Kommunekontaktudvalget - Referat - 31. august 2017 // Region Syddanmark\nForside Politik Dagsordner og referater Referater 2017 Kommunekontaktudvalget Kommunekontaktudvalget - Referat - 31. august 2017\nKommunekontaktudvalget - Referat - 31. august 2017\n31-08-2017 kl. 12:45 - 14:45\nMikkel Dragmose-Hansen, Middelfart Kommune (for Steen Dahlstrøm)\n1. Fastsættelse af kommunale udviklingsbidrag i 2018\n2. Oprettelse af nye særlige pladser i psykiatrien\n3. Gode sektorovergange på psykiatriområdet\n4. Levevilkår og livskvalitet i de syddanske kommuner\n5. Udvalgsrapport om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen\n6. Region Syddanmarks rammepapir om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen\n7. Projekt Danmark redder liv\n8. Syddansk Vækstforums Handlings- og Investeringsplan 2018-2019\n9. Det Syddanske EU-kontor: Resultatkontrakt 2018-19 og evaluering af resultatkontrakten for 2016-2017\nDer lægges op til et uændret, men fremskrevet niveau for de kommunale udviklingsbidrag i 2018, svarende til forudsætningerne i aftalerne om kommunernes henholdsvis regionernes økonomi for 2018.\nRegionens forretningsudvalg har anbefalet, at udviklingsbidraget i 2018 fastsættes til 133 kr. pr. indbygger, svarende til hvad der er forudsat i aftalerne fra juni 2017 om kommunernes henholdsvi regionernes økonomi for 2018. Beløbet svarer til et uændret niveau i forhold til 2017, men fremskrevet til 2018-pris- og lønniveau.\nVed 1. behandlingen af forslag til budget 2018 har regionsrådet – med forbehold for drøftelsen i kommunekontaktudvalget – fastsat et uændret, men fremskrevet niveau for de kommunale udviklingsbidrag i 2018.\nAt de kommunale udviklingsbidrag i 2018 som foreslået fastsættes til 133 kr. pr. indbygger, det vil sige på et uændret, men fremskrevet niveau.\nBeslutning i Kommunekontaktudvalget den 31-08-2017\nUdvalget anbefaler regionsrådet at fastsætte det kommunale udviklingsbidrag til 133 kr. pr. indbygger.\nBudget 2018 - fastsættelse af kommunale udviklingsbidrag\nDen 2. juni 2017 blev loven om 150 nye særlige pladser i psykiatrien vedtaget i Folketinget. Pladserne skal etableres i regionalt regi og stå klar primo 2018. Fra KKR Syddanmarks side er der dog blandt andet udtrykt bekymring over økonomien, hvorfor regionsrådet den 26. juni 2017 udskød beslutningen om etableringen af de nye pladser i psykiatrien for at afvente dialog med kommunerne herom. Der har efterfølgende været dialog med kommunerne i en styregruppe, og på den baggrund arbejdes videre med etableringen af pladserne i Region Syddanmark.\nDer lægges op til en drøftelse af særlige opmærksomhedspunkter, der er væsentlige for at sikre det gode samarbejde i forbindelse med etablering og drift af de nye pladser.\nI april 2017 besluttede forligskredsen bag satspuljeforligene 2017-2020 at oprette 150 særlige pladser på psykiatriske afdelinger som opfølgning på den politiske aftale om forebyggelse af vold på botilbud.\nI juni 2017 blev lovforslaget om de nye pladser vedtaget i Folketinget med ikrafttrædelse den 15. juli 2017. Pladserne skal etableres i regionalt regi og stå klar primo 2018.\nEtableringen og driften af de psykiatriske pladser skal drøftes og aftales i en styregruppe i regi af Region Syddanmark. Styregruppen består af repræsentanter fra region, kommuner og tre patient- og pårørenderepræsentanter. De kommunale repræsentanter samt repræsentanter fra patient og pårørendeforeninger deltager ligeledes i ansættelser af funktionslederne.\nKKR Syddanmark drøftede oprettelsen af pladserne på møde den 14. juni og udtrykte blandt andet bekymring for økonomien i forbindelse med oprettelse af pladserne. KKR-formand Egon Fræhr valgte desuden den 22. juni at sende en henvendelse til regionsrådsformand Stephanie Lose med opfordring til, at regionsrådet ikke traf beslutning om etablering af pladserne på møde i regionsrådet den 26. juni, men afventede, at der havde været dialog med kommunerne herom. Regionsrådet besluttede med baggrund heri at udsætte sagen.\nEtableringen af de nye særlige psykiatripladser tager afsæt i, at der er behov for et psykiatrisk behandlingstilbud, der skaber bedre betingelser for at give en afgrænset gruppe af borgere et behandlingsophold med planlagt udslusning til kommunale støttetilbud. De nye pladser skal bidrage til at forebygge vold på botilbud.\nGældende for de nye særlige pladser er:\nPladserne skal være en del af den regionale psykiatri.\nPladserne er målrettet en særlig gruppe af borgere med svære psykiske lidelser og ofte også et svært behandleligt misbrug, og som i dag typisk genindlægges i psykiatrien mange gange.\nOpholdet er frivilligt og forventes at vare mellem tre og seks måneder.\nDer kan anvendes tvang inden for de eksisterende rammer i psykiatriloven – dog undtaget tvangsindlæggelse.\nKommunalbestyrelsen anmoder og træffer afgørelse om visitation på baggrund af en indstilling fra et visitationsforum bestående af repræsentanter fra kommuner og region. Regionen opretter og afholder udgifterne for visitationsforummet.\nNår kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om visitation til en særlig plads på psykiatrisk afdeling, kan kommunalbestyrelsen gøre afgørelsen betinget af, at borgeren samtykker til opsigelse af borgerens eksisterende bolig i længerevarende botilbud efter serviceloven. Både i Socialdirektørforum og Sundhedsstrategisk Forum har de kommunale administrative deltagere beskrevet, at de forventer, at dette bliver svært at realisere i praksis, da borgerne dermed risikerer at stå uden bolig eller skal flytte til et nyt sted ved udskrivelse fra opholdet på de nye særlige pladser. Udover uhensigtsmæssighederne for borgeren giver det en økonomisk udfordring for kommunerne.\nI forhold til økonomien forbundet med tilbuddene er der en forudsat økonomi på 1,9 mio. kr. pr. plads om året. De samlede udgifter til driften af de 150 pladser er fastsat til 285 millioner kroner. Heraf finansieres 193 mio. kr. af kommunerne, 22 mio. kr. er medfinansiering fra regionerne og de sidste 70 mio. kr. er finansiering fra staten fra satspuljemidlerne. Det statslige bloktilskud på i alt 70 mio. kr. årligt fordeles med henholdsvis 53 mio. kr. og 17 mio. kr. mellem regioner og kommuner. Kommunerne dækker omkostninger til eventuelt tomme pladser. Kommunernes høje finansieringsandel hviler på en forudsætning om, at de sociale tilbud skal aflastes i forhold til nogle af de mest ressourcekrævende borgere.\nKL rejste i forbindelse med økonomiaftalen for kommunerne for 2018 spørgsmålet om, hvorvidt forslaget giver de nødvendige redskaber til at sikre udgiftsneutralitet. Der er en fælles forståelse med regeringen om, at det i praksis kan være vanskeligt at realisere besparelser, der modsvarer merudgifterne til de nye pladser fuldt ud. På baggrund heraf er det aftalt, at der foretages en løbende monitorering vedr. de nye pladser i psykiatrien, og at parterne følger op herpå.\nDer er ikke i lovgivningen fastsat, hvor mange nye særlige pladser der skal oprettes i psykiatrien i Region Syddanmark. Beregnet ud fra bloktilskudsandel skal Region Syddanmark stile efter etablering af 32 pladser. Da pladserne skal etableres i eksisterende bygning er der mulighed for at etablere 31 pladser i Region Syddanmark. Kommunerne har i løbet af sommeren foretaget en behovsanalyse, som blev præsenteret på det første styregruppemøde. Kommunerne tilkendegav, at det er vanskeligt at estimere behovet for pladserne, men det foreløbige bud er anslået på 28 pladser. Kommunerne er indforstået med det endelige antal på 31. Derfor foreslås etableringen at ske trinvis i to faser.\nEr der særlige opmærksomhedspunkter, der er væsentlige for at sikre det gode samarbejde i forbindelse med etablering og drift af de nye pladser?\nUdvalget var enige om, at der i første omgang oprettes 15 særlige pladser i Vejle, og at der evalueres i 2018.\nPsykiatriområdet har været i kraftig vækst gennem de seneste 10 år. Presset på psykiatriområdet udfordrer såvel kommuner som region, hvorfor der både i sundhedsaftalen og i rammeaftalen på det specialiserede socialområde er fokus på psykiatrien.\nDer lægges op til en drøftelse af, hvordan samarbejdet på psykiatriområdet opleves på tværs af kommuner og regioner, samt om der er områder, hvor det gode samarbejde er særligt udfordret.\nPsykiatriområdet har været i kraftig vækst gennem de seneste 10 år. Det ses blandt andet ved en markant stigning i antallet af borgere med en psykiatrisk diagnose, og en betydelig stigning i aktiviteten i sygehuspsykiatrien. Eksempelvis er antallet af personlige kontakter med sygehuspsykiatrien steget med 50 pct. fra 2007 til 2014 (bilag 1).\nPresset på psykiatriområdet udfordrer såvel kommuner som region, hvorfor der både i sundhedsaftalen og i rammeaftalen på det specialiserede socialområde er fokus på psykiatrien.\nKKR Syddanmark valgte derfor også på seneste møde den 14. juni at sætte fokus på området med en temadrøftelse. KKR drøftede de mange initiativer der gøres for blandt andet at forbedre sektorovergange, men ser også stadig behov for videreudvikling på området. KKR besluttede at følge området løbende.\nPsykiatriområdet er sammensat af kommunale og regionale tilbud med afsæt i forskellige lovgivninger:\nDen regionale psykiatri\nRegionerne har ansvaret for sygehuspsykiatrien, praktiserende speciallæger, almen praksis, praktiserede psykologer med flere. Den regionale psykiatri er en del af det samlede sundhedsvæsen og omfatter sundhedsfremme og patientrettet forebyggelse, diagnostik, behandling samt opfølgning og rehabilitering. Sygehuspsykiatrien omfatter akutfunktioner, åbne og lukkede sengeafdelinger samt ambulante (f.eks. distriktspsykiatri) og udgående funktioner.\nDen kommunale psykiatri\nKommunerne har ansvaret for hovedparten af de indsatser, der sker uden for det regionale sundhedsvæsen. Den kommunale indsats omfatter blandt andet opsøgende arbejde til isolerede borgere, bostøtte- og støttekontaktpersonordninger, botilbud og dag- og beskæftigelsesaktiviteter. Dertil kommer sundhedsydelser som f.eks. hjælp til medicinadministration, misbrugsbehandling og beskæftigelsesindsats.