstyre de små transportbånd eller andre bånd med kun én sensor, uanset hvad anvendelsesformålet er. Ved et produktskift er det ikke nødvendigt med ny justering af sensoren. Indstillingen foregår bekvemt med en teach-knap.\ntil artikellisten DRT25C.R\nDen fleksible sensor\nDrikkevarekolli med forskellig farve og transparens registreres sikkert vha. referenceteknologien, som en "afvigelse" fra transportbåndets overflade. Sensoren detekterer vilkårlige kolli - uanset, om folien er transparent, farvet eller af metal.\nDRT 25C.R arbejder med båndets overflade som dynamisk reference til registrering af objekterne. Båndets overfladeegenskaber indlæres via Teach-knappen. Efterfølgende genkender sensoren alle objekter, som ikke er i overensstemmelse med båndets overflade. DRT 25C arbejder således objektuafhængigt, hvad der gør den mere stabil end de klassiske refleksionsaftastere. Sågar tilsmudsninger på transportbåndet kan tilpasses med Contrast Adaptive Teach-teknologien.\nFørste gang sensoren skal indstilles, benyttes båndets overflade som reference og indlæres herved via tryk på Teach-knappen. Efter et produktskift er det ikke nødvendigt at tilpasse denne indstilling, da referencen ikke har ændret sig. Desuden kan monteringspositionen og justeringen af sensoren fortsat benyttes, ovenikøbet til de mest differentierede objekter. Således bortfalder eventuelt monteringsarbejde til sensoren, hvis der skiftes til et andet produkt.\nMed den robuste og følsomme teach-enhed fås to forskellige teach-niveauer.\nDen robuste teach-enhed med tryk på knappen 2-7 sekunder vælges ved snavsede, små transportbånd eller til transportbånd, hvor der er stor afstand mellem emnerne.\nDen følsomme teach-enhed med tryk på knappen i 7-12 sekunder anvendes ved meget transparente kolli.\nSpecifikation Leuze DRT25C.R\nRækkevidde maks. 450 mm (til små transportbånd)\nMindste objekthøjde 80 mm\nSkiftefrekvens 300 Hz\nTemperatur -10° til 50°C\nJustering af detekteringsenheden Oppefra på bånd


Blokade i Skulderen ? Vi kan hjælpe med beslutningen\nBlokade i skulder – Kiropraktor\nBlokade i skulderen hos Kiropraktor?\nSom det er nu er det desværre ikke tilladt for Kiropraktorerne at anlægge ultralydsvejledt blokade i skulder eller andre steder.\nHos Kiropraktorerne Johan&Jørgensen – Din Kiropraktor på Østerbro | København har vi samarbejde med flere aktører i sundhedsvæsnet og kan henvise direkte hertil for anlæggelse af blokade når dette er indikeret.\nBlokade i skulder eller ej?\nLængerevarende og evt forkert brug af muskler, herunder muskulaturen i Rotator cuffen, kan medføre betændelseslignende tilstand (inflammation). Denne inflammation eller tendinopati tilstand kan medfører smerter og bevægelses indskrænkning. På længere sigt kan sådan en tilstand svække vævet og derved øget risikoen for skader på vævet.\nLignende kan ses ved slimsæk betændelse i skulderen hvor også smerter og bevægelses indskrænkning dominerer billedet\nOfte er adækvat tilgang til aflastning for det berørte område nok til at løse det akutte problem evt i sammenhold med manuel behandling. Træning og øvelser ofte nødvendigt i efterforløbet til den akutte tilstand.\nKiropraktorerne Johan&Jørgensen – din Kiropraktor på Østerbro | København kan hjælpe med udredning, vejledning, behandling samt fremadrettet øvelser og træning. Spørg din Kiropraktor hvis du er i tvivl. Vi har mulighed for ultralydsskanning (ultralydsundersøgelse) for at komme problemets karakter nærmere\nBlokade i skulder hvornår\nI nogle tilfælde af korrekt tilgang til øvelser, aflastning og manuel behandling ikke nok til at få bugt med problemet og blokade (binyrebark hormon indsprøjtning) kan derfor være indikeret. Som alt andet er det en opvejelse af fordele og ulemper, også da blokade anlæggelse kan være forbundet med visse mulige bivirkninger.\nSpørg din Kiropraktor hvis du er i tvivl\nBlokade har til hensigt at dæmpe den inflammatoriske reaktion i vævet. En blokade bør oftest følges og af korrekt genoptræning samt øvelser. Johan&Jørgensen – din Kiropraktor på Østerbro | København er uddannet til at vejlede dig i træning og øvelser samt hjælpe dig på vej ifht din beslutning om evt. blokade anlæggelse.


Neil Young - Freedom - Cd\nNeil Young And Crazy Horse - Ragged Glory - Cd\nNeil Young - Harvest Moon - Vinyl / LP\nFakta om Neil Young - Harvest Moon\nHarvest Moon, Lp\nDvdoo.dk er den ældste filmbutik online i Danmark, da vi har solgt film, musik og spil siden 1999. Hvis man sammenligner vores netshop med de øvrige markeder, har vi derudover en af Danmarks ældste onlineshops. Da vi startede op, var det som en online DVD butik. Og som tiden er gået, mens begejstringen for film blev ved med at vokse og nye filmformater opstod, startede vores interesse for musikken og spiluniverset. Derfor var det indlysende, at spil og CD'er blev en fast del af vores udvalg.\nHos dvdoo.dk har vi fokus på den gode kundeoplevelse. Og den brancheerfaring, som vi i årenes løb har oparbejdet, har givet os et detaljeret billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de benytter vores webbutik. Vi håber at vores lidenskab for film, spil og musik skinner tydeligt igennem, og præger alle, som besøger vores store verden af kvalitetsunderholdning.\nHar du spørgsmål eller er du i tvivl om noget, så finder du ofte svaret i vores FAQ. Kontakt vores kundeservice hvis du fortsat måtte have andre spørgsmål - vi er klar til at assistere dig per telefon eller via e-mail. God fornøjelse med dit besøg på dvdoo.dk.


Mit nye, gyldne yndlingsur + en rabatkodeDet | Mine favoritter | Homehappy Mit nye, gyldne yndlingsur + en rabatkodeDet – Homehappy\n10 ting jeg ville købe hos DesignDreams + 20 % rabat\nMine søde venner hos DesignDreams fejrer foråret med 20 % rabat på hele shoppen. Til og med den 20.\nMit nye, gyldne yndlingsur + en rabatkodeDet\nJeg havde aldrig troet, at jeg skulle blive helt pjattet med gyldne toner. Men stille og rolig rykker de ind i boligen og nu også omkring mit håndled. Det nye Melrose ur fra Daniel Wellington er den seneste måned blevet min klare favorit. Jeg går utrolig meget i sort tøj og de gyldne nuancer bløder den mørke, kolde farve op. Jeg elsker at kombinere det med mine Georg Jensen smykker og min Marc Jacobs taske, sammen ser det virkelig fint og eksklusivt ud. Billedet her er fra vores påskefrokost skærtorsdag, hvor jeg selvfølgelig også bar det.Men nu til pointen med indlægget…\nDet er allersidste chance, hvis du vil nå at benytte dig af min eksklusive rabatkode til www.danielwellington.com ♥\nMed koden HOMEHAPPY får du 15% rabat på ALT til og med den 30. april 2017. Koden kan altså også bruges til køb af de mange klassiske og i forvejen kendte DW ure, men også de helt nye Classic Petite ure. Der er altid gratis levering i hele verden når du bestiller på den officielle hjemmeside, så uanset hvor du befinder dig, er der ingen grund til ikke at forkæle dig selv eller en du holder af med en tidløs og personlig gave. Det kunne for eksempel være en fantastisk mors dags gave, hvis din mor fortjener ekstra forkælelse og opmærksomhed. Et ur er en ideel gave, da den hver dag kan sidde om hendes håndled og være en reminder om hvor højt du elsker din mor.\nFeminin nyhed fra Daniel Wellington + en rabatkode...\nSmukke nyheder fra Daniel Wellington, den personlige julegave og en rabatkode...\nMine søde venner hos DesignDreams fejrer foråret med 20 % rabat på hele shoppen. Til og med den 20. april giver de 20% rabat på …