\nUdvikling i aktivitet i den regionale og kommunale psykiatri\nSiden 2007 er aktiviteten i sygehuspsykiatrien steget markant på landsplan. Det skyldes især en stigning i antallet af patienter, som udelukkende udredes eller behandles ambulant. Fra 2007 til 2015 er antallet af patienter i ambulant behandling, som ikke også bliver indlagt, således steget med 66 pct.\nSamtidig med denne stigning ses et fald på 12 pct. i antal indlæggelsesdage fra 2007 til 2015. Det er sket samtidig med, at antallet af indlagte patienter er steget, og de indlagte patienter i gennemsnit er indlagt flere gange årligt nu end før. Forklaringen er, at indlæggelserne er blevet markant kortere. Indlæggelsesvarigheden er faldet fra 29 dage i gennemsnit i 2007 til 20 dage i gennemsnit i 2015 (alle typer indlæggelser) (bilag 2).\nGod sektorovergang og koordinering er vigtig\nBorgere med psykiske lidelser møder ofte både den regionale sygehuspsykiatri og den kommunale indsats i løbet af deres forløb. Der sker dermed jævnligt skift fra den regionale sektor til den kommunale indsats og omvendt. Også internt i sygehuspsykiatrien og i den kommunale indsats er der mange skift mellem forskellige afdelinger, forvaltninger og fagområder. Disse skift er særligt vanskelige for borgere med psykisk sygdom, og derfor er det væsentligt, at samarbejdet mellem sektorer og internt i sektorerne fungerer godt.\nSamarbejdet mellem socialpsykiatri og sygehuspsykiatri udvikles og styrkes fortsat, dels via aftaler, dels via konkrete projekter. Via Sundhedsaftalen 2015-2018 er der fokus på at give borgere med psykisk sygdom samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere samt på at styrke den mentale sundhed.\nI den kommende rammeaftale på det specialiserede socialområdet for 2018 er der øget fokus på sektorovergange og koordinerede socialpsykiatriske indsatser.\nI forbindelse med regeringens bebudede sammenhængsreform er der også fokus på sektorovergangene i psykiatrien. Det sker i form af et arbejde mellem regeringen, KL og Danske Regioner om at udvikle styringen af psykiatrien. I økonomiaftalerne for 2018 står der, at der er enighed om, at afrapporteringen ultimo 2017 skal indeholde ambitiøse anbefalinger med fokus på bedre sammenhæng i patientforløb på tværs af sektorer, bedre dataunderstøttelse på tværs af sektorer, øget synlighed om resultater og bedre styring af økonomi, aktivitet og kvalitet i såvel psykiatrien og socialpsykiatrien.\nDer er på nuværende tidspunkt også en række konkrete aktiviteter i gang i det tværsektorielle samarbejde i Syddanmark for at styrke samarbejdet og sektorovergangene på tværs i psykiatrien.\nSom et eksempel kan nævnes, at der i regi af sundhedskoordinationsudvalget og Sundhedsaftalen arbejdes på at videreudvikle samarbejdsaftalen SAM:BO til også at gælde på psykiatriområdet. På nuværende tidspunkt understøtter samarbejdsaftalen med succes elektronisk kommunikation på tværs af sektorer på det somatiske område.\nDer er desuden igangsat to SATS-puljeprojekter. For det første et projekt med det formål at styrke psykiatrisygehusets børne-og ungdomspsykiatriske behandling af borgere på kommunale og regionale botilbud, så de unge borgere følger og opsøger den behandling, de har brug for. For det andet et projekt der lægger op til fælles undervisning for medarbejdere i den regionale psykiatri og kommunale socialpsykiatri og de kommunale misbrugscentre. Det skal give fælles sprog, bedre kendskab til hinandens tilbud og hermed bedre samarbejde.\nHvordan opleves samarbejdet på psykiatriområdet på tværs af kommuner og region? Og er der områder, hvor det gode samarbejde er særligt udfordret?\nUdvalget var enige om, at det var et område, der havde behov for øget fokus. Udvalget gav udtryk for at samarbejdet med den enkelte kommune var vigtigt, og drøftede om man kunne overføre gode erfaringer fra samarbejdet på det somatiske område til psykiatriområdet.\nRegionsrådsformanden gjorde opmærksom på problemerne i sammenhængen mellem psykisk sygdom og tilknytning til arbejdsmarkedet. Udvalget efterspurgte herefter, om det var muligt at få en statistisk oversigt over sammenhængen mellem psykisk sygdom og tilknytning til arbejdsmarkedet - på kommunalt niveau.\nUddrag af Udvikling på psykiatriområdet\nSom opfølgning på Det Gode Liv-strategien 2016-19 har regionsrådet og KKR Syddanmark udarbejdet en fælles aktionsplan, der blandt andet indeholder et aktivitetsspor om syddanskernes liv i de enkelte kommuner baseret på et omfattende statistikarbejde med Danmarks Statistik og TrygFonden.\nKommunekontaktudvalget drøftede på sit møde den 1. marts 2017 mulighederne heri, herunder en rapport til hver kommune. På mødet præsenterer afdelingschef Rune Stig Mortensen nogle hovedresultater. De 22 rapporter forventes færdige i september.\nI aktivitetssporet om syddanskernes liv indgår, at regionen og de syddanske kommuner, i forlængelse af det flerårige samarbejde om Kontur og Det Gode Liv-målingerne, er gået ind i et udvidet samarbejde med Danmarks Statistik og TrygFonden om måling af syddanskernes levevilkår og livskvalitet.\nKommunekontaktudvalget drøftede på sit møde den 1. marts 2017 mulighederne i forhold til de politiske og strategiske dagsordener i region og kommuner. Spørgsmålene er både lokale og internationale.\nLokale fordi kommunernes og regionernes rolle er under forandring. Aktivt medborgerskab, borgerinvolvering og samskabelse er nogle af de metoder, der foreslås til at nå nye mål om borgerinddragelse og øget kvalitet i den offentlige service, og som forudsætter viden om regionens og kommunernes menneskelige ressource-base.\nInternationale fordi emnet får stadig stærkere international opmærksomhed i både en række vestlige lande og i internationale organisationer som OECD, Verdensbanken, FN med flere. Derudover er diskussionen om FNs verdensmål, som Danmark har forpligtet sig på at arbejde med, ulighed i sundhed, økonomi mm., globaliseringens forskellige konsekvenser og manglende tillid til politikere, blevet en del af den større politiske dagsorden og baggrund.\nSom svar på forandringerne arbejdes der overalt med at tilegne sig ny viden – eksempelvis om borgernes oplevelse af forhold der påvirker deres levevilkår og livskvalitet. Rapporterne om levevilkår og livskvalitet i de syddanske kommuner udgør et bidrag til dette arbejde.\nDe første analyseresultater på regionalt niveau blev offentliggjort på en konference på Kolding Gymnasium den 15. september 2016.\nRegionen og de syddanske kommuner har som partner med Danmarks Statistik i projektet fået en udvidet adgang til svarpersonernes socioøkonomiske data. Regionen og de 22 kommuner har derfor aftalt et strategisk samarbejde om at udnytte disse særlige muligheder til at komme bag om kommunale gennemsnit, og analysere hvordan det ser ud for forskellige befolkningsgrupper.\nPå mødet præsenteres nogle hovedresultater og eksempler fra de kommende rapporter. Derudover åbnes for en diskussion af resultaternes sammenhæng med en række forskellige politiske dagsordener og med kommunernes specifikke strategier og udfordringer.\nDer blev givet en præsentation af resultaterne af rapporten om levevilkår og livskvaliteten i de syddanske kommuner. Kommunerne fik tilbud om, at regionen kommer rundt og præsenterer data fra undersøgelsen for den enkelte kommune.\nEt stærkere nært og sammenhængende sundhedsvæsen er en central del af svaret på de udfordringer, som sundhedsvæsenet står over for nu og i fremtiden, bl.a. på grund af den demografiske udvikling. Det nære og sammenhængende sundhedsvæsen er de indsatser og funktioner, som borgeren tilbydes i eget hjem eller i deres nære omgivelser. Indsatserne i det nære og sammenhængende sundhedsvæsen kan dermed både leveres af kommuner og regioner. Det afgørende er ikke hvem, der leverer en indsats, men at der er tale om en indsats tæt på borgerens eget hjem eller hverdag.\nMed økonomiaftalerne for 2016 blev det besluttet at nedsætte et udvalg, der skulle komme med forslag, der kan indgå i en plan for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Udvalget har bestået af repræsentanter fra KL, Danske Regioner og staten og blev nedsat i januar 2016. Udvalget har haft til opgave at komme med forslag til styrkelse af indsatsen inden for følgende områder:\n- Bedre samarbejde mellem sygehuse, kommuner og praksissektor.\n- Rette kompetencer til opgaver.\n- Ensartet kvalitet i hele landet.\n- Bedre digital understøttelse og brug af data.\n- Den ældre medicinske patient.\n- Patienter med kroniske sygdomme.\n- Mennesker med psykiske lidelser, herunder samtidigt misbrug.\nEn grundlæggende præmis for udvalgets forslag har været, at de samlet set skal være omkostningseffektive og neutrale og bygge oven på den grundlæggende struktur i sundhedsvæsenet. Herudover skal udvalgets anbefalinger ses i tæt sammenhæng med igangværende indsatser, som bidrager til visionen for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, herunder demenshandlingsplan, handlingsplan for den ældre medicinske patient, kræftplan IV, lægedækningsrapport mv.\nUdover en beskrivelse af de 20 anbefalinger rummer rapporten en beskrivelse af tendenser og udfordringer i sundhedsvæsenet (kapitel 3) samt en beskrivelse af visionen for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Udvalgets vision for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen i 2025 er: ”Sundhedsvæsenet understøtter patienten i at mestre egen sygdom i patientens nære miljø, gennem høj, ensartet kvalitet og samarbejde, så patienten kan leve et liv med højest mulig livskvalitet”.\n- Afprøvning og udbredelse af integrerende samarbejdsmodeller, eksempelvis fælles finansiering, ledelse og planlægning (anbefaling 1).\n- Forløbskoordination for relevante patienter med forløb på tværs af sygehuse, kommunale sundhedstilbud og almen praksis (anbefaling 4).\n- Sundhedsaftalesystemet skal fornys og sikre bedre rammer for, at regionerne og kommunerne laver forpligtende aftaler (anbefaling 7).\n- Løft af kompetencerne med fokus på tidlig opsporing og koordinering samt understøttelse af komplekse patientforløb (anbefaling 11).\n- Almen praksis skal styrke og ensarte kvaliteten samt udvikles til at varetage flere opgaver (anbefaling 14).\n- Adgang til relevante oplysninger på tværs af sygehuse, kommuner og almen praksis (anbefaling 19).\nUdvalget drøftede rapporten om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Udvalget var enige om vigtigheden om et tæt samarbejde mellem regionen og kommunerne om det nære sundhedsvæsen. Udvalget gav desuden udtryk for, at det var vigtigt at dele de gode erfaringer.\nI Region Syddanmarks budgetaftale for 2017 er der sat særligt fokus på det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Regionsrådet har på mødet den 26. juni 2017 godkendt et rammepapir for dette arbejde. Kommunekontaktudvalget orienteres hermed om dette rammepapir, som nu skal følges op af handlingsplaner fra bl.a. sygehusene.\nI budgetaftalen for 2017 fremgår det, at sundhedssamordningsudvalget og sundhedsudvalget i Region Syddanmark i løbet af 2017 skal forelægge et rammepapir om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Regionsrådet har nu godkendt dette rammepapir, som Kommunekontaktudvalget orienteres om i dette punkt. Punktet er således en opfølgning på Kommunekontaktudvalgets møde den 1. marts 2017, hvor Region Syddanmarks arbejde med det nære og sammenhængende sundhedsvæsen blev drøftet.\nRegion Syddanmarks vision med rammepapiret er, at fremtidens sundhedsvæsen skal være et bæredygtigt sundhedsvæsen, hvor Region Syddanmark er parat til at investere de nødvendige kræfter og kompetencer. Det bæredygtige sundhedsvæsen er et sundhedsvæsen, hvor der er fundet en balance mellem borgernes eget ansvar og sundhedsvæsenets indsats, mellem fælles løsninger på tværs af alle sygehusenheder og de 22 kommuner og individuelle ønsker i de enkelte kommuner, og mellem borgernære, almene tilbud tæt på hverdagslivet og specialiserede tilbud af høj kvalitet.\nUdmøntningen af rammepapiret kan dels foregå via initiativer, som regionen selv tager ansvaret for, dels initiativer der skal drøftes og aftales med kommuner og/eller almen praksis. Blandt de sidstnævnte kan nævnes:\nUdvikling af nye modeller for samdrift af regionale og kommunale tilbud.\nVidereudvikling af eksisterende og etablering af nye sundhedshuse.\nIgangsættelse af udviklingsarbejder om fælles data.\nTættere kliniksamarbejder mellem almen praksis og sygehusenes specialister.\nFokuseret forebyggende indsats.\nEtablering af ”klynger”, dvs. samarbejder mellem praktiserende læger i et område, kommune og sygehus om specifikke målgrupper (populationer).\nRammepapiret skal nu udmøntes, og det vil ske i to typer udmøntningsplaner. Én for et tværgående regionalt niveau, som indeholder de tværgående, brede organisatoriske tiltag, og én for hver sygehusenhed. Sygehusenhederne skal derfor i tredje kvartal 2017 udarbejde handlingsplaner, der skal godkendes af regionsrådet.\nDer blev givet en præsentation af rammepapiret om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen. Udvalget gav udtryk for at det var vigtigt at have behandlingsansvaret for øje i samarbejdet. Udvalget drøftede desuden forskellige problemstillinger på området for udlevering af hjælpemidler.\nRammepapir om det nære og sammenhægende sundhedsvæsen\nDer arbejdes i projekt ”Danmark redder liv” med at etablere en ny form for førstehjælperordning, hvor frivillige kaldes ud til hjertestop i hele Region Syddanmark.\nRegion Syddanmark har allerede etableret 24 supplerende akuthjælperordninger mv. i de områder af regionen, hvor det tager længst tid for regionens præhospitale enheder om at komme frem: øer uden broforbindelse, næs, ø-ender mv. Akuthjælperordningerne rykker ud til ambulance A-udkald (udrykninger med horn og blink) både til sygdom og ulykker.\nDen 28. juni 2017 åbnede Dansk Folkehjælp hjemmesiden ”REDDERLIV.DK”, hvor det er muligt for borgere i Region Syddanmark at tilmelde sig som førstehjælpere, der bliver sendt til medicinske hjertestop/tilstande, der kan udvikle sig til hjertestop. Regionen lagde samtidig information på hjemmesiden om projektet.\nDet, der har størst betydning for overlevelsesmulighederne, er hurtig iværksættelse af hjertemassage og/eller ibrugtagning af hjertestarter.\nProjektet er baseret på, at frivillige førstehjælpere via deres mobiltelefon kaldes ud af regionen og at førstehjælperne anvender offentligt tilgængelige hjertestartere på hjertestarternetværket hjertestater.dk.\nKommuner, virksomheder, organisationer mv. har i de senere år opsat mange offentlige tilgængelige hjertestartere, hvilket forbedrer overlevelsesmulighederne ved hjertestop.\nDe fleste hjertestartere er opsat, der hvor vi arbejder, men de fleste hjertestop sker i de områder, hvor vi er i vores fritid. Ifølge Dansk Hjertestopregister skete i 2014 72 % af hjertestoppene udenfor sygehus i eget hjem, mens 28 % forekom offentlig tilgængelige steder.\nVed anskaffelse af nye hjertestartere bør man som kommune, region mv. overveje, hvilken placering der har størst nytteværdi for borgerne.\nDer skal i ”Projekt Danmark redder liv” frem til opstart først og fremmest arbejdes med:\nTeknisk løsning og teknisk support.\nEtablering af organisering, herunder en kontaktperson i hver kommune/område.\nI forbindelse med den videre implementering forventes der, at der rettes henvendelse til alle kommuner med orientering om projektet.\nUdvalget to orienteringen til efterretning. Udvalget drøftede desuden mulighederne for at støtte uddannelsen og efteruddannelsen i det frivillige beredskab. Regionsrådsformanden lagde vægt på, at de folk, der var tilknyttet ordningen havde en relevant uddannelse.\nProjekt Danmark redder liv\nVækstforum har indledt forberedelsen af en ny handlings- og investeringsplan for perioden 2018-19. Et første udkast til den nye handlings- og investeringsplan drøftes i Syddansk Vækstforum den 27. september 2017. Endelig godkendelse forventes på Vækstforums møde den 4. december 2017.\nSyddansk Vækstforums nuværende handlings- og investeringsplan udløber ved udgangen af 2017. Vækstforum har derfor indledt forberedelsen af en ny handlings- og investeringsplan for perioden 2018-19.\nDen kommende handlings- og investeringsplan skal tage udgangspunkt i den regionale vækst- og udviklingsstrategi og skal udmønte de erhvervsrettede elementer af strategien i konkrete initiativer, der skal skabe øget vækst og flere arbejdspladser i Syddanmark. Handlings- og investeringsplanen udgør således et prioriteringsredskab for Vækstforum, der angiver rammerne for de initiativer og udviklingsaktiviteter, som Vækstforum ønsker at udvikle, igangsætte og indstille til medfinansiering ved hjælp af EU-strukturfondsmidler og regionale erhvervsudviklingsmidler.\nFor at styrke muligheden for at realisere vækst- og udviklingsstrategien inden for de økonomiske rammer, der er til rådighed, besluttede Vækstforum i september 2016 at justere ansøgningsprocessen til Vækstforums midler. Justeringen betyder i praksis, at handlingsplanen ledsages af en investeringsplan, der beskriver de indsatser, som Vækstforum beslutter at igangsætte for perioden 2018-2019, og som ansøgere fremover vil kunne byde ind på, når de annonceres.\nVækstforum besluttede på mødet den 12. juni 2017 den overordnede ramme for handlingsplanen. Det blev besluttet at videreføre den nuværende struktur med både fokuserede forretningsområder og brede indsatser som ramme for indsatsen. Desuden blev det besluttet, at robotteknologi indgår som et nyt forretningsområde i handlingsplanen. Derudover vil Digitalisering/Industri 4.0 være et nyt, gennemgående tema under de brede indsatser, som også forsat vil rumme aktiviteter målrettet kvalificeret arbejdskraft og social inklusion.\nEt første udkast til den nye handlings- og investeringsplan drøftes på Vækstforums møde den 27. september 2017. Endelig godkendelse forventes på Vækstforums møde den 4. december 2017.\nUdvalget tog planen til efterretning. Udvalget efterlyste tiltag i forhold til fødevareområdet. Regionsrådsformanden gav udtryk for, at det var nødvendigt med en analyse på fødevareområdet, inden man kunne gå videre med det område.\nDet Syddanske EU-kontors aktiviteter i 2016-2017 er blevet evalueret af COWI. Der er desuden udarbejdet et udkast til ny resultatkontrakt med SDEO 2018-2019. Evalueringen er vedlagt som bilag.\nEvalueringen indeholder en række anbefalinger, som foreslås indarbejdet i den nye resultatkontrakt for 2018-2019, der skal godkendes af Syddansk Vækstforum og KKR. Det indebærer blandt andet, at der lægges op til at hæve målene for kontorets indsats i den nye resultatkontrakt, at der i øget omfang måles på resultater fremfor aktiviteter og at virksomhedsindsatsen fortsat styrkes. Desuden forslås kontorets indsats i forbindelse med European Enterprise Network (EEN) integreret i kontrakten, og samspillet med Væksthuset foreslås styrket.\nUdvalget tog resultatkontrakten til efterretning.\nEvaluering af SDEO's resultatkontrakt 2016-2017


19.11.2019 | Anna Christina Prior\nHvilken betydning har det for dig som ph.d.-studerende eller vejleder?\nPhD Planner er lukket for adgang fra 5. december 2019 til 9. december 2019. Det betyder, at du som ph.d.-studerende ikke kan tilgå din PhD Plan eller lave evaluering i systemet.\nSom vejleder kan du ikke evaluere i systemet, eller tilgå ansøgninger i forbindelse med en ansøgningsrunde.\nBaggrunden er, at hele PhD Planner systemet skal skifte leverandør, og vi derfor er nødt til at foretage en fysisk flytning til anden platform.\nSker der andre forandringer?\nPhD Planner vil præsentere sig som vanligt efter skiftet, og vi forventer at alle kan tilgå PhD Planner igen mandag 9. december kl. 8:00.\nDer vil altid opstå fejl i større eller mindre grad i forbindelse med flytning af EDB-systemer, og dette er ingen undtagelse. Vi har gjort et stort testarbejde i forbindelse med flytningen, så du forhåbentlig ikke vil opleve alt for mange fejl når vi åbner for adgang igen.\nHvad skal jeg gøre, hvis jeg opdager fejl?\nHvis du opdager fejl eller mangler i systemet, så skal du kontakte din ph.d.-skole, som kan indmelde fejlen.\nAktuel status for overgangen kan ses på serviceinfo.au.dk.\nViser resultater 41 til 50 ud af 378