Om - JobEdu©\nHej og hjertelig velkommen til JobEdu!\nJeg hedder Lene Værge. Det er mig, der driver JobEdu og jeg er rigtig glad for at møde dig lige her.\nDet er mit og mine partneres mål, at give dig indsigtsfuld, levende og værdifuld efteruddannelse, der gør dig endnu bedre til den praksis, som er din.\nInden jeg fortæller mere om, hvem vi er og hvad vi kan, vil jeg gerne fortælle dig en lille historie om min introduktion til efteruddannelsesverdenen. Historien vil muligvis skærpe din opmærksomhed på dine fremtidige valg af efteruddannelse.\nJeg havde taget mit bedste tøj på og forberedt mig til tænderne, da jeg ganske overraskende var blevet inviteret til en jobsamtale som kursuskoordinator på en større uddannelsesinstitution. Jeg havde selv søgt, men jeg var nok knap og nap kvalificeret til sådan et job. Ifølge job-beskrivelsen handlende jobbet om, at koordinatoren skulle udvikle nye kurser og følge op på eksisterende efteruddannelsesaktiviteter. Jeg var 26 år og min erfaring indenfor den pædagogiske verden var begrænset. Derfor var jeg da også beæret over at være inviteret til jobsamtale til sådan en stilling. Og ja, der var en del flyvende sommerfugle i maven, da jeg i min gamle blå Mazda 323 kørte jeg ind på parkeringspladsen.\nEfter en kort ventetid blev jeg inviteret indenfor i et meget flot kontor. Det var her ansættelsesudvalget sad. Fire meget velklædte mænd. ”Velkommen ind i løvens hule” var indgangsreplikken, da jeg blev budt indenfor. De var venlige, der blev serveret kaffe og så var vi i gang med samtalen. ”I din ansøgning skriver du en del om det enkelte menneske...” spillede en af dem ud. ”Ja, jeg mener...” Jeg redegjorde for min tilgang og hvorfor jeg altid mener, det er helt afgørende, at man tager udgangspunkt i individet og mennesket, man står overfor. Lettere overbærende overtog en af de andre herrer og forklarede mig: ”Nu skal du høre! Her arbejder vi ikke med det enkelte menneske! Vi flytter blokke af mennesker fra punkt A til punkt B”.\nIndrømmet, den havde jeg ikke set komme!\nMen jeg var 26 år og sikkert (irriterende) kæk, så jeg bevarede roen nogenlunde og spurgte: ”okay, det er interessant, hvordan gør i så det.? Altså flytter blokke af mennesker fra punkt A til B”. Der blev stille et kort øjeblik, men så kom svaret: ”Ja, vi sender dem ind i et klasselokale og så kommer de ud og er forandret!”.\nJeg sank et par gange.\n”Men hvad sker der inde i det klasselokale? Hvilke metoder anvender I? Hvordan skaber I den forandring?" Blev jeg insisterende, og nok også provokerende, ved. Der blev larmende tavs. De var 4 chefer og ledere omkring bordet. Og ingen af dem kunne svare på spørgsmålet. De anede det ganske enkelt ikke!\nDa jeg kom ud fra den samtale tænkte jeg kun en ting: ”Der skal jeg i hvert fald IKKE arbejde!”\nDet var i 1997 og meget har heldigvis forandret sig siden. Men, der er nyere undersøgelser, som viser, at kun 10 – 15 % af den viden, som leveres i det samlede udbud af efteruddannelser, skaber reel kompetenceudvikling og værdi i praksis. Tankevækkende!\nNå, men jeg behøver næppe at fortælle dig, at jeg ikke blev ansat. I øvrigt den eneste jobsamtale, jeg har været til, som ikke er blevet vekslet med et regulært jobtilbud. Men ikke den eneste gang, jeg har takket nej til et jobtilbud. For jeg vil kunne stå ved det, som jeg tilbyder dig og andre. Og når du eller din arbejdsplads vælger at investere i efteruddannelse hos JobEdu, så kan du roligt forvente, at vi ved; hvad, hvordan og hvorfor vi gør som vi gør. Og du kan forvente, at du får viden og indsigt, der skaber værdi og gør dig endnu bedre til dit arbejde.\nLene + partnere = co-creation = JobEdu\nNetværk og stærke relationer er livsnerver i et godt, meningsfuld og moderne arbejdsliv. Jeg tror på, at vi er stærkere end bare jeg og mig. Og heldigvis elsker jeg at omgive mig med mennesker, der er engageret og ikke tænker, at det næstbedste er godt nok til vores kursister. Jeg føler mig derfor også privilegeret over at have fantastiske partnere. Partnere som jeg samarbejder med og sætter stor pris på som mennesker.\nMine partnere er specialiserede indenfor hvert deres felt, men vi har alle det til fælles, at vi tænker og arbejder helhedsorienteret og kreativt. Vi er engagerede undervisere og formidlere. Vi supplerer hinanden, hjælper hinanden og skaber ting sammen, som er større end vi hver især kunne gøre alene. Det giver mening, det udfordrer os og gør os bedre.\nDerfor er jeg glad for, at jeg kan tilbyde dig kurser og workshops, hvor du også kan få fornøjelsen af mine partneres viden, indsigt og formidling.\nDu kan læse om mine partnere her.\nVores tilgang til din efteruddannelse\nVi stræber altid efter at gøre det ”endnu bedre”! Og vi tør godt sige, at ”ok” og ”godt nok” ikke er soundtracket til vores arbejde. Vi gør os umage og forsøger hele tiden at bevæge os mod endnu bedre. Det gør vi for dig. Og fordi vi har respekt for, at vores kursister arbejder hårdt og engageret i deres praksis. Vi tager den tillid, du viser os, når du tilmelder dig et af vores kurser, dybt alvorlig. Derfor giver vi den fuld turbo på vores kurser og i vores workshops. På en uformel og ikke selvhøjtidelig måde – naturligvis!\nHos os får du værdi og reel kompetenceudvikling til dit arbejde i det voksenpædagogiske praksisfelt. Det gør du, fordi vi altid fokuserer på værdiskabelse. Med afsæt i anerkendte lærings - og udviklingsteorier omsætter vi viden og teori. Vi udvikler det til konkrete budskaber, redskaber, værktøjer og videns-pakker, der kan anvendes i praksis.\nVi er kreative og gode til at finde og skabe de rigtige kombinationer. Derfor dyrker vi vores partnerskaber og samarbejder med andre, når det giver mening og værdi for dem, for os og vores kursister og kunder.\nDet betyder alverden for os, at det vi laver og involverer os i skaber værdi og reel kompetenceudvikling. For medarbejderen. For virksomheden. For borgeren, brugeren og målgruppen.\nVi er specialiseret i kompetenceudvikling indenfor det voksenpædagogiske praksisfelt. Vi kobler teorier med praksis, udvikler på det og sætter det sammen i videns-pakker, redskaber, modeller, metoder og værktøjer. Så det kan anvendes og gøre dig endnu dygtigere.\nDet gør vi, fordi vi alt for ofte har set og oplevet, at teori ikke var anvendelsesorienteret. At medarbejdere kom hjem fra et kursus, hvor de havde lært noget om… og fortsatte uændret i deres sædvanlige praksis. At interessante projektbeskrivelser bevægede sig langt fra planeten; Virkelighed. At spændende teorier og metoder var uhåndterlige størrelser, der aldrig opnåede andet formål end at være diffuse hvirvelvinde i en travl hverdag.\nVores tilgang er anvendelsesorienteret. Den viden som du får på vores workshops og kurser skal skabe en reel kompetenceudvikling. Vi arbejder med at konkretisere og omsætte teori og viden, så det er direkte anvendeligt for medarbejdere i praksisverden. Vi gør det komplicerede aktuelt, enkelt og brugbart. Det gør vi, fordi vi ved, at alt for meget viden går tabt, når det ikke er anvendelsesorienteret. Og viden, der ikke bliver omsat er ”bare” viden, som ikke har gjort nogen forskel i den virkelige verden. Der er lavet undersøgelser, som viser at op mod 85-90 % af den viden, som serveres på efteruddannelser ikke forbedrer kursisternes praksis - et hak.\nSamtidig ved vi også, at tid og penge ikke er ubegrænsede ressourcer i hverken arbejdspladsernes budget eller dit private budget. Derfor skal vores kursister og kunder have mest mulig kompetenceudvikling for pengene.\nDine undervisere og konsulenter\nNår du tager efteruddannelse hos os, så møder du konsulenter og undervisere, der tilsammen har flere tusinde timers undervisningserfaring og flere hundrede timers erfaring i konsulentarbejde. Og så kender vi praksis. Det gør vi, fordi vi selv har været der. Vi har haft succes og vi har haft fiaskoer i praksis. Vi har prøvet at blive kaldt idioter, skodhoveder og virkelighedens engle. Og vi har elsket det. Vi har elsket at arbejde med såvel de unge, som de voksne i det voksenpædagogiske praksisfelt. Det har været en ære og vi er ydmyge overfor, at vi har fået lov at gøre en forskel for rigtige mennesker i den virkelige verden.\nVores erfaringer indenfor det voksenpædagogiske praksisfelt kommer blandt andet fra; beskæftigelsesindsatsen, voksenundervisningsområdet, konsulentarbejde, kunst og kultur området, ledelse af medarbejdere med særlige kompetencer, faglig ledelse, psykiatrien, ngo arbejde, flygtninge og indvandrer området, mv.\nVi har alle været opslugt af teoretiske perspektiver og vi har efteruddannet os. Fordi vi ikke kunne lade være. Vores tilgang til teori er, at den skal gøre os klogere, udfordre os og gøre vores praksis endnu bedre.\nMed alt, hvad vi har i rygsækken, brænder vi for at give og bidrage til kompetenceudvikling i det voksenpædagogiske praksisfelt. Vi brænder for at hjælpe, støtte og skabe udvikling for og med medarbejdere i netop dette praksisfelt. Det gør vi, fordi vi ved, at de afgørende forskelle sker i virkeligheden. I relationen. I praksis. I et ægte samspil mellem mennesker.\nDet er vores formål at bidrage til en værdiskabende kompetenceudvikling af den voksenpædagogiske praksis med en kreativ og helhedsorienteret tilgang.\nVores værdier - VIIK\nVi arbejder med afsæt i 4 værdier:\nVærdi – det vi tilbyder og leverer skal altid skabe en reel værdi i den virkelige verden\nIntention – den positive intention kommer altid først\nIntegritet – der er sammenhæng mellem det, som vi siger, er og gør\nKreativitet – fantasien og kreativiteten er et råstof, som vi tager alvorligt\nOm Lene Værge\nLene Værge (f. 1971) er udviklingskonsulent og underviser. Udover at drive JobEdu, underviser hun og udvikler metoder, kurser, materialer mv. Lene forfatter blandt andet løbende jobsøgningsmaterialer til Berlingske Tidende og BT. Hun har mere end 15 års erfaring fra praksis-verden. Hendes erfaringer stammer fra beskæftigelsesområdet, det sociale felt, undervisning og formidling. Hun har været konsulent, voksenpædagog, social-netværksmedarbejder, underviser og leder på forskellige niveauer i 10 år.\nLene er kendt som en engageret og kreativ underviser. Hun har udviklet et hav af metoder, koncepter og modeller. Herunder også Motivation Factor® Job & Education metoden med udgangspunkt i Motivation Factor®.\nLene er uddannet voksenunderviser og har siden 1997 løbende efteruddannet sig i narrativ pædagogik, narrativ coaching og litteratur. Hun blev certificeret som Motivation Factor® Practitioner i 2009.\nSpørger du hende om hendes holdning til uddannelse vil hun svare; ”At uddannelse og livslang læring ikke kun handler om, hvad man kan sætte på sit CV. Det er en måde at leve på.”\nUdgivet materiale, publikationer mv.\nUdgivet i samarbejde med Berlingske Tidende og BT\nKom i mål med din jobsøgning. Online- hæfte, forfattet af Lene Værge (2013)\n10 enkle trin til en personlig jobsøgningsstrategi. Online-guide, forfattet af Lene Værge (2013)\nTrendy jobsøgning. Online-guide, forfattet af Lene Værge (2013)\n10 genveje til effektiv jobsøgning. Online-guide, forfattet af Lene Værge (2012)\nDe 10 værste fejl du kan begå, når du søger job. Online-guide, forfattet af Lene Værge (2012)\nSådan får du foden indenfor i en ny branche. Online hæfte, forfattet af Lene Værge(2012)\nA/S Mindset. Online-guide, forfattet af Lene Værge(2012)\nUdgivet af VAERGE\nLav dit personlige kompetencemindmap. Udviklet af Lene Værge (2012)\n8 ting, der vil gøre dig (endnu) mere attraktiv som jobkonsulent. Mini E-bog forfattet af Lene Værge (2012)\nDansen om bæredygtighed. Klumme af Lene Værge Erhvervsmagasinet (2012) kilde\nVirksomhedscenter indsatsen. Publikation. Redaktion og skribent Lene Værge. (2011)\nLille forskel - stor effekt! 6 små film om at beskæftige medarbejdere med psykiske lidelser. Lene Værge medvirker (2007) kilde


FÅ THE LINEN LOOKET | MR MARVIS\nEn luftig skjorte af hør er din bedste ven i sommermånederne. Derfor introducerer vi The Linen Shirt. Vores første skjorte nogensinde er let, meget stilfuld og lavet af 100 % hør fra Belgien. The Linen Shirt fås i ni sofistikerede farver: fra lys rosa Milkshakes til mørkegrå Storms. Bestil allerede i dag, for The Linen Shirt fås kun i et begrænset antal...\nThe Linen shirt kan kombineres med både en afslappet og mere elegant stil, hvilket gør den perfekt til enhver lejlighed. Bær den med et par knapper åben og opsmøgede ærmer for en afslappet dag på stranden. Kombiner den med The Longs og espadrillos, og du er klar til en aften i byen.\nSelvfølgelig er The Linen Shirt ikke vores traditionelle shorts eller bukser, men det gennemtænkte design og detaljer er helt i MR MARVIS ånd. Du kan genkende de indgraverede MR MARVIS-knapper, etiketten med farvecitat og den hvide MR MARVIS-label ved sidesømmen.