By- og Planudvalget - 21-03-2018 | fredericia.dk\nBy- og Planudvalget - 21-03-2018 (Referat)\nBy- og Planudvalget - 21-03-2018\nOnsdag, 21 marts, 2018 - 17:00\nPunkt 20 Godkendelse af dagsorden\nPunkt 21 Regnskab 2017 og Spar/Lån 2017-2018, By- og Planudvalget\nI forbindelse med regnskabsafslutningen udarbejder fagafdelingerne og stabene en opgørelse af regnskabet samt spar/lån. Opgørelsen skal sendes videre til godkendelse i byrådet.\nDenne sag indeholder regnskabsresultatet 2017 inkl. spar/lån for By- og Planudvalgets område.\nRegnskabsresultatet for 2017 viser samlet et mindreforbrug på udvalgets ramme på 33,047 mio. kr. Det foreslås at overføre 34,613 mio. kr. til 2018 (se afsnittet ”Afvigelse” nedenfor).\nBy- og Planudvalget skal i forbindelse med denne økonomirapportering godkende regnskabet for 2017, Spar/Lån for 2017/2018.\nRegnskabsresultat for 2017 inkl. Spar/lån:\n+ = overskud\n+ = lån\n- = spar\nDet samlede resultat på serviceudgifterne viser et mindreforbrug på 0,303 mio. kr., der overføres til dækning af merforbrug på Økonomiudvalget, da udgifter vedrørende By-og Planudvalget er afholdt her.\nUnder skattefinansieret anlæg har der været et mindreforbrug på 5,550 mio. kr. Årsagen hertil er primært tidsmæssige forskydninger i forbindelse med gennemførelse af byfornyelsesprojekter.\nFor en yderligere specifikation af sagerne henvises der til vedhæftede bilag.\nLandsbyggefonden: Der er tale om tidsmæssige forskydninger i kommunens indskud til Landsbyggefonden.\nI forbindelse med regnskabsafslutningen for 2017 er der foretaget en gennemgang af udvalgets opsparede midler på serviceudgifter og anlæg i henhold til bilag på sagen. I gennemgangen er igangværende projekter og prioriterede midler opgjort.\nAfvigelsen vedrørende skattefinansieret anlæg skyldes, at projektet med etablering af cykelsti i Bøgeskov og Egeskov som bekendt er blevet væsentligt dyrere end forventet på grund af udfordringer med gennemførelse af de oprindeligt planlagte anlægsarbejder. Der søges i forbindelse med regnskabsafslutningen om efterbevilling på 1,605 mio. kr. vedrørende projektet. Desuden er der et mindre merforbrug på enkelte sager vedrørende nedrivning af faldefærdige ejendomme.\nAflæggelse af anlægsregnskaber over 2 mio. kr.\nNedenstående anlæg afsluttes endeligt i forbindelse med aflæggelsen af årsregnskab 2017:\nXA-50067 ”BM areal ved Skærbækvej” afsluttes med et forbrug på 4,626 mio. kr.\nXA-50194 ”BM Argentinervej” afsluttes med et forbrug på 10,971 mio. kr.\nXA-50080 ”BM erhvervsområde Børup” afsluttes med et forbrug på 43,976 mio. kr.\nXA-50140 ”Cykelsti Bredstrup” afsluttes med et forbrug på 5,326 mio. kr.\nXA-50177 ”Cykelsti Bøgeskov” afsluttes med et forbrug på 19,412 mio. kr.\nXA-50238 ”Pulje til gang i byen” afsluttes med et forbrug på 4,994 mio. kr.\nDer henvises til afsnittene ”Sagsbeskrivelse”, ”Regnskab 2017” og ”Spar/lån”.\nTeknik & Miljø indstiller:\nat regnskab 2017 tages til efterretning\nat Spar/lån videresendes Økonomiudvalg og Byråd til endelig prioritering og beslutning\nby-_og_planudvalget_-_indberettet_spar-laan_2017-2018.xlsx.xlsx 21.93 KB\nspecifikation_spar-laan_2017-2018_-_by-_og_planudvalget.xlsx.xlsx 20.17 KB\nPunkt 22 Orientering: Opgaver i forbindelse med udvikling af Kanalbyen\nI denne sag orienteres der om arbejdet i relation til Kanalbyen, herunder lokalplanlægning, sammenbinding med bymidten, infrastruktur og udvikling af detailhandel.\nKanalbyen er Fredericia Kommunes største og vigtigste byomdannelsesområde. Området er udlagt til boligformål, erhverv, detailhandel, kultur og offentlig service.\nStrategisk Udvikling arbejder med:\nSammenbinding af den eksisterende bymidte med Kanalbyen – ”Gang i byen”\nUdbygning og opgradering af Kanalbyens infrastruktur, herunder parkering\nUdvikling af detailhandel\nSom en del af sammenbindingen af den eksisterende og den nye bydel er der fokus på Gothersgade som den centrale akse, der skal binde den historiske bymidte sammen med havnen og Kanalbyen.\nHavnemiljøet skaber byliv med krydstogtturisme, lystsejlere, de midlertidige aktiviteter på havnen (Grow Your City, C-byen samt events knyttet til Kanalbyen) samtidig med byudviklingen med kanaler og byggeri. Et nyt anlæg til klimasikring omkring Gl. Havn stod færdig i 2015, og det er udformet, så det understøtter mulighederne for ophold ved havnen.\nFor at skabe en sammenhæng mellem den historiske del af byen med det nuværende handelsområde og Kanalbyen arbejdes der på at etablere gågademiljø og detailhandel i den sydlige ende af Gothersgade, da dette er den naturlige forbindelse fra bymidten til det nye byområde og det planlagte detailhandelsområde.\nDer er fokus på at udvikle en bydel, som indbyder til ophold og bosætning. Det skal være godt at være der for såvel beboere som besøgende.\nPå udvalgsmødet bliver der orienteret nærmere om arbejdet i relation til Kanalbyen.\nTeknik & Miljø indstiller, at orienteringen tages til efterretning.\nPunkt 23 Frigivelse af anlægsmidler - Kanalbyen\nPunkt 24 Igangsætning, LP 358, Boligområde, Krogsagervej\nKommunen har modtaget en anmodning om igangsætning af lokalplan- og kommuneplantillægsarbejde med henblik på at muliggøre opførelse af en mindre tæt-lav boligbebyggelse på en grund, Krogsagervej 2, i Erritsø. Ønsket er at opføre op til 16 boliger, hvilket vil kræve et kommuneplantillæg, som reducerer minimumsgrundstørrelsen fra 400 til 200 m2.\nTeknik & Miljø har modtaget en anmodning fra bygherre om udarbejdelse af en lokalplan samt et tillæg til Kommuneplan 2017-2029. Lokalplanen og kommuneplantillægget skal muliggøre opførelse af op til 16 tæt-lav boliger i op til to plan ved Krogsagervej i Erritsø.\nOmrådet omkring Erritsø Bygade rummer i dag en del forskellige boligbebyggelser med stor variation i både arkitektonisk udtryk og bebyggelsestype. Der er i området flere eksempler på tæt-lav bebyggelse og senest er der, i området over for Erritsø Kirke, vedtaget en lokalplan for tæt-lav boliger. Opførelse af yderligere tæt-lav boliger vil derfor kunne indpasses i den eksisterende boligbebyggelse.\nLokalplanområdet omfatter grunden beliggende Krogsagervej 2, som i dag er bebygget med et bevaringsværdigt stuehus. Grunden omgives af tæt-lav bebyggelse og parcelhusbebyggelse. Den ligger i nærhed til skole, pasningsordninger, indkøb, svømmehal og rekreative grønne områder, såsom boldbaner ved Erritsø Idrætscenter og Kildeskoven med sø og fredskov.\nGrundens areal er på ca. 3800 m2.\nLokalplanområdet ligger i rammeområde E.C.1B – Bydelscenter, Erritsø Butikstorv og Erritsø Bygade, som fastlægger områdets anvendelse til centerområde, herunder dagligvare- og udvalgsvarebutikker, offentlige formål, liberale erhverv, restaurant o. lign., mindre fremstillings- og servicevirksomhed i tilknytning til butik samt boliger.\nBebyggelsesprocenten i området må maksimalt være 60.\nIfølge kommuneplanens generelle rammer skal minimumsgrundstørrelsen for tæt-lav boligbebyggelse være 400 m2.\nBygherres ønske om at opføre 16 boliger forudsætter, at minimumsgrundstørrelsen reduceres til 200 m2 med et kommuneplantillæg. Ændringen vil kun være gældende inden for lokalplanområdet.\nLokalplanen skal gøre det muligt at omdanne en stor parcelhusgrund til tæt-lav boliger. Der er på området en bygning fra 1899, som har bevarings værdi 4. Denne bygning ønsker man ikke at inddrage i den nye bebyggelse.\nBygninger med bevaringsværdi 1-4 må ikke nedrives eller ændres udvendigt uden kommunens tilladelse. Det skal derfor indgå i overvejelserne, om man vil give tilladelse til nedrivning. Bygningen er vurderet til at have en fin stand. Den er fritliggende og er derfor ikke en del af en eksisterende by struktur, men har arkitektonisk tilknytning til andre bygninger uden for matriklen. For tilladelse til nedrivning kan tale, at dette er forudsætningen for at efterkomme det indkomne ønske om mulighed for at byudvikle grunden for derigennem at imødekomme den stigende efterspørgsel på tæt-lav boliger i Erritsø.\nTeknik & Miljø vurderer, at der – trods den reducerede minimumsgrundstørrelse – kan opnås en attraktiv bebyggelse. I lokalplanen vil der blive stillet krav til placeringen, orienteringen og indretningen af de fælles fri- og opholdsarealer for at sikre gode rekreative muligheder, som tillige vil understøtte det sociale liv i bebyggelsen. Ligeledes vurderes, at der med den nye lokalplan og det tilhørende kommuneplantillæg vil blive skabt et plangrundlag, som kan sikre områdets fremtidige anvendelse som et tæt-lav boligområde, der imødekommer den stigende efterspørgsel på denne boligform/type i Fredericia kommune.\nDer er efterspurgt yderligere visualisering på et luftfoto af skitsen i bilaget til denne sag – denne vil blive eftersendt inden udvalgsmødet.\nat udarbejdelse af en lokalplan for matr. nr. 23a, Erritsø by, Erritsø igangsættes\nat udarbejdelse af et tilhørende kommuneplantillæg, som reducerer minimumsgrundstørrelsen til 200 m2 for lokalplanens område, igangsættes\nat lokalplanens afgrænsning fastsættes som vist på bilag\nAt der besluttes om bygning med bevaringsværdi 4 kan nedrives ved byudvikling\nUdsat med henblik på nærmere vurderinger.\nsituationsplan_skitse_2.pdf.pdf 24.25 MB\nPunkt 25 Igangsætning af lokalplan samt kommuneplantillæg, Boligområde, Korskildevej\nKommunen har modtaget en anmodning om igangsætning af lokalplan- og kommuneplantillægsarbejde med henblik på at muliggøre opførelse af en mindre tæt-lav boligbebyggelse på en grund, Korskildevej 10, i Erritsø. Ønsket er at opføre 8 boliger, hvilket vil kræve et kommuneplantillæg, som reducerer minimumsgrundstørrelsen fra 400 til 330 m2.