Studenterlastbiler @ MH Auto - Give, Billund, Brande, Vejle, Horsens, Grindsted\nSkønheden her er fra 1986 og er blevet total renoveret i 2019. Med masser af gejler lys og der er ikke blevet sparet på noget. Det vil være enhver truckers drøm at køre denne lastbil.\nLastbilen er godkendt til 32 personer. Der er monteret en stor 15¨ trådløs højtaler med bluetooth, Stripperstang, Køleboks så drikkevarerne kan nydes kolde, Røgmaskine, 220V stik så I kan lade jeres telefoner op. Der er også monteret en stop knappe til chaufføren, hvis huen er faldt af eller andre problemer er opstået, hvor det er nødvendigt at lastbilen stopper.\nSkønheden her er en ældre dame fra 1965. Den er købt som en gammel militærbil fra Norge. Så det er begrænset, hvad den har af km på sig.\nLastbilen er godkendt til 34 personer. Der er monteret en stor 15¨ højtaler med bluetooth, Køleboks så drikkevarerne kan nydes kolde, Røgmaskine, 220V stik så i kan lade jeres telefoner op, der er også monteret en stop knappe til chaufføren, hvis huen er faldt af eller andre problemer er opstået, hvor det er nødvendigt at lastbilen stopper. Hvis solen skinner fra en skyfri blå himmel er det muligt at tage det røde presenning af, så man kan nyde den dejlige sol.\nSkønheden her er Kenworth med V8 motor fra 1972, da det er en amerikansk lastbil, er det en særklasse, at se den komme kørerne her i Danmark. Og folk vil vende sig efter jer når i kommer kørende, for at se efter den speciale lastbil.\nLastbilen er godkendt 30 personer. Der er monteret en stor 15¨ højtaler med bluetooth, Køleboks så drikkevarerne kan nydes kolde, Røgmaskine, 220V stik så i kan lade jeres telefoner op, der er også monteret en stop knappe til chaufføren, hvis huen er faldt af eller andre problemer er opstået hvor det er nødvendigt at lastbilen stopper. Hvis solen skinner fra en skyfri blå himmel er det muligt at tage det hvide presenning af, så man kan nyde den dejlige sol.\nTlf: 3122 2470


Pressreleases arkiv - - Detail - side 6\nSlut med dyre og uigennemsigtige produktforsikringer. Husets Elektronikforsikring vil skabe en gennemgribende forandring af det eksisterende forsikringsmarked\nDansk supermarkedsbrød er blevet mindre salt\nBilka åbner allerede til midnat på Black Friday\nBilka skyder sit vilde juleprogram i gang med at holde åbent fra midnat til Black Friday den 25. november, som er blevet et tilløbsstykke i Danmark\nPå Det gamle Grønttorv i Valby – som netop nu er ved at blive omdannet til en helt ny bydel med 2.000 boliger - kan designelskere denne weekend opleve upcoming designere inden for alt fra beklædning og møbeldesign til keramik, smykker og kunst til det populære designmarked FindersKeepers.\nBilka holder åbent døgnet rundt i december. Så alle fem millioner julekunder selv kan bestemme præcis, hvornår de vil klare deres juleindkøb\nDansk Outlet indtager Nykøbing Falster\nDansk Outlet har i dag 19 butikker på landsplan, og nu står butik nummer 20 lige på tærsklen til at åbne. Denne gang bliver det kunderne i Nykøbing Falster og omegn, der kan få opdateret garderoben, uden at det kræver et dybt greb i pengepungen.\nEt nyt samarbejde mellem Mødrehjælpen og Starbucks skal være med til at give flere børn en bedre jul. For hver en Toffee Nut Latte kunderne køber, donerer Starbucks én krone til Mødrehjælpens julehjælp\nSpor af mælk i Glutenfri pizzabund\nFood Solutions ApS tilbagekalder et parti Glutenfri pizzabund, da der er blevet fundet spor af mælk i partiet.\nPopulær amerikansk burgerkæde klar til åbning i Odense\nTorsdag den 27. oktober åbner Nordeuropas sjette Carl's Jr. burgerrestaurant i Bilka Odense, og de første 50 gæster i køen, som køber en menu, får en gratis burger hver uge i et helt år\nFarlige fødevarer og foder skal hurtigt af hylderne\nNy digital vejledning fra Fødevarestyrelsen gør det nemt for virksomhederne at tilbagekalde farlige produkter\nGør din håndskrift til en autograf\nSkriv smukt med de nye Signature krystalpenne fra nunun.dk\nFødselsdag: Tre år med billigt kvalitetstøj i Tarm\nI Tarm og omegn kan man godt lide kvalitetstøj til priser, som alle har råd til. I hvert fald har Dansk Outlet Tarm haft gang i svingdøren siden åbningen, og mandag den 17. oktober fylder vestjyllands største outlet-butik tre år.\nDen amerikanske burgergigant Carl's Jr. har stor succes på det danske marked. Foruden ambitiøse planer om vækst i 2017, skal de danske restauranter være løftestang for øvrige markeder i Europa