\nTeknik & Miljø har modtaget en anmodning fra en bygherre om udarbejdelse af en lokalplan samt et tillæg til kommuneplan 2017-2029. Lokalplanen og kommuneplantillægget skal muliggøre opførelse af 8 tæt-lav boliger i op til to plan ved Korskildevej 10 i Erritsø.\nOmrådet omkring Erritsø Bygade rummer i dag en del forskellige boligbebyggelser med stor variation i både arkitektonisk udtryk og bebyggelsestype. Der er i området flere eksempler på tæt-lav bebyggelse, og senest er der, i området over for Erritsø Kirke, vedtaget en lokalplan for tæt-lav boliger. Opførelse af yderligere tæt-lav boliger vil derfor kunne indpasses i den eksisterende boligbebyggelse.\nLokalplanområdet omfatter grunden beliggende Korskildevej 10, som i dag er bebygget med et ældre stuehus og diverse udhuse. Grunden omgives af parcelhusbebyggelse og tæt-lav bebyggelse, og den ligger i umiddelbar nærhed af en etageboligbebyggelse.\nGrundens areal er på ca. 3400 m2.\nOmrådet er i dag omfattet af Byplanvedtægt nr. 35, som udlægger arealet til åben-lav bebyggelse i form af fritliggende parcelhuse. Med den endelige vedtagelse af en ny lokalplan aflyses Byplanvedtægt 35 for det område, som den nye lokalplan omfatter.\nLokalplanområdet ligger i rammeområde E.B.14 – Boligområde ved Gl. Landevej og Møllebo Allé, som fastlægger områdets anvendelse til boligområde i form af åben-lav, tæt-lav og etageboliger. Bebyggelsesprocenten er fastsat til maximalt 30 for åben-lav, 40 for tæt-lav og 60 for etageboliger. Minimumsgrundstørrelsen er sat til 700 m2 for åben-lav og 400 m2 for tæt-lav.\nBygherres ønske om at opføre 8 boliger forudsætter, at minimumsgrundstørrelsen reduceres til 330 m2 med et kommuneplantillæg. Ændringen vil kun være gældende inden for lokalplanområdet.\nTeknik & Miljø vurderer, at der – trods den reducerede minimumsgrundstørrelse – kan opnås en attraktiv bebyggelse. I lokalplanen vil der blive stillet krav til placeringen samt til orienteringen og indretningen af de fælles fri- og opholdsarealer for at sikre gode rekreative muligheder, som tillige vil understøtte det sociale liv i bebyggelsen. Ligeledes vurderes, at der med den nye lokalplan og det tilhørende kommuneplantillæg vil blive skabt et plangrundlag, som kan sikre områdets fremtidige anvendelse som et tæt-lav boligområde, der imødekommer den stigende efterspørgsel på denne boligform/type i Fredericia Kommune.\nat udarbejdelse af en lokalplan for matr. nr. 120b, Erritsø by, Erritsø igangsættes\nat udarbejdelse af et tilhørende kommuneplantillæg, som reducerer minimumsgrundstørrelsen til 330 m2 for lokalplanens område, igangsættes\nTæt-lav boliger ved Korskildevej 10, Erritsø\ntaet-lav_boliger_ved_korskildevej_10_erritsoe.pdf.pdf 1.87 MB\nPunkt 26 Igangsætning af lokalplanlægning for kolonihavområdet ved Egeskovvej\nEt flertal i By- og Planudvalget besluttede på udvalgsmødet den 29. marts 2017, at der ikke skulle arbejdes videre med at tilvejebringe en lokalplan, der ændrer status af kolonihaveområdet ved Egeskovvej til helårsbeboelse, samt at der på den baggrund skulle igangsættes en dialog med grundejerforeningen om andre muligheder. Baggrunden var, at der ikke er realistiske muligheder for at sikre, at de vejledende støjgrænser for virksomhedsstøj kan overholdes. Denne sag lægger op til konkret igangsættelse af lokalplanlægning, der muliggør større kolonihavehuse, end den nuværende lokalplan fra 1978 tillader. Teknik & Miljø anbefaler, at der i den ny lokalplan fastlægges en maksimalstørrelse for kolonihavehuse i området på enten 60 m2 eller 80 m2.\nPå baggrund af By- og Planudvalgets beslutning den 29. marts 2017 er Teknik & Miljø i dialog med Grundejerforeningen for kolonihaverne ved Egeskovvej om de fremtidige muligheder for området.\nDet er grundejerforeningens ønske, at der udarbejdes en ny lokalplan, som muliggør en lovliggørelse af det eksisterende byggeri i området. Deres indstilling er således, at der udarbejdes en ny lokalplan, som muliggør opførelse af byggeri med en størrelse på op til 120 m2 til beboelse/ophold og 40 m2 garage/udhus.\nHerudover er andre forhold blevet drøftet med grundejerforeningen. Dette gælder blandt andet bygningers afstand til skel, bygningers ydre fremtræden og hegn.\nGrundejerforeningen har efterfølgende fremsendt skriftlige bemærkninger omkring byggeriets størrelse mm. Disse bemærkninger er vedlagt som bilag 1.\nMed den gældende lokalplan 4 fra 1978 er det muligt at opføre bebyggelse med et samlet grundareal på op til 35 m2. Herudover omfatter lokalplanen en række bestemmelser om bebyggelsen omfang, placering og ydre fremtræden.\nLokalplan 4 kan findes her:\nEn kolonihave defineres i Kolonihaveloven som ”en havelod i et kolonihaveområde”, der består af mindst 5 havelodder, dvs. grunde. Der må opføres bebyggelse på havelodderne til opbevaring af redskaber og eventuelt til dag- og natophold.\nI vejledning til lov om kolonihaver anbefales, at størrelsen på et kolonihave hus skal være maksimalt op til omkring 40 m2, hvortil kommer en småbygning (drivhus/udhus) på op til 10 m2. Det er hensigten med bestemmelserne i en lokalplan for et kolonihaveområde, at bebyggelsens størrelse reguleres på en måde, så det undgås, at husene får karakter af mindre sommerhuse.\nMan skelner skarpt mellem selve kolonihaven og en eventuel bebyggelse – altså et kolonihavehus. På den måde adskiller kolonihaveområder sig fra sommerhusområder, som primært er beregnet til beboelse.\nDet fremgår af kolonihaveloven, at bebyggelse i et kolonihaveområde ikke må anvendes til helårsbeboelse. En typisk regel er, at kolonihavehuset må bebos i sommerhalvåret, mens der i vinterhalvåret (fra 1. oktober til 31. marts) kun undtagelsesvis må overnattes, f.eks. i forbindelse med ferie eller weekendophold.\nByggeri i kolonihaveområder kræver ikke byggetilladelse. Det er ejers ansvar, at lokalplanen overholdes. Kommunen har dog et ansvar for, at ulovlige forhold, som kommunen bliver bekendt med, bliver lovliggjort.\nOmrådet anvendes i dag som kolonihaveområde, som rekreativt område og til helårsbeboelse.\nSiden etableringen af kolonihaverne er husene generelt blevet større og større, og mange ligner i dag sommerhuse med moderne faciliteter som el, varmt vand, køkken, toilet, bad, telefon, TV osv.\nKolonihaverne har også gennem tiden ændret funktion fra nyttehaver til fritidshaver.\nOmkring halvdelen af kolonihaverne i området anvendes formentlig som helårsboliger.\nDer er i dag efter Teknik & Miljøs opgørelse en bred vifte af størrelser på bebyggelse i området. Denne vifte er fra omkring 35 m2 til omkring 120-140 m2. Det meste byggeri har en størrelse på omkring 80-100 m2.\nGrundejerne har fået mulighed for at give kommunen en opgørelse af det eksisterende byggeri på deres grund. Kun omkring halvdelen grundejerne har gjort dette. Derfor er det vanskeligt at komme med en samlet opgørelse for eksisterende byggeri på baggrund af grundejernes opgørelse.\nDen gennemsnitlige grundstørrelse er omkring 800 m2. Det er væsentligt mere end sædvanligt for kolonihaver, der normalt er på 3-400 m2. I forhold til normalen for kolonihaver er der tillige den forskel, at i kolonihaveområdet ved Egeskovvej er grundene udstykket og ejes af brugerne/beboerne. Normalen er, at grundene er lejet af brugerne/beboerne.\nEn del af bebyggelsen samt anvendelsen af en del af husene til helårsbeboelse er i strid med den gældende lokalplan. Forventningen og det politiske sigte har igennem efterhånden mange år været, at der kunne udarbejdes en ny lokalplan, som i stort omfang ville lovliggøre bestående ulovlige forhold. Derfor har administrationen i forhold til lovliggørelse af de ulovlige forhold afventet udarbejdelse af en sådan ny lokalplan, idet det ville være meningsløst at kræve fysisk lovliggørelse i form af nedrivning af bygninger og fraflytning, når der var udsigt til en snarlig retlig lovliggørelse.\nDer blev i februar 2007 offentliggjort et forslag til lokalplan for området.\nBaggrunden for udarbejdelsen af forslaget til lokalplan var med nogle nye bestemmelser at gøre det muligt at renovere og udvide kolonihavehusene, så de fysiske rammer levede op til de aktuelle behov. Anvendelsen som kolonihaveområde blev fastholdt i lokalplanforslaget.\nBestemmelserne for bebyggelse i lokalplanforslaget var, at bebyggelsesprocenten på den enkelte grund ikke måtte overstige 10, idet der dog være en størrelsesgrænse for kolonihavehuse på 80 m2.\nPå hver grund måtte der foruden et kolonihavehus opføres carport, drivhuse, udhuse og lignende med et areal på sammenlagt maks. 21 m2.\nLokalplanen blev aldrig vedtaget endeligt, og lokalplanforslaget bortfaldt derfor efter 3 år. Årsagen hertil var dels behandling af en ændring for området fra varige kolonihaver til ikke-varige kolonihaver, og dels at kommunen fra Miljøstyrelsen afventede et forslag til kommuneplantillæg for udvidelse af raffinaderiet og fastlæggelse af en sikkerhedszone omkring dette.\nDet er Teknik & Miljøs anbefaling, at der udarbejdes en ny lokalplan for at muliggøre bebyggelse på over den nuværende størrelsesgrænse på 35 m2. Dette vil gøre det det muligt at renovere og udvide kolonihavehusene, så de fysiske rammer lever op til tidssvarende behov. Området vil kunne bære det, da det som nævnt ikke er et traditionelt kolonihaveområde med små lejede lodder på 3-400 m2, men et udstykket område med individuelt ejede grunde på ca. 800 m2.\nI forhold til lovgivningen skal en ny lokalplan regulere bebyggelsens omfang, således at områdets anvendelse til kolonihaveområde fastholdes. Dette betyder, at bebyggelsens omfang skal begrænses, således at området ikke får præg af at være et sommerhusområde med større bebyggelser, der kan anvendes til helårsbeboelse.\nTeknik & Miljø foreslår følgende alternativer i forhold til den størrelse kolonihavehuse, som den nye lokalplan skal give mulighed for:\n1) 60 m2 kolonihavehus samt 21 m2 til udhus, carport, drivhus eller lignende: Vil fastholde områdets anvendelse som kolonihaveområde og begrænse omfanget af ulovlig anvendelse til helårsbeboelse kraftigt. Forslaget vil formentlig kunne accepteres af staten i forhold til lovgivningen.\n2) 80 m2 kolonihavehus samt 21 m2 til udhus, carport, drivhus eller lignende: Svarer til det tidligere og bortfaldte lokalplanforslag. Det vil i begrænset omfang kunne reducere omfanget af ulovlig anvendelse til helårsbeboelse og derved i et vist omfang fastholde området reelle anvendelse som kolonihaveområde. Forslaget vil formentlig kunne accepteres af staten i forhold til lovgivningen.\nSom nævnt ønsker grundejerforeningen mulighed for huse på op til 120 m2. En sådan løsning vil efter Teknik & Miljøs vurdering kunne medvirke til udfordringer med yderligere helårsbeboelse i området, som i givet fald vil få yderligere karakter af et boligområde med en uhensigtsmæssig placering på grund af virksomhedsstøjen fra det nærliggende raffinaderi. Der vil samtidig være tale om et boligområde, som det vil være vanskeligt at regulere, f.eks. i forhold til brandsikkerhed, fordi kolonihavehuse som nævnt ikke kræver byggetilladelse. Derudover vurderer Teknik & Miljø, at en lokalplan, der tillader nye kolonihavehuse på 120 m2, sandsynligvis ikke vil kunne accepteres af staten i forhold til lovgivningen på området.\nDer er som nævnt en del byggeri i området, som er ulovligt i forhold til den gældende lokalplan, og som ikke vil kunne lovliggøres af den nye lokalplan. I de tilfælde vil der efter lokalplanens vedtagelse skulle ske en konkret vurdering af, hvorvidt der kan ske retlig eller fysisk lovliggørelse.\nTeknik & Miljø anbefaler, at det meddeles kolonihaveejerne, at der nu er igangsat ny lokalplanlægning for området, at der fremadrettet vil blive grebet ind overfor igangsætning af byggeri større end 35 m2, samt at helårsbeboelse i området ikke er tilladt og heller ikke vil blive det med den nye lokalplan. Når den nye lokalplan er vedtaget, vil der kunne bygges i henhold til denne.\nHåndteringen af de ulovlige forhold i området vil skulle foregå uanset, om der igangsættes/gennemføres ny lokalplanlægning for området eller ej.\nDet er på nuværende tidspunkt ikke muligt at sige noget om ressourceforbruget forbundet med dette. Der bliver redegjort nærmere for opgaven og regelgrundlaget på udvalgsmødet.\nat der igangsættes udarbejdelse af lokalplan for kolonihaveområdet\nat udvalget fastlægger lokalplanens maksimalstørrelse for kolonihavehuse i området til enten 60 m2 eller 80 m2\nUdvalget besluttede at igangsætte udarbejdelse af lokalplan for kolonihaveområdet med en maksimalstørrelse for kolonihavehuse på 80 m2.\njeres_resume_af_indstilling_til_politikerne.msg 68.5 KB\nPunkt 27 Forslag til Ophævelse af lokalplan 150A\nforslag_til_ophaevelse_af_lokalplan_150a.pdf 2.58 MB\nlokalplan_150a.pdf 6.44 MB\nPunkt 28 Forslag til lokalplan 353 - Boligområde Skanseparken\nlp_353_boligomraade_skanseparken.pdf.pdf 26.33 MB\nPunkt 29 Dispensation fra lokalplan 304 til reklameskiltning\nSagen blev udsat med henblik på nærmere oplysninger om mulighederne for ikke-permanente, ”løse” reklameskilte og andre reklamegenstande ved virksomheden.\nI Lokalplan 304 er en del af formålsparagraffen:\nAt fastlægge bestemmelser som sikrer, at ny bebyggelse skaber en god helhedsvirkning og fremtræder med et samlet fællespræg i overensstemmelse med områdets maritime karakter;\nDet fremgår af planlovens § 18, at der ikke retligt eller faktisk må etableres forhold i strid med en lokalplans formålsbestemmelser, idet de anses for at være en del af lokalplanens principper. Der kan ifølge planlovens § 19, stk. 1 ikke dispenseres fra en lokalplans principper.\nLokalplanens formålsparagraf er nærmer udspecificeret i § 9, Bebyggelsens ydre fremtræden:\nBebyggelse indenfor hvert af byggefelterne A, B, C, D, E og F skal fremtræde som en samlet helhed i form, farver og materialer.\nSkiltning, facadebelysning samt opsætning af markiser og solafskærmning og andet facadeudstyr skal ske i overensstemmelse med bygningens fagdeling (opdeling i mur- og vinduespartier).\nFacadeskilte skal underordne sig facaden og må ikke få karakter af facadebeklædning eller dække for vinduer eller bygningsdetaljer.\nDer må ikke anvendes lysende skiltning. Facadeskilte kan belyses med spots.\nDer må kun opsættes skilt med virksomhedens navn. Der må ikke reklameres for produkter på permanente skilte.\nAl anden permanent skiltning skal ske som henvisningskilte ved tilkørsel til området eller ved indgang til virksomheden. Henvisning til flere virksomheder samme sted skal ske på ét samlet skilt.\nLokalplanen forskriver ikke noget om midlertidig opstilling af reklameskilte og andre reklamegenstande. I planloven er begrebet ”midlertidig” så godt som ikke eksisterende. Begreber som ”midlertidig” og ”kortvarig” er noget, som i relation til planlovens bestemmelser kun undtagelsesvis og meget sjældent bruges. Det kan hænde ved ændring af ganske kortvarig karakter, hvilket ifølge gængs praksis er en periode på under 6 uger og ikke omfatter periodisk tilbagevendende ”kortvarige” eller ”midlertidige” ændringer.\nDet er på ovenstående baggrund Teknik & Miljøs vurdering, at ikke-permanent skiltning ved virksomheden i form af ”løse” skilte og reklamegenstande vil skulle underordne sig principperne i lokalplanen. Hvis der er tale om ”løse” skilte og reklamegenstande, der fast stilles op i åbningstiden, vil de i realiteten have karakter af permanente løsninger – altså være en omgåelse af bestemmelserne i lokalplanen.\nDa det samtidig er vanskeligt at forestille sig midlertidige eller kortvarige løsninger, der lever op til praksis, jf. ovenfor, findes der næppe brugbare løsninger med ”løs” reklameskiltning ved virksomheden, som er i overensstemmelse med lokalplanen og dens principper.\nPå udvalgsmødet den 7. februar 2018 blev der herudover spurgt til årsagen til, at andre caféer og spisesteder mv. i Fredericia må skilte i betydeligt omfang, mens Cozy ikke har denne mulighed. Årsagen hertil er bestemmelserne i den lokalplan, der gælder for Lystbådehavnen. De er temmelig restriktive i modsætning til bestemmelserne i det plangrundlag, der er gældende andre steder.\nPå ovenstående baggrund fastholder Teknik & Miljø sin indstilling.\nAt der meddeles afslag på ansøgningen om dispensation til at bibeholde øvrig skiltning og tagbanner, og at der derfor varsles påbud om fjernelse af disse.\nPunkt 30 Ansøgning om dispensation fra lokalplan 280, Boligområde vest for Østerby, til ændring af terræn\nKommunen har fra Dan Mark Ejendomme A/S modtaget en ansøgning om lovliggørelse af en ulovlig terrænregulering i det område, som er omfattet af Lokalplan 280, Boligområde vest for Østerby. Terrænreguleringen blev foretaget af den daværende ejer i forbindelse med byggemodningen af området.\nDan Mark Ejendomme A/S har udarbejdet en landskabsplan, hvori der er taget udgangspunkt i det eksisterende terræn og endvidere taget højde for håndtering af overfladevand i området. Desuden er der sikret gode rekreative muligheder både for de kommende beboere i området og for andre.\nDa problemerne med materialevandring mv. er ophørt som følge af det plantedække, som er opstået, og der er risiko for, at disse problemer vil genopstå i en periode, hvis terrænet føres tilbage til den oprindelige tilstand, anbefaler Teknik & Miljø, at der meddeles dispensation på vilkår, at landskabsplanen realiseres.\nDan Mark Ejendomme A/S administrerer den private og stort set ubebyggede udstykning på Fjord Allé i Østerby på vegne af de to pengeinstitutter, der ejer søger arealet. Dan Mark Ejendomme A/S søger om dispensation fra den gældende lokalplan for området, Lokalplan 280, til lovliggørelse af en ulovlig terrænregulering i området, der blev foretaget i forbindelse med den daværende ejers byggemodning af området.\nDan Mark Ejendomme A/S har udarbejdet en landskabsplan, hvori der er taget udgangspunkt i det eksisterende terræn og endvidere taget højde for håndtering af overfladevand i området.\nLandskabsplanen tager afsæt i det omkringliggende fjordlandskab og integrerer den eksisterende infrastruktur og nabobebyggelserne. Målet er, at dens tiltag og elementer skal højne værdien af de enkelte byggegrunde og fællesarealerne. Især de nye stier forbindes logisk med de omkringliggende eksisterende bebyggelser, og derfor er tiltagene og oplevelseselementerne ikke kun af værdi for de kommende beboere på Fjord Allé, men også for andre beboere i i Østerby og Trelde.\nNye vådområder og et forsinkelsesbassin vil sammen med fritlagte afvandingsrender øge områdets flora og fauna, samtidig med at de vil være ramme om attraktive rekreative elementer.\nPå baggrund af landskabsplanen ansøger Dan Mark Ejendomme A/S om lovliggørelse af det eksisterende terræn under forudsætning af realisering af landskabsplanen.\nDet ulovlige forhold består i, at der i forbindelse med byggemodningen, der fandt sted i 2008, blev udlagt ca. 7.000 m3 overskudsjord i et område, hvor det ifølge lokalplanen kun var tilladt at terrænregulere med +/-0,5 meter. Et efterfølgende nivellement viste, at der var blevet foretaget terrænregulering på op til 3 meter. Terrænreguleringen blev foretaget til trods for, at det i sin tid var aftalen, at der udelukkende kunne ske terrænregulering i overensstemmelse med lokalplanen.\nPå den baggrund besluttede det daværende Teknisk Udvalg, at det ulovlige forhold skulle lovliggøres fysisk ved, at jorden skulle fjernes. Der blev derfor meddelt varsel om påbud og påbud efter planlovens § 63, stk. 1, jf. § 51.\nDa påbuddet ikke blev efterkommet, blev sagen i oktober 2009 overdraget til Sydøstjyllands Politi med anmodning om, at politiet vurderede, om der var baggrund for at rejse tiltale mod områdets ejer og ejers rådgiver for overtrædelse af planloven. Politiet rejste tiltale, og i 2014 blev ejeren idømt bøde og dagbøder, uden at dette har ledt til en lovliggørelse af forholdene.