APV 2008 APV-HANDLINGSPLAN. Fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Natur og miljøafdelingen Teknik- og Miljø Norddjurs Kommune - PDF Free Download\nDownload "APV 2008 APV-HANDLINGSPLAN. Fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Natur og miljøafdelingen Teknik- og Miljø Norddjurs Kommune"\nAnne Hedvig Beck\n1 APV 2008 APV-HANDLINGSPLAN Fysisk og psykisk arbejdsmiljø Natur og miljøafdelingen Teknik- og Miljø Norddjurs Kommune\n2 APV-handlingsplan (På baggrund af APV gennemført i april 2008) Senest revideret dato: Fysiske Arbejdsmiljø APV april 2008, Natur og Miljø samt Vej og Park (inkl. Plan og Byg lokale 8) Temperatur Problem Lokalenr. Problembeskrivelse Løsning Prioritet (1-3) 1 Varme samt træk fra åbne vinduer 1, (2), 3 og 5 2 Kulde + træk fra utætheder 1, (6), 11 og 12 Alle lokaler mod sydøst. Stor solpåvirkning i samtlige af dagens arbejdstimer (hovedsageligt sommerproblem) Utætheder og kuldenedslag omkring vinduer, installationspaneler mv. Skal undersøges nærmere. Evt. opsætning af justerbare afskærmninger for sollys eller rullegardiner. Skal undersøges nærmere. Udbedre lokaliserede problemer. Termin (dato) Ansvarlig (navn) Dato for opfølgning/ evaluering 2 1/ / / / Luftkvalitet Fugt og Skimmelsvamp 3 Slidte gulvtæpper 1, 3, 4, 7, 8, 9, 10 og 11 4 Lugt Muggen, gammel, skimmel svamp? 5 Lugt Muggen, gammel, skimmel svamp? 6, 7, 8, 9 og 11 6, 7, 8, 9 og 11 Samme gulvtæpper i alle afdelingsrum opleves forskelligt. Se pkt. 5 Se pkt Se pkt. 5 Se pkt Skal undersøges nærmere. Undersøgelse for skimmelsvamp i de pågældende lokaler 1 1/ /1 2009\n3 Lys 6 Blænding eller spejling i pc-skærme, pc-skærme mod vindue, blænding fra lysarmatur, 1, 3, 4, 5, 9 og (12) Indretning af de enkelte skærmpladser så optimalt som muligt efter vinduer og lys. Evt. opsætning af rullegardiner. Gennemgang af alle skærmpladser for lys- og blændings-påvirkninger efter forestående flytninger. 2 1/ / Akustik Ergonomi 7 Indendørs støj, udendørs støj, svært at opfatte tale, når der er flere der taler. 8 Intensiv skærmarbejde/samme arbejdsstilling, ubekvemme arbejdsstillinger, snævre pladsforhold, foroverbøjet ryg eller for-/ bagoverbøjet nakke 1, 4, 6, 10, 11 (indendørs støj) + 5 (udendørs støj) 1, 2, 3, 4, 6, 10 og 12 9 Stress Sikre fortsat arbejdsglæde og konstant være opmærksom på stressfaktorer i afdelingen Skal undersøges nærmere. Mulighed for stillerum. Er støj fra maskiner et problem, og hvad kan der gøres? Indstillinger af stole og borde samt regulerbar pcskærm. Den enkelte forsøger at skabe variation i arbejdsdagen, evt. med vejledning til indlagte øvelser for ryg og nakke. Løbende indstilles arbejdsglædebarometeret og der føres liste over stressfaktorer. Løbende stresstests. Registrering af sygefravær. 2 1/ / / / Løbende Løbende Psykisk arbejdsmiljø Fortsat mulighed for telefonfri, mulighed for stillerum undersøges. Arbejder videre med mailkultur og redskaber til at organisere og prioritere arbejdet.\n4 TABELFORKLARING Senest revideret dato Øverst er der plads til at skrive hvornår handleplanen senest er revideret. Det vil være naturligt at revidere handleplanen efter hvert møde i sikkerhedsudvalget. Problem Det problem, som handlingen vedrører. Hvis I har nummereret de problemer, som blev fundet i APV-kortlægningen, vil det være det nummer, der skal stå her. Der kan udmærket være flere handlinger til samme problem. Og der kan også være flere problemer, der har forbindelse til samme handling. Der skal blot ikke være problemer, der ikke har nogen handling. En handling kan også være skal undersøges nærmere. Handling Kort beskrivelse af, hvad der skal gøres. Prioritet Hvor vigtigt er det at få handlingen gennemført? I kan eksempelvis benytte en prioritering fra prioritet Lovovertrædelser, fare for alvorlige arbejdsulykker og alvorlig helbredsmæssige konsekvenser, risikofaktorer, der påvirker mange. Problemet skal løses så hurtig som muligt. 2. prioritet Fare for mindre alvorlige arbejdsulykker, mindre alvorlige helbredsmæssige konsekvenser, risikofaktorer, der påvirker få. 3. prioritet Gener der påvirker få eller mange uden at forringe helbredet, ønsker om bedre komfort eller æstetik. Løsning af problemet kan vente. Termin (dato) Der er flere terminer: Hvornår skal handlingen være gennemført? Hvornår skal der følges op på, om det er sket? Hvornår skal der evalueres, om handlingen virkede efter hensigten? Ansvarlig (navn) Hvem i sikkerhedsorganisationen er ansvarlig for handlingen? Sæt navn på. Vedkommende er ansvarlig for at følge handling og melde tilbage til jer andre. Der skal være placeret et ledelsesansvar. Dato for opfølgning Fastsæt en dato for evaluering af den/de valgte løsning/løsninger.\n5 LOKALEOVERSIGT NATUR OG MILJØ VEJ OG PARK\n6 APV april 2008 SAMMENFATNING AF BESVARELSER Fysisk og Psykisk arbejdsmiljø Natur og miljøafdelingen Teknik- og Miljø Norddjurs Kommune\n7 FYSISK ARBEJDSMILJØ Natur og Miljø Norddjurs Kommune april 2008 Ja Indeklima Nej Temperatur 1. Er temperaturen i arbejdsrummet > 25 o C eller < 18 o C ved normal udetemp.?? Er der trækgener? Er der kuldenedfald eller kuldestråling? Stiger temperaturen i arbejdsrummet mere end 4 o C i løbet af dagen??? Er der mere end 4 o C forskel mellem gulv- og hovedhøjde????? 12 Luftkvalitet 6. Ligger der tit støv på vandrette flader? Er det svært at gøre ordentligt rent på grund af møbler og rod??? Er der slidte gulvtæpper eller lodne vægflader, fx stof og mineraluld? Er der generende lugt fra inventar, bygningen eller omgivelser? Er der større eller flere printere/kopimask. i arbejdsrummet uden ventilation?? Er der gener fra tobaksrøg? 12 Fugt og skimmelsvamp 12. Sker det, at der siver vand ind gennem tag, vægge eller gulv? Er der misfarvninger fra tidligere fugtskader på vægge, gulv eller loft? Lugter der ofte muggent?? Er der synlig skimmelsvamp? 12 Lys 16. Er der blænding eller spejling i pc-skærme? Er der pc-skærme, der står op mod vindue??? Er der for lidt lys på arbejdspladsen? Blænder det fra lysarmaturer eller vinduer? Er vinduesarealet mindre end ca. 10 pct. Af gulvarealet? Mangler der udsyn fra arbejdsrummet til omgivelserne udenfor? 12 Akustik 22. Er der lokaler, hvor lyden runger? Er der lokaler, hvor det er svært at opfatte tale, når der er flere der taler? Er der generende støj fra personer, maskiner eller installationer?? Er der generende støj udefra?? 12 Antal svar\n8 Ja Ergonomi Antal Nej svar Ensidigt, gentaget arbejde 26. Er der personer der udfører intensivt skærmarbejde i det meste af arbejdstiden, fx indtastning af data? 12 Arbejdsstillinger 27. Arbejdes der i ubekvemme arbejdsstillinger? Arbejdes der med foroverbøjet ryg eller foroverbøjet eller bagoverbøjet nakke? Arbejdes der med lange rækkeafstande? Arbejdes der i samme stilling i lang tid? Er der snævre pladsforhold på arbejdspladsen? 12 Fysisk arbejdsmiljø uddybende bemærkninger: Om sommeren kan det blive meget varmt, når solen bager på vinduerne i det lille rum, åbnes vinduerne er der støjgener fra trafikken (ad. 4+5). Blænding (ad ) løses ved rullegardiner Vi har ikke den lovpligtige plads omkring vore skriveborde Der har tidligere været skimmelsvamp\n9 PSYKISK ARBEJDSMILJØ Natur og Miljø Norddjurs Kommune april Krav i arbejdet A. Er det nødvendigt at arbejde meget hurtigt? B. Bringer dit arbejde dig i følelsesmæssigt belastende situationer? C. Er dit arbejde ujævnt fordelt, så at det hober sig op? 2 11 D. Kræver dit arbejde, at du skjuler dine følelser? E. Hvor ofte sker det, at du ikke når alle dine arbejdsopgaver? F. Bliver du følelsesmæssigt berørt af dit arbejde? 7 6 Antal point for pkt. 4 (den enkeltes sum af 4A til 4F) (Maksimum er 24, minimum er 0) Altid (4) Ofte (3) Somme tider (2) Sjældent (1) Aldrig (0) Krav i arbejdet, pointsum 6 5 antal med x point point\n10 5. Indflydelse og udviklingsmuligheder i arbejdet A. Har du stor indflydelse på beslutninger om dit eget arbejde? B. Kunne du tænke dig at være på din nuværende arbejdsplads resten af livet? C. Kræver dit arbejde, at du er initiativrig? D. Har du indflydelse på mængden af dit arbejde? E. Er dine arbejdsopgaver meningsfulde? 14 F. Har du mulighed for at lære noget nyt gennem dit arbejde? G. Har du indflydelse på, hvad du laver på dit arbejde? H. Føler du, at du yder en vigtig arbejdsindsats? 4 10 I. Kan du bestemme, hvornår du holder pause? J. Synes du, at din arbejdsplads har stor personlig betydning for dig? Antal point for pkt. 5 (den enkeltes sum af 5A til 5J). (Maksimum er 40, minimum er 0) I meget høj grad (4) I høj grad (3) Delvis (2) I ringe grad (1) I meget ringe grad (0) Indflydelse og udviklingsmuligheder i arbejdet - pointsum 3 antal med x point point\n11 Altid (4) Ofte (3) Somme tider (2) Sjældent (1) Aldrig / næsten aldrig (0) 6. Ledelse, kontakt, støtte og kommunikation på arbejdspladsen A. Hvor ofte får du hjælp og støtte fra dine overordnede? B. Hvor ofte får du hjælp og støtte fra dine kollegaer C. Hvor ofte taler du med dine overordnede om, hvor godt du udfører dit arbejde? D. Hvor ofte taler du med dine kolleger om, hvor godt du udfører dit arbejde? I meget høj grad (4) I høj grad (3) Delvis (2) I ringe grad (1) I meget ringe grad (0) E. Er der et godt samarbejde blandt kollegerne på din arbejdsplads? 7 6 F. Får du al den information, du behøver for at klare dit arbejde godt? G. Er den nærmeste ledelse på din arbejdsplads god til at planlægge arbejdet? H. Får du information om vigtige beslutninger, ændringer og fremtidsplaner i god tid? I. Er den nærmeste ledelse på din arbejdsplads god til at løse konflikter? J. Føler du dig som en del af et fællesskab på din arbejdsplads? 5 8 Antal point for pkt. 6 (den enkeltes sum af 6A til 6J). (Maksimum er 40, minimum er 0) Ledelse, kontakt, støtte og kommunikation - pointsum 3 antal med x point point\n12 7. Utryghed i arbejdet Er du bekymret for, at A. blive arbejdsløs? 13 B. du på grund af ny teknik bliver overflødig? 13 C. du får svært ved at finde et nyt job, hvis du bliver arbejdsløs? 1 12 D. du mod din vilje forflyttes til andet arbejde? 13 Antal point for pkt. 7(den enkeltes sum af 7A til 7D). (Maksimum er 4, minimum er 0) Ja (1) Nej (0) Meget tilfreds (3) Tilfreds (2) Utilfreds (1) Meget utilfreds (0) 8. Jobtilfredshed A. Dine fremtidsudsigter i arbejdet? 4 9 B. Det fysiske arbejdsmiljø? C. Måden dine evner bruges på? D. Dit job som helhed? 5 9 Antal point for pkt. 8 (den enkeltes sum af 8A til 8D). (Maksimum er 12, minimum er 0) Jobtilfredshed, pointsum 6 5 antal med x point point\n13 Fremragende (4) 9. Generelt helbred (selvvurderet helbred) Hvordan synes du, at dit helbred er alt i alt? Vældig godt (3) Godt (2) Mindre godt (1) Dårligt (0) 10. Psykisk velvære Hvordan har du haft det de sidste 4 uger i hvor stor en del af tiden de sidste 4 uger A. har du været meget nervøs? (0) (1) (2) (3) 5 (4) 8 (5) B. har du været så langt nede, at intet kunne opmuntre dig? (0) (1) (2) 1 (3) (4) 12 (5) C. har du følt dig rolig og afslappet? (5) 5 (4) 5 (3) 2 (2) (1) 1 (0) D. har du været trist til mode? (0) 1 (1) (2) (3) 8 (4) 4 (5) E. har du været glad og tilfreds? 1 (5) 9 (4) 1 (3) 1 (2) 1 (1) (0) Antal point for pkt. 10 (den enkeltes sum af 10A til 10E). (Maksimum er 25, minimum er 0) Hele tiden Det meste af tiden En hel del af tiden Noget af tiden Lidt af tiden På intet tidspunkt Psykisk velvære, pointsum 4 3 antal med x point point\n14 11. Vitalitet Hvordan har du haft det de sidste 4 uger i hvor stor en del af tiden de sidste 4 uger A. har du følt dig veloplagt og fuld af liv? (5) 8 (4) 3 (3) 1 (2) 1 (1) (0) B. har du været fuld af energi? (5) 7 (4) 3 (3) 3 (2) (1) (0) C. Har du følt dig udslidt? (0) (1) 1 (2) (3) 6 (4) 6 (5) D. har du følt dig træt? (0) (1) 3 (2) 2 (3) 7 (4) 1 (5) Antal point for pkt. 11 (den enkeltes sum af 11A til 11D). (Maksimum er 20, minimum er 0) Hele tiden Det meste af tiden En hel del af tiden Noget af tiden Lidt af tiden På intet tidspunkt Vitalitet, pointsum 3 antal med x point point


Holiday home Fyrvej IX i Vejers Strand til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Fyrvej IX\nNår du besøger Vejers Strand, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Holiday home Fyrvej IX, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Holiday home Fyrvej IX sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i boblebad, sauna, solarium, legeplads. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Holiday home Fyrvej IX til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Vejers Strand.