\nDet skal bemærkes, at den ulovlige terrænregulering med det samme gav anledning til store gener for ejerne af eksisterende boliger neden for lokalplanområdet. Store mængder lerjord blev ført med vandet ned i deres haver, hvor det blev aflejret. Kommunen modtog derfor klager over forholdene. Samtidig involverede Vejby Sogns Beboerforening sig i sagen med det sigte, at forholdene skulle retableres.\nDe åbne ar, som terrænreguleringen i sin tid medførte, og som ledte til materialetransport med vandet ned ad bakken, er væk, idet der for længst er opstået et tæt dække af græs/lave urter i området. Det er også vurderingen, at dette binder jorden, så materialetransporten er ophørt. Kommunen har da heller ikke fået klager over dette i flere år.\nSagen er blevet behandlet i Teknisk Udvalg den 27. oktober 2009, den 23. august 2011, den 28. februar 2012, den 30. oktober 2012 samt den 10. juni 2014.\nSom nævnt vurderes materialetransporten at være ophørt, idet det plantedække, der er opstået, holder på jorden. Rent landskabeligt er jorden placeret, så den falder naturligt ind i det omgivende terræn. I dag er det derfor vanskeligt at se, hvor terrænreguleringen i sin tid fandt sted.\nHvis den ulovligt påkørte jord fjernes og en eventuel fordeles på områdets øvrige arealer inden for de rammer, der fremgår af lokalplanen, vil der igen opstå åbne og ubeplantede ar i området. Der vil være risiko for, at der igen opstår en uønsket materialetransport ned ad bakken til gene for grundejerne nedenfor lokalplanområdet.\nFysisk genskabelse af de oprindelige terrænforhold vil også kunne give anledning til gener for beboerne i nærområdet i form af støj, støv mv.\nPå den baggrund er det vurderingen, at forholdene i dag har udviklet sig sådan, at det nu vil være bedre at lovliggøre den ulovligt foretagne terrænregulering retligt end fysisk.\nTeknik & Miljø anbefaler derfor, at ansøgningen imødekommes, medmindre kommunen i forbindelse med den naboorientering, som vil skulle afholdes, før afgørelsen kan meddeles, modtager nye oplysninger og indvendinger af væsentlig betydning for vurderingen af sagen.\nForudsætningen må tillige være, at den fremsendte landskabsplan realiseres. Dette bør ske forholdsvis hurtigt. Teknik & Miljø anbefaler en frist på 2 år.\nAt der meddeles dispensation fra § 9.7 i Lokalplan 280 til lovliggørelse og dermed opretholdelse af det ulovligt etablerede terræn,\n- hvis kommunen i forbindelse med naboorienteringen ikke modtager nye oplysninger og indvendinger af væsentlig betydning for vurderingen af sagen, og\n- på vilkår af, at den medsendte landskabsplan realiseres inden for en frist på 2 år\nbilag1_landskabsplan.pdf.pdf 13.32 MB\nPunkt 31 Orientering: Miljøgodkendelse til sortering og neddeling af plastaffald til RenoFyn ApS\nTeknik & Miljø har den 11. januar 2018 meddelt miljøgodkendelse til sortering og neddeling af plastaffald samt håndtering af pap, papir og aviser til virksomheden RenoFyn ApS, Nordre Kobbelvej 19, Fredericia. Miljøgodkendelsen indeholder vilkår, der sikrer, at virksomheden kan drives uden væsentlige gener eller risiko for miljøet og omgivelserne i øvrigt.\nSamtidig har Teknik & Miljø truffet afgørelse om, at aktiviteterne ikke medfører pligt til udarbejdelse af en miljøvurdering.\nRenoFyn ApS har den 3. oktober 2017 søgt om tilladelse til sortering og neddeling af plastaffald samt håndtering af pap, papir og aviser på Nordre Kobbelvej 19, Fredericia.\nVirksomheden modtager blandet plastaffald, rene plasttyper, pap, papir og aviser. Affaldet modtages fra kommunale genbrugspladser, virksomheder og indsamlervirksomheder.\nPlastaffaldet sorteres med henblik på mest mulig genanvendelse.\nPlast til genvinding sendes til genvindingsanlæg for udvinding af PE, PP, PS og andet plast. Plast, der ikke kan genvindes, neddeles til energiudnyttelse i forbrændingsanlæg.\nMed miljøgodkendelsens vilkår vurderer Teknik & Miljø, at virksomheden kan drives uden væsentlige gener for omgivelserne.\nTeknik & Miljø har på baggrund af en screening af miljøforholdene truffet afgørelse om, at aktiviteterne ikke har væsentlig indflydelse på miljøforholdene i området. Der er således truffet afgørelse om, at der ikke er krav til udarbejdelse af en miljøvurdering.\nDer er ikke indkommet klager inden for klagefristen, der udløb den 8. februar 2018.\nmiljoevurderingscreeningsskema_renofyn_aps_nordre_kobbelvej_19_fredericia.pdf.pdf 306.35 KB\nmiljoegodkendelse_til_renofyn_aps_nordre_kobbelvej_19_fredericia.pdf.pdf 1.94 MB\nansoegningskema_miljoevurdering_af_renofyn_aps_nordre_kobbelvej_19_fredericia.pdf.pdf 114.38 KB\nafgoerelse_om_ikke_pligt_til_udarbejdelse_af_miljoevurdering_renofyn_aps_nordre_kobbelvej_19.pdf.pdf 250.86 KB\nudvalgskortbilag_renofyn.pdf.pdf 543.38 KB\nPunkt 32 Orientering: Miljøtilsynsplan 2018-2022\nTeknik & Miljø har udarbejdet en opdateret plan for Fredericia Kommunes miljøtilsyn gældende for perioden 2018-2022. Miljøtilsynsplanen, der er lovpligtig, skal offentliggøres for at give borgere, virksomheder og andre interesserede et indblik i kommunens prioriteringer og tilsynsindsats. Forinden skal den sendes i offentlig høring i 4 uger.\nDet er et lovkrav, at kommunerne skal udarbejde en 4-årig miljøtilsynsplan for miljøtilsyn på virksomheder og husdyrbrug.\nTeknik & Miljø har på den baggrund udarbejdet en plan for Fredericia Kommunes miljøtilsyn i perioden 2018-2022. Planen er en opdateret udgave af Miljøtilsynsplan 2013-2017. Miljøtilsynsplan 2018-2022 indeholder blandt andet:\n- En beskrivelse af, hvordan miljøtilsyn planlægges og udføres\n- En beskrivelse af, hvordan der samarbejdes på tværs af afdelinger og med andre myndigheder og samarbejdspartnere\n- En vurdering af de væsentligste miljøproblemer i Fredericia Kommune\n- En oversigt over de mest forurenende store virksomheder og husdyrbrug\nMiljøtilsynsplanen skal offentliggøres for at give borgere, virksomheder og andre interesserede et indblik i kommunens prioriteringer og tilsynsindsats. Offentliggørelsen sker på Miljøstyrelsens DMA portal (digital miljø administration, dma.mst.dk), hvortil der henvises fra kommunens hjemmeside.\nInden vedtagelse af planen skal den sendes i en 4 ugers offentlig høring, hvor enhver har ret til at komme med kommentarer, som evt. skal indarbejdes i planen.\nJf. delegationsplanen skal Miljø- og Teknikudvalget orienteres om miljøtilsynsplanen, inden den sendes i offentlig høring. Da der er sket en flytning af nogle af opgaverne efter miljøbeskyttelsesloven fra Miljø- og Teknikudvalget til By- og Planudvalget, orienteres By- og Planudvalget tilsvarende om miljøtilsynsplanen.\nTeknik & Miljø indstiller, at Miljøtilsynsplan 2018-2022 tages til efterretning.\nmiljoetilsynsplan_2018-2022.pdf 493.22 KB\nPunkt 33 Orientering (Lukket)


SNYK guide: SPOR festival 2017 | SNYK\nSNYK guide: SPOR festival 2017\nFra 8. - 14. maj indtager den årlige SPOR festival det århusianske byrum med farverige og markante koncerter, kompositionsskole for de yngste, lydeksperimenter, performances og udstillingsformater af høj kvalitet fra både ind- og udland. SNYK guider dig til et udvalg af koncerter, eksperimenterende musik og lydkunst.\nAf Marie Braad Larsen\nSPOR 2017 skyder i år festivalprogrammet i gang allerede mandag den 8. maj med en syv-dage lang live-performance i et butikslokale, skabt af den polske kunstner Jagoda Szmytka. I løbet af festivalen inviterer Jagoda Szmytka forbipasserende ind i sit iscenesatte hverdagsliv hvor kunst, musik, medier og det moderne liv blander sig i én sanselig virkelighed.\nMusikalsk eufori og hverdagslyde\nTorsdag den 11. maj går det for alvor løs i den århusianske havneby med koncerter, installationer og performances. Her kan du blandt andet stifte bekendtskab med den hollandske komponist og kunstner Zeno van den Broek og hans seneste installationsværk Panauditum, som tager udgangspunkt i og undersøger lydens rolle i det moderne overvågningssamfund. Zeno van den Broeks kompositioner, live performances og installationer kombinerer og syntetiserer det visuelle med det auditive. Værkerne tager ofte udgangspunkt i det enkelte sted og forstærker stedets eksisterende visuelle og akustiske kvaliteter. Læs mere\nYoutube: Zeno van den Broek live at FIBER festival 2015\nTorsdagens program byder på uropførelsen af lydperformancen Sustained Effort, skabt af billedkunstner og orgelbygger Ea Borre og komponist Sandra Boss. I værket Sustained Effort, bliver gademusikantens ofte ignorerede musikalske anstrengelser oversat til en lydskulptur, hvor særligt harmonikaens ændrede form og funktion opfordrer publikum til refleksion og lydlig opmærksomhed. Samme aften kan du ligeledes deltage i ferniseringen af værket Hysterons af den islandske kunstner og komponist af Bergrún Snæbjörnsdóttirs.\nSamme eftermiddag, kan publikum deltage i uropførelsen af musikteaterstykket LIVING SPACES på Aarhus bibliotek DOKK1. Et ensemble samt solo-performere bliver iscenesat og installeret forskellige steder på biblioteket, hvor de trænger ind i dagligdagssituationer og skaber små momenter af magi og undren. LIVING SPACES er et stedsspecifikt og stationært musikteaterstykke, som gentænker forholdet mellem hverdagslivet og iscenesættelsen. Samme aftenen kan festvalsgæsterne lade sig forføre af Bent Sørensen og Thomas Espedals værk De fire Årstider.