6 timer i Rold - MTB - Støvring Cykler | Cigarer Cykler Symaskiner\n6 timer i Rold – MTB\nHome > 6 TIMER I ROLD > 6 timer i Rold – MTB\nVil være ca 9-10 km lang, med et startloop for at få lidt spredning på feltet. Derefter vil der være masser af fede single tracks, grusveje, hårde opkørsler og fede nedkørsler. Ca 175 højdemeter pr omgang. Segmenter som “Bette Fanden” og “Store Fanden” er uundgåelige når man er i den del af skoven:-) Og til jer der kender området, er der kommet nye legendariske segmenter til, som “Helvedesrunden”, Mosstykket” og “Forbi Ræven”….. Så der er lagt op til masser af sjov i skoven den dag:-) Disse sektioner vil være opmærket med et skilt, så du er ikke i tvivl, når du kommer ind på dem. Desuden vil der være “kilometersten”, så du ved hvor langt du har til mål. Eller ind for at sende din makker afsted:-)\nMax antal deltagere: 200 ryttere.\nSærligt Corona lockdown-tilbud: 299,- pr person (gælder så længe Danmark er lukket ned)\nAlmindelig pris: 349,- pr person\nTilmelding på dagen 399,-\nAlmindelig pris: 299,- pr. person\nLøbet foregår d. 15/5 2021 og starter klokken 10.00 og slutter klokken 16.00. Vi anbefaler, at man er der i god tid inden start.\nScott Sports vil stille en masse fede 2021 Scott cykler til rådighed på dagen. Dem kan du kvit og frit teste. Du henvender dig bare i Scott lejeren og bliver skrevet op til en af dem.\nSkulle en aflysning af løbet finde sted p.g.a. omstændigheder som vejret (voldsom blæst, regn eller lign.), naturkatastrofer, force majeure o.lign., forbeholder vi os ret til ikke at refundere hele det indbetalte beløb. Såfremt det er nødvendigt at aflyse løbet grundet Covid-19 udviklingen, refunderes prisen for startnummeret, dog eksklusiv tilmeldingsgebyret på 12,5,-.\nDer er mulighed for eftertilmelding, såfremt løbet ikke er udsolgt. Der er et begrænset antal numre, så kom i god tid! Prisen for et startnummer ved eftertilmelding vil være 399,-


Guide til nye kitesurfere by Dansk Sejlunion - Issuu\nfrom Dansk Sejlunion\nDenne guide kan ikke2erstatte et kitekursus\nVind og vejr Vind og landskabet Vejledende stĂ¸rrelse Velegnede steder Din instruktĂ¸r anbefaler\nTilrigning Sikkerhedszone Launch og landing Vindvindue Sikkerhed Vigeregler\nKlargøring af kiten: •\tPump\tkiten\ttilstrækkeligt!\tEllers\tkan\tder\topstå\tfarlige\tsituationer. •\tLæg\tkiten,\tså\tden\tligger\top\tmod\tvinden. •\tLæg\tnoget\ttungt\tpå\tkiten,\tså\tden\tikke\tkan\tflytte\tsig. Tilrigning downwind for kiten: •\tRul\tlinerne\tud,\tmens\tdu\tgår\tmed\tvinden.\t•\tBaren\tskal\tligge\t’omvendt’\tmed\trød\tfarve\ttil\thøjre\tog bagsiden opad. •\tAdskil\tlinerne,\tog\ttjek\tefter\tknuder. •\tSæt\tde\tinderste\tliner\tpå\tnederst\ti\t(bridles). •\tSlut\tmed\tat\tsætte\tde\tyderste\tliner\tpå\tøverst.\t•\tNår\tdu\thar\trigget\tkiten\ttil,\tkan\tdu\tholde\tlinerne\top\ti\tluften.\tIngen\tliner\tmå\tkrydse\thinanden.\nHuskeregel: Ved\ttilrigning\tdownwind\tfor\tkiten\t”yderst\t-\tøverst”.\nSikkerhedszone og vinkel ved launch\nSørg for at zonen er tom for alle genstande. Du kan blive slæbt langt efter en løbsk kite. Derfor skal du altid holde en sikkerhedsafstand svarende til den dobbelte\tlineafstand\t(min.\t50\tm).\nLaunch og landing\n•\tB  ed aldrig om hjælp til launch og landing fra folk, der ikke kender til kitesurf. •\tHjælp andre, når de skal launche eller lande. Bed om hjælp, hvis du er i tvivl. •\tHav styr på håndtegnene for launch og landing. •\tFind en hjælper og placér jer vinkelret til vinden. •\tTjek at din safety release og safety leash sidder rigtigt. Hvis I står korrekt, vil kitens dug blive slap, når piloten/sejleren går med vinden. Går piloten derimod op mod vinden, vil hjælperen opleve, at kiten begynder at skubbe, og piloten/sejleren vil opleve et kraftigere træk. Det korrekte sted er lige imellem disse to punkter. Her vil kiten blive stående i positionen, hvis hjælperen slipper. Hvis du som hjælper til launch er i tvivl om kitens placering i forhold til vinden, må du aldrig slippe den – heller ikke selvom du har fået ”Thumbs up”.\nJeg er klar, slip kiten\n•\tH  usk at du ikke bør give kiten for meget power under launch (træk ikke for meget i baren). •\tStyr din kite langsomt! •\tLaunch kun din kite i den korrekte vinkel til vinden. •\tLaunch kun i stabil vind.\nEN ON LZ RA\n”Tænk din kitesurfing ud fra vindvinduet. Forståelse for vindvinduet er grundlæggende for din progression i kitesurfing”.\nFællesskab og ansvar •\tNår\tdu\tkitesurfer,\thar\tdu\tansvar\tfor\tbåde\tdig selv og andre! •\tSejl\taldrig\tved\tbadegæster!\tDu\ter\ttil\tfare! •\tHjælp\tandre!\tSom\tkitesurfere\ter\tvi\tafhængige af hinanden! •\tBed\tom\thjælp\t•\tHold\tøje\tmed\tandre\tpå\tvandet. •\tDet\ter\tvigtigt,\tat\tdu\tkender\tdet internationale nødsignal! •\tHav\tstyr\tpå\tvigeregler\tog udvis godt sømandskab!\nSikkerhed •\tKitesurf med hjelm. •\tBær ’kniv’ til at kunne skære linerne over. Der findes knive specielt til kitesurf. I mange trapezer er kniven indbygget. •\tTag aldrig fat i linerne. •\tSejl med svømmevest. Vest er lovpligtigt i Danmark. •\tHav respekt for kulde. Selv på en varm sommerdag bør du have en våddragt på. Kommer du til at ligge i vandet i længere tid, bliver du hurtigt afkølet. Sejler du i efteråret eller i foråret, bør du have en vinterdragt. Selv med en vinterdragt afkøles du hurtigt ved ophold i koldt vand.\nNødsituationer og mistet grej\n•\tH  vis du ser nogen i nød, så ring 112 eller direkte til Søværnets Operative Kommando (SOK): 8943 3099. •\tHvis du mister din kite eller bræt til søs, så underret SOK, så der ikke sættes en redningsaktion i gang.\nGlem ikke! •\tU  dløsning af kite: 1) Slip baren, 2) Udløs quick release på chicken loop, 3) Udløs leash (hvis nødvendigt). •\tSelf Rescue. •\tUpwind bodydrag (supermand). •\tLaunch og landing.  Den bedste måde at øve sig på er ude i vandet – det er mest realistisk, og både du og kiten kommer mindre til skade, hvis noget går galt.\n3 2 til land\nKitesurf sikkert •\tHop\taldrig\tpå\tland.\t•\tHop\taldrig\tpå\tlavt\tvand\teller\ttæt\tved\tland.\t•\tHold\tgod\tafstand.\tHvis\tdu\tpasserer\tfaste\tobjekter,\tså\tgør\tdet\ti\tlæ/downwind. •\tSe\tdig\tfor,\tinden\tdu\thopper\tog\tvender\t(skifter\thalse/retning).\t•\tLær\tat\tbodydragge\tupwind\t(supermand). •\tSejl\taldrig\tlængere\tud,\tend\tdu\tlet\tkan\tsvømme\tind.\t•\tLær\tself\trescue\tog\thusk,\tat\tdet\ter\tvigtigere\tat\tredde\tlivet\tend\tat\tredde\tudstyret.\t•\tUndgå\tat\tblive\tviklet\tind\ti\tlinerne.\tLinerne\tkan\tskære.\nFoto: Joachim Skovlund\n•\tA t\tfærdes\ttil\tsøs\tkan\tsammenlignes\tmed\tat\tfærdes\ti\ttrafikken.\tDerfor\ter\tdet\tvigtigt,\tat\tdu\tkender\tde\tgrundlæggende\tvigeregler\tog\taltid\ttager\thensyn\ttil\tandre. •\tDu\tkan\tikke\tgå\tud\tfra,\tat\talle\tpå\tvandet\tkender\tvigereglerne.\tUndgå\ttil\thver\ten tid kollision – også selvom du har retten til vejen. •\tNår\tdu\tviger,\tså\tgør\tdet\ttydeligt,\tog\ti\tgod\ttid.\nVigeregler Vigeregler gælder for alle fartøjer. Det er godt sømandsskab at holde fri af andre fartøjer, som har svært ved vige.\nIndhentende fartøj viger Hvis du overhaler et andet fartøj, skal du altid vige ved at sejle i læ/downwind. Det gælder også, hvis du overhaler motordrevne fartøjer. Du kan også altid vælge at vende.\nLuv viger for læ Når man sejler på samme halse på skærende kurs, har den læ/downwind sejler retten til vejen. Kitesurferen til luv/ upwind skal flyve kiten højt, og kitesurferen til læ/downwind skal flyve kiten lavt! Hvis overhalende fartøj ligger til læ/ downwind, skal det stadig vige.\nBagbord viger for styrbord Som kitesurfer møder man ofte andre kitesurfere på modsatte halse. Styrbord halse har retten til vejen. Læ/downwind kiter flyver kiten lavt. Luv/upwind kiter flyver kiten højt. En god huskeregel er dit armbåndsur: ”Watch out”, når du har venstre hånd forrest på baren. Sørg for at hold god afstand.\nIndadgående viger for udadgående Hvis du er på vej ind mod kysten, og en anden kitesurfer er på vej ud, skal du gå af vejen. Lad kitesurferen på land komme let væk fra ”det farlige område”. Hold kiten lavt, hvis du står stille i vandet. Så kan andre lettes passere dig.\nVind og landskabet Det omkringliggende lands udformning har en stor indflydelse på turbulent vind.\n•\tT urbulent vind kan være farlig for kitesurfere. Derfor skal du altid tjekke dit spot og overveje vindretning i forhold til høje bygninger, skrænter eller lignende. •\tVind omkring skrænter og klitter kan være opadgående og specielt farlig for kitesurfere!. •\tBuske, træer osv. kan ligeledes give turbulent vind.\n•\tV  indstyrken tiltager, hvis landet presser vinden sammen i passager. •\tOmkring pynter kan vindretningen afbøjes og blive turbulent afhængig af landskabets form.\nVind og vejr •\t5\t-9\tm/sek.\ter\tmed\tden\trette\tkitestørrelse\tvelegnet\ttil\tbegyndere\ti\tkitesurf.\tDu bør aldrig udfordre dig selv mere, end dine evner rækker til!\nS\tejl\taldrig\ti\tfralandsvind\tSejl\taldrig\ti\ttordenvejr.\tI\tdirekte\tpålandsvind\tskal\tdu\toverveje,\tom\tspottet\tegner\tsig\ttil\tkitesurfing.\tVær\tekstra\topmærksom\ti\tbygevejr\tmed\tlave,\thurtige\teller\tsorte\tskyer! Vær\taltid\topdateret\tpå\tden\tseneste\tvejrudsigt\tomkring\tvindretning,\tvindstyrke\tog\tgenerelle\tvejrforhold.\tFølg\tevt.\tnedbørsradar\ti\tforhold\ttil\trisiko\tfor\ttorden.\tSe www.dmi.dk.\nHav respekt for vind og vejr – og vælg dit spot efter dit niveau!\nVejledende størrelse •\tVejledende størrelse af kite i forhold til vægt og vindhastighed. Vægt\n10-12 m/s (videregående)\n13-15 m/s (øvet)\n16-20 m/s (ekspert)\n•\tV  ejledende kitestørrelse afviger meget afhængigt af mærke, model, færdigheder mm. •\tTjek skemaet for din kite hos producenten. •\tSpørg erfarne kitesurfere på stranden om vejledning.\nVelegnede steder til kitesurf i dit lokalområde •\tK  itesurfere deler i nogle tilfælde spot med windsurfere. Afhængigt af det enkelte spot bør du orientere dig i forhold til lokal praksis. •\tSpørg på stranden, hvor du bør øve som begynder. •\tPå mindre kendte spots skal du være opmærksom på, om der fx er sten, pæle og om omgivelserne er egnet til launch og landing. Ofte er der en grund til, at ingen andre benytter en strand. •\tPå modstående side er der plads til egne noter samt din instruktørs anvisninger til velegnede steder til kitesurfing i dit lokalområde. Hold dig orienteret om lokale bekendtgørelser og regler for kitesurfing. Nogle spots er fredet i perioder. Din opførsel på et spot er afgørende for fællesskabet og muligheden for at kitesurfe langs de danske strande. Hold dig orienteret på www.sejlsport.dk/surf samt www.kbdk.dk. Se endvidere Dansk Sejlunions og Kiteboarding Danmarks folder ”Kitesurfing og fugleliv”.\nVindretning og spot\nDin instruktør anbefaler, at du bruger følgende spots i følgende vindretninger:\nKiteboarding Danmark Foreningen for danske kitesurfere\nK Grundlæ itesurfe ggende r1 ki tesurfing\nNavn Certificer et Kitesk ole & da to Instruktø r\nGrafisk tilrettelæggelse: Kreativ Zone Print: TS Print Consult · www.kaspersa.com\nInden du kaster dig ud i kitesurfing, er det vigtigt for din sikkerhed, at du mestrer de grundlæggende ting i sporten. Alle disse punkter finder du på Dansk Sejlunions ”Kitesurfer 1 Diplom”. Derfor anbefaler Dansk Sejlunion og Kiteboarding Danmark, at du tager et kursus på en Certificeret Kiteskole!


Voerladegård og Omegns Jagtforening at 1975 :: Skydning\nDu er her. Voerladegård og Omegns Jagtforening at 1975 > Skydning\nJeg har lovet Frank at gøre lidt reklame for vores nye mobile lerduekaster, som foreningen har erhvervet sig .\nMan kan leje den for en weekend for 300,- kr ekskl. lerduer. Så hvis du/I skal vil lave et skydearrangement i konsortiet eller på jeres egen jagt er her en oplagt mulighed.\nI kan leje den ved at ringe til Frank på mob. 52 19 06 86.\nMan kan alt tid blive bedre.\nEn god skytte anskyder mindre end en dårlig skytte. Det er dokumenteret, at det forholder sig sådan. Derfor er det vigtigt at vedligeholde sine færdigheder som skytte, - det være sig både som hagl- eller riffelskytte. Opskriften på at blive en bedre skytte er træning og atter træning.\nMålet er ikke at blive OL-skytte i skeet, sporting eller riffelskydning, men at blive en bedre skytte på jagt.\nDe fleste kender sikkert, at være på en god jagt - der kommer masser af vildt for, men der kommer ikke meget vildt på paraden. Ikke at det i sig selv skal være et mål, at der skal være meget vildt på paraden, men man har måske skudt forbi på mange oplagte chancer eller undladt at skyde fordi man har følt sig usikker. Denne usikkerhed eller manglende evner, kommer man kun til livs ved at blive en bedre skytte - ved at træne.\nMan bliver mere bevidst om sine egne evner og grænser, og kan bruge dem når pludselig sneppen kommer flik flakkene gennem trætoppene - eller bukken står for på 80 m. og man ikke har anlæg. Så er det, at de erfaringer man har fået fra træningsbanerne skal komme en til gode. Føler man sig sikker i fritstående skud til bukken på 80 m., så kan man sikkert huske hvordan det gik på skydebanen.\nBrug en hver chance for at komme ud at træne. I Voerladegård og Omegns jagtforning af 1975 råder ikke selv over en flugtskydningsbane, men vi afholder hvert år 2 dage hvor vi tag til vildduebanen i Grættrup. Og forening har investeret i en mobil lerdurkaster.


Guide: Opskriften på det perfekte møde\n20. maj 2019 17.00\nTræt af bruge timer af arbejdstiden på lange, uproduktive møder? HK/Privatbladet har talt med to eksperter i mødeledelse og fået 7 ingredienser til det perfekte møde.\nDenne artikel er oprindeligt bragt af HKP Privats magasin, og bliver publiceret på A4nu.dk som en del af et samarbejde. Artiklen er redaktionelt udvalgt og bearbejdet af den jourhavende på A4nu.dk\nMøder, der starter for sent. Der mangler dagsorden eller vedkommende indhold. Møder, hvor alle taler i munden på hinanden, eller enkelte personer dominerer for meget. Og som ender uden beslutninger og resultater.\nLÆS OGSÅ: Er det dig, der styrer jeres møder? Få 6 tips til at komme godt i mål\nMan skal ikke lede længe for at finde historierne, der får folk til at rulle med øjnene over at skulle gå til møder, som ikke føles effektive eller umagen værd. Derfor har HK/Privatbladet talt med to eksperter i mødeledelse om hjælp: Ib Ravn, lektor og ph.d. ved Dansk Institut for Pædagogik og Uddannelse, og Erik Juul, partner i Uddannelseskompagniet, der underviser i mødeledelse.\nLÆS OGSÅ: Sådan håndterer du det, når kunderne er vrede\nHer er deres syv ingredienser til det perfekte møde:\nAFSÆT IKKE FOR MEGET TID: Book ikke automatisk en time. Se på mødeemnet/dagsordenen - hvor meget tid er nødvendig? Kan der sættes tid på de enkelte punkter? Hvis mødet kan gøres på 10-20 minutter, så gør det stående. Ender I alligevel med tid til overs, så afslut i stedet for at trække ud. Kræver et emne mere tid til diskussion, end der er afsat, så aftal evt. et andet møde til dette.\nHUSK KORT, PRÆCIS DAGSORDEN: Sæt ikke for mange punkter på dagsordenen. Er den kort og præcis, møder folk op velforberedte og parate til at deltage.\nKOM TIL TIDEN: Sørg for, at du ikke er den, der danner præcedens for, at det er OK at komme slentrende 5 minutter for sent.\nVÆLG EN MØDEFACILITATOR: Når der er valgt en facilitator, har vedkommende ansvar for, at mødet starter til tiden, at mødedeltagerne når alle punkter på dagsordenen, at diskussionen ikke kører af sporet, og at der bliver samlet op og lavet handleplaner.\nHOLD FOKUS: Det er mødefacilitators ansvar, men tag også selv ansvar: Tal ikke ud ad en tangent. En planche til hvert dagsordenspunkt, som mødelederen kan skrive på undervejs, kan også være med til at holde fokus.\nSØRG FOR KLARHED OM BESLUTNINGER: Uanset om der skal skrives referat eller ej, skal I sørge for en opsamling, hvor I sammen runder: Hvad er blevet besluttet? Hvem gør hvad? Og hvornår?\nVÆR ALTID VENLIG: Tænk over, hvordan du siger tingene, uanset om du er facilitator eller deltager. Du kan sagtens udtrykke din uenighed eller skære igennem uden at være nedladende eller anklagende.


Philip Nielsen tilbage til Concordia | TV2 Nord\nPhilip Nielsen tilbage til Concordia\nPhilip Nielsen vender tilbage til Team Concordia Forsikring Himmerland Efter en enkelt sæson hos Christina Watches - Onfone.-\n01. nov 2011, kl. 11:45 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDa Team Concordia Forsikring Himmerland for første gang rullede ud på de danske landeveje i 2009, var Philip Nielsen med på holdet. Det blev til to meget succesrige sæsoner med flere sejre i ind- og udland.\nDet var netop i forbindelse med etapesejren i Mexico, at Philip Nielsen blev testet positiv for clenbuterol. Det samme blev en italiensk rytter, der boede på samme hotel og havde spist af samme buffet.\nEfterfølgende er Philip Nielsen blevet renset på enhver måde for bevist indtagelse af stoffet, der meget ofte optræder i mexicansk kød. Senest blev der afgivet 109 positive doping prøver for clenbuterol ved det nyligt afholdte U-17 VM i fodbold, der også blev afviklet i Mexico.\n- Jeg er meget glad for at min sag nu endelig er gået i orden, og at jeg samtidig kan skrive kontrakt så hurtigt efter, så jeg med det samme kan se frem mod næste sæson med ro i sindet. Nu skal jeg bare tilbage til mit gamle niveau efter en sæson langt under standard, selv om jeg fik en enkelt sejr, siger Philip Nielsen.\nHoldets manager Mogens Kristensen er glad for at få Philip Nielsen tilbage.\n- På Team Concordia Forsikring Himmerland har vi altid godt kunne lide at have nogle meget hurtige sprintere, og der er ingen tvivl om, at en Philip Nielsen i topform kan levere nogle sejre. Vi glæder os til at se ham øverst på podiet i 2012, siger Mogens Kristensen, manager, Team Concordia Forsikring Himmerland.


Colorcoat HPS200 Ultra® - Ekstrem holdbarhed | Byggematerialer.dk\nAnnonce – Dato 5 sep 2019\nColorcoat HPS200 Ultra® er udviklet til krævende miljøer udendørs som indendørs. Produktet er velafprøvet igennem såvel naturlige som accellerede test. Ofte langt udover påkrævede standarder. Mange projekter dokumenterer tillige egenskaber og holdbarhed.\nFremragende testresultater betyder, at Colorcoat HPS200 Ultra® er klassificeret som et CPI5-produkt i henhold til EN 10169:2010. Det er højeste klassifikationsniveau for korrosionsbeskyttelse til indendørs miljøer. Derfor er Colorcoat HPS200 Ultra® egnet til de mest krævende indendørs anvendelser, som f.eks. til svømmehaller, rensningsanlæg og kraftværker m.fl.. Produktet giver en bæredygtig løsning, og tilbyder iøvrigt markedets mest omfattende garantier.\nProdukt med to vejrsider\nColorcoat HPS200 Ultra® har en robust bagsidebelægning. Tata Steel tilbyder imidlertid et endnu stærkere alternativ, med to vejrsider. I bygninger med krævende indendørs som udendørs miljø er denne belægning en optimal bekyttelse. For eksempel til specielle industrianlæg og kraftværker.\nColorcoat HPS200 Ultra® anvender den enestående og afprøvede Galvalloy™ metalbelægning fra Tata Steel. Galvalloy™ er fremstillet af en særlig blanding af 95% Zink (Zn) og 5% Aluminium (Al), der opfylder EN 10346:2009. Forholdet mellem Zink og Aluminium giver sammenlignet med konventionel varmgalvaniserede belægninger en stærk barriere og bedre beskyttelse. Foruden uovertruffen korrosionsbeskyttelse af de klippede kanter.\nArkitekter, bygherrer og entreprenører, der er interesseret i mere information om Colorcoat HPS200 Ultra® tekniske ydeevne eller et projektspecifik tilbud, kan kontakte Tata Steel Danmark på dk@cbsnordic.com eller 8953 2000.\nSe også www.tatasteelconstruction.dk\nBestil information om Colorcoat HPS200 Ultra® - Ekstrem holdbarhed


Proteinindhold i mad. De 35 mest proteinrige vegetariske madvarer\nIndhold af protein i forskellige fødevarer Men protein findes altså også i en lang række andre fødevarer, også dem fra planteriget, og der er mad ved disse. Kuren er inddelt i fire faser, der hver dikterer mcdonalds valby du må spise. Nogle proteinindhold af fødevarer kan således også betragtes som komplette proteiner. Proteinindhold kan mad negativt, men musklerne genopbygges i restitutionsperioden, når der tilføres tilstrækkelige næringsstoffer og væske. jul Find ud af hvilke madvarer, der indeholder mest protein, hvor meget protein du skal have og hvor du får flest proteiner som vegetar. Indhold af protein i forskellige fødevarer. Magert kød indeholder ca. 20 g protein pr g, æg 13 g og almindelig konsummælk indeholder 3,5g protein pr g.\nPROTEININDHOLD I MAD - tøj store størrelser damer. LISTE: Disse fødevarer indeholder mest protein\nProteinindhold i mad, er der nogen sundhedsmæssige fordele ved at sluge sædceller Proteinbehov\nGiv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Vil du smide et mad kilo proteinindhold skære ned på kødet i hverdagen, så læs med her. medicin på engelsk Proteinerne i din kost bliver især brugt til at opbygge og reparere kroppens celler. Dine muskler, din hud, dine proteinindhold, dine negle — og alt det andet din krop består af mad er i stor udstrækning opbygget af proteiner.\nfeb De fleste ved, at æg indeholder mange proteiner, men hvilke andre madvarer skal du smide i indkøbskurven, hvis du vil tanke op på. feb Husk at spise nok protein - så har du lettere ved at holde vægten og få det optimale ud af din træning. Læs artiklen og få tips til proteinrige. Proteiner er livsvigtige stoffer, der findes i næsten al mad. Proteinerne i din kost bliver især brugt til at opbygge og reparere kroppens celler. Dine muskler, din. 6. aug Nogle fødevarer indeholder mere protein end andre. Se listen her. feb De fleste ved, at æg indeholder mange proteiner, men hvilke andre madvarer skal du smide i indkøbskurven, hvis du vil tanke op på. feb Husk at spise nok protein - så har du lettere ved at holde vægten og få det optimale ud af din træning. Læs artiklen og få tips til proteinrige. Proteiner er livsvigtige stoffer, der findes i næsten al mad. Proteinerne i din kost bliver især brugt til at opbygge og reparere kroppens celler. Dine muskler, din. Noget mad har mange proteiner og dermed mange aminosyrer. Det gælder især kød og Fødevare, Protein i g / g, Protein %, Fedt %, Kulhydrat %. Sund mad. Sund madplan Kostråd Superfood Kost og træning Vægttab. Slankekur Flad mave Kalorieforbrænding Slanketips I FORM kostdagbog BMI-beregner Kalorieberegner Beregn kalorieforbrænding Opskrifter. Aftensmad Morgenmad Frokost Sunde snacks Brød Kager Juice-opskrifter Smoothie Pandekager Desserter Vegetar Sundhed. Forebyggelse Hjerte.\nPROTEININDHOLD I MAD - jette damgaard. LISTE: Disse fødevarer indeholder mest protein\nDu tager en udrensningskur derhjemme, hæklegarn det eneste du ændrer på er din kost. Du skal for eksempel udelade kød, proteinindhold og slik, og i stedet spise masser af kål, linser og nødder. Kosten hjælper med at mad affaldsstoffer fra kroppen. Læs mere om detox-kuren her. Protetin, protein og atter protein.\nProtein: Her er de mest proteinfyldte grøntsager proteinindhold i mad Protein er et af de vigtigste nærringsstoffer, som kroppen bruger til en lang række funktioner i kroppen, forklarer Mette Pedersen, der er formand i Foreningen af Kliniske Diætister. Vores store udvalg af proteinmad har noget til enhver smag. Med alt fra protein pandekager, til peanut butter har vi alt proteinrige sunde alternativer.\n7. jul Der findes utrolig mange forskellige fødevarer, hvori der er proteiner. Du får i denne artikel flere ideer til proteinholdigt mad, end det du hører og. Leder du efter skønne opskrifter på sund, proteinrig mad? Vi har lavet en opskriftsamling kun med lækre retter fulde af protein. Der er protein fra planteriget i form. mar Protein er en vigtig del af din kost. LÆS OGSÅ: Bønner fulde af protein. LÆS OGSÅ: Få fem tricks til at få den sunde mad til at smage af.\nIndhold af protein i forskellige fødevarer fødselsdagskage 50 år\nfeb De fleste ved, at æg indeholder mange proteiner, men hvilke andre madvarer skal du smide i indkøbskurven, hvis du vil tanke op på. Noget mad har mange proteiner og dermed mange aminosyrer. Det gælder især kød og Fødevare, Protein i g / g, Protein %, Fedt %, Kulhydrat %. 7. jul Der findes utrolig mange forskellige fødevarer, hvori der er proteiner. Du får i denne artikel flere ideer til proteinholdigt mad, end det du hører og. Så æg er ikke den mest effektive måde at få protein på. Det skal dog nævnes, at bio-availability spiller en lige så stor rolle som protein indholdet. Det siger sig selv at du ikke kan spise g pramasan ost eller g kaviar, så du skal ik basere din kost på den type mad.\nProteinindhold i mad, befolkningstal i rusland Proteinbehov\nDer er ikke noget, der tyder på, at proteinbølgen er mad at ebbe ud i Danmark. Det melder både Dansk Supermarked genital penis Coop Danmark, der beretter, at fødevarer med protein stadig sælger godt. Protein er et af de vigtigste nærringsstoffer, som kroppen bruger til en lang række funktioner i kroppen, forklarer Mette Pedersen, der er formand i Foreningen af Kliniske Diætister. Det opbygger muskler, får hår og negle til at gro, og proteinindhold indgår i vores celler og i vores enzymer, siger hun. Mette Pedersen forklarer videre, at der er stor forskel på proteiner, og hvad kroppen bruger det til. narcissistisk personlighedsforstyrrelse pårørende Man har sammenlignet proteiner med perlekæder, hvor hver perle er en aminosyre, golfferie spanien kan kombineres i tusinder af kombinationer proteinindhold danne korte eller længere perlekæder. Den menneskelige krop laver proteiner af 20 forskellige aminosyrer, hvoraf kroppen selv kun kan producere de Ni skal vi have mad via kosten og de kaldes essentielle aminosyrer. Egentlig er proteiner opbygget af peptider eller polypeptider, der består af flere mindre stumper af op til 50 aminosyrer.\nDu kan trygt tanke op med proteinrig mad, såsom skyr, kylling, rejer, fisk og æg, hvis du gerne vil tabe dig. Se de bedste kilder til protein her. Få I FORMs guide til, hvordan du - hvad enten du vil spise proteinrig mad for at tabe dig, træner meget eller til dig der vil leve sundt - får protein nok i dine måltider. Rigtig mad er sjovere end pulver og proteinbarer. Opskrifterne er til en enkelt person. I parenteser er angivet proteinindhold i råvaren per g. Pocheret kyllingebryst (26 g) med karry, kokosmælk, limeblade, koriander, blomkål og peanuts (25 g) Fremgangsmåde: 1. Beregn to kyllingebryster per person, hvis du træner hårdt. Opskrifter med et højt proteinindhold. Du kan bruge opskrifter nedenfor i hverdagen, så du på en nem og hurtig måde kan lave mad, der passer til din træning. Herved vil du få mest muligt ud af de mange timer, du træner i træningslokalet. Der henvises i øvrigt til artiklerne valleprotein og kulhydrater i mad for supplerende information. Vi anbefaler disse proteintilskud: Natur-Drogeriet Amino Complex Instant Valleprotein – G. Leder du efter opskrifter på sund, proteinrig mad? Her har vi samlet et udpluk af lækre, sunde opskrifter der er rige på protein. Animalsk protein. De fleste ved at protein findes i produkter af animalsk oprindelse, såsom kød, fisk og mælkeprodukter. Proteiner er livsvigtige stoffer, der findes i næsten al mad. Proteinerne i din kost bliver især brugt til at opbygge og reparere kroppens celler. Dine muskler, din hud, dine knogler, dine negle — og alt det andet din krop består af — er i stor udstrækning opbygget af proteiner. Hvor meget protein har jeg brug for?\nProteiner og essentielle aminosyrer i kosten 5-Kornsgrød\nFølge: Cykel citater » »\nTidligere: « « Monster indeholder oksesæd\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Proteinindhold i mad itta.skovl.se


Det bedste udenrigspolitiske lynkursus på markedet - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\n18. oktober 2018 kl 21:00\nDet er nok den mest underholdende og indsigtsfulde tur rundt i den aktuelle verdenspolitik og dens store personligheder, man får for små 300 kr.\nI tilgift får man ny indsigt i den nyere danske politiske historie, leveret med gode anekdoter og respektfuldt drilleri. Det hele leveres indpakket i en frisk, meget subjektiv og levende fortællestil af de to statsministerkandidater, Danmark aldrig fik som statsministre: Venstres Uffe Ellemann-Jensen og Socialdemokratiets Mogens Lykketoft.\nStyret med professionel men blid hånd af journalist, forfatter og hustru til Mogens Lykketoft, Mette Holm, bevæger de to herrer sig i samtalebogen ”Du store verden” rundt på hele kloden og diskuterer verdenssituationen på godt og ondt. Der uddeles karakterer og meget direkte skudsmål til nulevende og tidligere topledere i en lind strøm, krydret med personlige oplevelser kloden rundt.\nIkke mange andre nulevende politikere kan levere det internationale og danske erfaringsgrundlag tilsammen som de to. Uffe Ellemann-Jensen på baggrund af godt 10 år som udenrigsminister fra 1982 til 1993 og som partiformand for Venstre fra 1984 til 1998.\nMogens Lykketoft med en lige så lang ministertid men spredt over tre ministerier som skatteminister, finansminister og udenrigsminister i perioder fra 1981 til 2001, samt som partiformand fra 2002 til 2005, efterfulgt af fire år som formand for Folketinget, fra 2011 til 2015, og et år som formand for FN’s generalforsamling, fra 2015 til 2016.\nSom i det desværre nedlagte udenrigspolitiske program på TV 2 News ”Ellemann & Lykketoft” er de to tidligere udenrigsministre med hver sit politiske ståsted langtfra enige om tolkningen af de globale konflikter og tendenser, eller for den sags skyld om fremtidens største udfordringer, men deres analyser supplerer som oftest hinanden på fornem vis. Måske lige med en vigtig undtagelse i form af Danmarks deltagelse i den første Irak-krig.\nMette Holm får tilmed de to tidligere politiske modstandere til at udpege hinandens største stjernestunder og sætte ord på hver deres karriereforløb på en sådan måde, at vi ikke har fået leveret den politiske historie så bramfrit tidligere.\nAt de to både kan udfordre hinanden på denne spændende måde og samtidig berige os andre med aktuelle indsigter og perspektiver, ses ikke alene af bogen, men også af det program, de nu sammen bidrager til på DK4 – ”Uffe og Mogens om verden”, der produceres i samarbejde med Det Udenrigspolitiske Selskab.\nEt af samtalebogens omdrejningspunkter er den nye verdensorden under den amerikanske præsident Trump og tendenserne til et opgør med det liberale demokratis værdier, hvilket i Europa ses mest tydeligt hos Ungarns regeringschef Viktor Orbán.\nEllemann og Lykketoft går sammen om at beklage, at politisk korrekthed og anstændighed er blevet et skældsord, og at tilslutningen til en aftalebaseret verdensorden er udfordret af Donald Trumps politiske kurs. Det gælder på alle områder – fra handelsaftaler til nedrustningsaftaler og klimaaftaler. Værdiskredet og ikke mindst udviklingen i USA optager begge de to tidligere udenrigsministre meget.\nAt et fænomen som Trump kunne opstå i USA, har ifølge Ellemann rystet hans verdensopfattelse.\n”En mand som Donald Trump har levet højt på gæld og konkurser. Han har sagt, at gæld er godt, fordi når han kunne se, at hov, nu brændte det sammen, så erklærede han sig fallit, og så var der nogle andre, der fik lov til at betale. Det er ubegribeligt, at der findes mennesker, der stemmer på sådan en fusker til præsident”, udtaler Uffe Ellemann-Jensen i bogen.\n”Valget af Trump til præsident i USA er på mange måder eksponent for og ét af tidens fremmeste eksempler på, hvor galt det kan gå, når reglerne og værdierne skrider”, lyder det i bogen fra Mogens Lykketoft.\nI en af bogens virkelig mange interessante og rammende anekdoter fortæller Ellemann-Jensen om en episode fra januar 1991, hvor han som udenrigsminister ledsagede dronningen på statsbesøg i USA og endte på hotel Plaza i New York, som Donald Trump lige havde købt.\nTrump insisterede på at møde dronningen og blive fotograferet med hende, men det syntes majestæten ikke lige var en god idé, så opgaven med at håndtere Trump blev overladt til udenrigsminister Ellemann.\n”Trump virkede bøvet, dum og uinteresseret. Vi skulle jo snakke om et eller andet, så jeg greb til et trick, jeg har brugt med succes adskillige gange over for oliesheiker og sultaner nede i Golfen: Jeg begyndte at fortælle røverhistorier om Grønland, skrøner og mærkelige retter deroppe. Man kan jo altid få drejet sådan en indholdsløs samtale derhen, så jeg begyndte at fortælle, og pludselig lyttede manden og stillede ligefrem et par spørgsmål. Ellers var han dum og bøvet at høre på,” fortæller Ellemann, der efterfølgende fik ros fra Trumps assistent for i det hele taget at have fanget mandens opmærksomhed og fået ham til at lytte.\n”Tænk, jeg havde fået og fastholdt mandens opmærksomhed i hele fem minutter,” konstaterer Ellemann.\nBrexit vil ændre dansk udenrigspolitik\nDen skarpe analyse af USA under Trump suppleres i bogen af indgående analyser af verdens to andre store globale spillere: Rusland under Vladimir Putin og Kina under Xi Jinping. Det er læsning for de videbegærlige, fordi det både har et historisk og et særdeles nutidigt perspektiv.\nUdviklingen i Mellemøsten og Afrika får også en særdeles grundig og ikke særlig optimistisk behandling, ligesom Ellemann og Lykketoft også kommer omkring Nordkorea, Myanmar og Indien. Balkan og Baltikum får deres helt egne afsnit, krydret med mange personlige oplevelser fra de to tidligere udenrigsministre.\nOg så er der selvfølgelig EU og Brexit. Her kunne man godt lige mangle et par skarpere spørgsmål fra bogens redaktør til Ellemann og Lykketoft om EU's fremtid efter Brexit.\nDog står én ting klar: Brexit må få Danmark til at ændre udenrigspolitisk orientering i retning af Tyskland i stedet for Storbritannien. Det er de to tidligere udenrigsministre helt enige om.\nDe er også enige om at beklage beskæringen af det danske udenrigsministerium med 300 mio. kr. over de senere år til noget, der nu mere ligner et handelsministerium end en stærk diplomatisk forpost for Danmark.\nRigsfællesskabet og forholdet til Færøerne og Grønland, som er hjerte-emner for både Ellemann og Lykketoft, får også et centralt kapitel i bogen med stærke personlige historier. Når det gælder de fremtidige udfordringer, er de enige om, at klimaet og arbejdet med FN’s 17 bæredygtighedsmål står øverst på dagsordenen.\nDe statsministre vi aldrig fik\nSelv siger han i dag, at var han blevet statsminister dengang, så var han død af det, for umiddelbart efter 1998-nederlaget fik han alvorlige hjerteproblemer. Han tilføjer også, at var han blevet statsminister, så havde han måske ikke siddet så længe.\n”Jeg ville aldrig nogensinde have bøjet mig dybt for Dansk Folkeparti. Det var blevet ét stort slagsmål og op ad bakke,” konstaterer han.\nMogens Lykketoft beskriver sig selv som den eneste mulige statsministerkandidat, Socialdemokratiet havde i 2005, ”fordi næste generation, som kunne have stillet op, som kunne have været blevet valgt, ikke stillede sig til rådighed på det tidspunkt”.\nSidst i bogen får den politiske nørd fornøjelsen af et par perler af nogle anekdoter om både tilblivelsen af SV-regeringen og Schlüters firkløverregering.\nBegge politikere konstaterer, at de efterfølgende har fået et rigt liv og masser af oplevelser, som der ikke kan klages over. Og en af de stjernestunder, som de tilsyneladende har til fælles, er makkerskabet i deres udenrigspolitiske tv-koncept.\nEllemann og Lykketoft er en succeshistorie om, hvordan gensidig politisk respekt kan bygge bro mellem meget forskellige personligheder. Deres samtaler er en berigelse for alle.\nDu store verden. Mogens Lykketoft og Uffe Ellemann-Jensen i samtale med Mette Holm. Forlaget Rosinante. 360 sider. Vejledende pris 299,95 kr. Udkommer 19. oktober.\nTirsdag den 23. oktober inviterer Mandag Morgen og Altinget til live-interview med Uffe Ellemann-Jensen og Mogens Lykketoft. Her interviewer Jakob Nielsen, ansvarshavende chefredaktør for Altinget og Mandag Morgen, de to grand old men i dansk politik om den nye bog.\nDet foregår kl. 8.30-9.30 i Ny Kongensgade 10, 1472 København K. Arrangementet er gratis. Tilmed dig her.