\nWeekendens program byder blandt andet på et elektronisk mini-melodrama af kunstneren Filomena Krause og komponist og performer Leo Hofmann. I kunstnerduoens værk Teleprompter Paradise udforsker Krause og Hofman kroppen og stemmen ved hjælp af krops-sensorer og -controllere, der ligeledes bliver anvendt til at skabe et univers på grænsen mellem virkelighed og virtualitet. I liveperformancen bliver performernes og publikums umiddelbare følelser og reaktioner komponeret i takt med musikkens udvikling og udtryk. Læs mere\nFoto: Leo Hofmann og Filomena Krause "TeleprompterParadise" af Florentine Pahl\nFredag den 12. maj kan du fortabe dig i tre musikalske performances; sky-me, type-me af den polske performer og komponist Jagoda Szmytka, værket Chorale skabt af den danske komponist Christian Winther Christensen og ikke mindst Weep at the Elastic as it Stretches: An adaptation of N.F. Simpson's Prayer af Matthew Rogers. De omtalte værker bliver opført på Godsbanen i Aarhus og alle tre performances bliver opført live i samarbejde med SCENATET. Læs mere\nLørdagen byder på et fantastisk mix af koncerter, lydværker og performance. Her kan du blandt andet opleve de egyptiske musikkollektiv Egyptian Females Experimental Music Session, som i anledningen af SPOR festival optræder med deres elektroniske live dj-set Unknown Elements\nFoto: Egyptian Females Experimental Music Session af Mostafa Abdel Aty\nLørdagens program byder endvidere på koncerter og performances udvalgt til festivalprogrammet med udgangspunkt i festivalens SPOR Call For Proposals 2017 her kan publikum bl.a. stifte bekendtskab med den tyrkiske komponist, kunstner og producer Murat Colak med værket Kanal, den amerikanske komponist Caroline Louise Miller med værket Viarium, den russiske komponist Alexander Khubeev med værket The Hum og den tyske kunstner og komponist Nico Sauer med værket The Acousuit. Komponisterne arbejder alle med lyd og musik i mange forskellige formater. I værkerne præsenteres alt fra reallyd til lyden af hverdagsobjekter som mad eller beklædningsgenstande til kroppens indre lyde og noget så jordnært som lyden af en natklub. Læs mere\nSøndag er SPOR festivalens sidste dag. Den kan du blandt andet tilbringe i samvær med årets charmerende og dygtige elever fra den tilbagevendende SPOR New Music School. Musikeleverne fremfører kollektivt en smagprøve på, hvad de har skabt af ny musik på kompositionsskolen i form af en koncert, som bliver opført i samarbejde med Århus Sinfonietta. SPOR har i år udvidet sin kompositionsskole med to nye samarbejder med hhv. konservatoriet i København og i Malmø, derudover er flere musikskoler skrevet på listen af samarbejdspartnere for at kunne imødekomme den stigende efterspørgsel. Læs mere\nSPOR festival, Aarhus den 8. - 14. maj 2017\nSe hele programmet for SPOR Fesival 2017\nFoto øverst: "City Pieces" af Barbara Lubich\nSPOR festival 2017 offentliggør program\nSPOR festivalen åbner i dag med reality\nFantasi og virkelighed sættes under lup på SPOR 2016\nBørn skal skrive fremtidens kunstmusik\nSNYK Nyhedsbrev 2. maj 2014\nEr I klar til en ordentlig omgang LAK?\nBent Sørensen og Martin Stauning modtager årets Carl Pris\nSPOR festivalen udvider sin kompositionsskole\nLydhør på en Søndag\nThe OverHEARD åbner med verdenspremiere og nyt netværk\nSpor festival 2017\nSPOR New Music School


⇒ Bestil Ito ⇒ Find webshop\nEn del netshops foreslår nu et stort udvalg af løsninger til levering. Den mest populære er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, så du nemt selv kan hente bestillingen lige når det passer dig. Leveringstypen er altså vældig smertefri, samt oftest tilmed den mindst kostelige leveringsmodel ved køb af Ito.\nDu kunne ydermere tænke over at få ordren bragt til din privatbolig eller ud på dit arbejde. Metoden viser sig til tider en sjat mindre prisbillig, men lige så vel i høj grad fremkommelig. Den mest betalelige fragttype vil dog altid være at du selv henter ordren, hvilket dog afhænger af at du har bopæl lige ved online virksomhedens adresse.\nLeveringstiden på kan i nogle tilfælde være særdeles central hvis du mangler varen omgående, så derfor er det temmelig relevant at man besigtiger tidshorisonten for levering på den pågældende vare.\nEn masse online varehuse tilsiger levering efter en enkelt hverdag på en række varer, eksempelvis Ito, men som imidlertid nødvendiggør at bestillingen realiseres tidligere end et besluttet tidspunkt, med det formål at de har en chance for at nå at få varerne distribueret inden de pakkeansatte holder fyraften.\nEn hel del internet outlets yder gebyrfri levering, men i mange tilfælde er det så nødvendigt at man køber for en præcis sum. Ellers kan man tage den billigste fragtform, hvilket tit – om du er ved Holstebro, Thisted eller Aars – er at få bragt dine produkter til et afhentningssted.\nDet er efterhånden virkelig let for almindelige mennesker at finde information om priser i blandt flere internet handler, og til gengæld har de fleste internet forhandlere fundet det nødvendigt at trykke salgspriserne på varerne – til babyer og børn, samt til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nDet kan dog til hver en tid være tiden værd at kigge forbi et par forskellige outlets på nettet efter tilbud på Ito inden du bestiller, sådan at man er på den sikre side med at opnå den laveste pris.\nDu bør dog ikke glemme, at ifald en e-forhandler tilbyder et produkt for en salgspris som kan virke uhørt overkommelig, kunne det ofte være en varsel om en svindel online virksomhed. Kortbetalinger er imidlertid inkluderet i en lov, hvilket passer på kunden overfor bedrageriske internet forhandlere.\nGenerelt slår vi et slag for kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ bør du bruge en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at godtgøre prisen over en periode.\nFør nogen køber i en netbutik behøver man helt sikkert sætte sig ind i shoppens handelsaftale, dog er det uden tvivl ikke specielt ophidsende.\nEn anden mulighed er at se hvorvidt online webshoppen er godkendt af e-mærket, grundet at det skulle være en indikator for at online firmaet overholder de opstillede regler, foruden at e-firmaet hyppigt revideres af fagmænd der har meget erfaring med reglerne. Dette er desuden din chance for hjælpende service, ifald du udsættes for besvær ved dit køb.\nTilsvarende stiller vi forslag om at køberen er vaks omkring de elementære regler i forbindelse med transaktionen, som fx hvilken ombytningsrettighed online forhandleren har. I den relation er det ligeledes relevant, at man når som helst gemmer ens faktura e-mail, således man når som helst vil kunne bevidne købet af Ito, uden hensyn til om du søger et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot tilbyder ret fornemme muligheder for at fortolke forskellige øvrige brugeres erfaringer og herved er det anbefalelsesværdigt, at du eftersøger e-forhandlerens ratings af Ito før du placerer din ordre.\nFacebook byder på også i højeste grad udmærkede løsninger til at få et kig ind i internet webshoppens kundetilfredshed. Foruden det er der endda online shops i Danmark som tilbyder kunderne at tilkendegive en evaluering af ordreforløbet, hvilket ydermere burde drages fordel af til afvejning af hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med en mængde online virksomheder når vi introducerer forretningernes produkter, og opnår honorar forudsat de brugere vi sender videre foretager en handel.\nFakta vedrørende produkter og online varehuse ajourføres hyppigt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for modifikationer der er udført siden vi nyligst opdaterede de anvendte informationer.


Din iPhone 12s 5G-signal er muligvis ikke hurtig nok endnu. Sådan slukkes det og bruger 4G i stedet\n5G er en af iPhone 12's vigtigste funktioner, men den er ikke let tilgængelig for alle.\nApples seneste afgrøde af iPhones - iPhone 12 Mini, iPhone 12, iPhone 12 Pro og iPhone 12 Pro Max - er alle i stand til at oprette forbindelse til 5G trådløse netværk. Det betyder, at hvis din operatør har 5G-dækning, hvor du bor eller arbejder, skal du se hurtigere hastigheder og en mere pålidelig forbindelse. Men det er ikke altid tilfældet. Du kan opleve, at din iPhone 12 konstant skifter frem og tilbage mellem LTE og 5G og nægter at sende beskeder eller opdatere din yndlingsapp, eller at batterilevetiden bare ikke er den samme som den er på LTE. Frustrerende er du muligvis ikke på den rigtige prisplan for selv at få adgang til det nye netværk, og du vil muligvis ikke niveauere op til et nyt. Med andre ord for dig, det er muligvis ikke det rigtige tidspunkt for 5G.\nHeldigvis har Apple givet dig kontrol over din telefons 5G-forbindelse. Med blot et par tryk kan du deaktivere den nye funktion eller skræddersy, hvordan og hvornår den bruges til at gøre ting som downloadopdateringer.\nFor at være klar har Apple indbygget en ny Smart Data-funktion i iPhone 12's software, der kun bruger en 5G forbindelse, når du laver noget, der kræver det - som at streame en video eller spille et spil på en mobiltelefon forbindelse. Målet med at skifte mellem en LTE- og 5G-forbindelse i baggrunden er at forlænge iPhone 12s batterilevetid. Så den reducerede batterilevetid, du oplever, kan ende med at være ubetydelig. Jeg har personligt ikke været i stand til at teste forskellen, fordi jeg ikke har 5G-dækning.\nNår det er sagt, hvis du ikke ønsker eller har brug for din telefon til at oprette forbindelse til et 5G-netværk, kan du deaktivere 5G med blot et par tryk på din iPhones skærm.\nDu behøver ikke gøre for meget for at tænde eller slukke for 5G, men der er mere, du bør vide.\nSådan slukkes 5G på iPhone 12\nÅbn Indstillinger app derefter gå til Cellular > Indstillinger for mobildata > Voice & Data og tryk på LTE. Din telefon slukker derefter sin 5G-forbindelse og vender tilbage til (undertiden) langsommere LTE-forbindelse. Du kan altid tænde 5G igen, når du vil have det, eller når servicen i dit område forbedres ved at gentage ovenstående trin og vælge 5G Auto. Eller hvis du hellere vil have, at din iPhone 12 ikke bruger Apples Smart Data-tilstand, kan du tvinge den til altid at bruge en 5G-forbindelse, når den er tilgængelig, ved at vælge 5G tændt.\nInstallere OTA-opdateringer over 5G? Er det muligt.\nHvis du beslutter dig for at forlade din iPhone 12s 5G-forbindelse på 5G Auto, er det en god ide at dobbelttjekke denne indstilling.\nGå til Indstillinger > Cellular > Indstillinger for mobildata > Datatilstand på din iPhone. Der finder du tre forskellige muligheder for, hvor aggressiv din iPhone vil være med, hvordan den tillader apps og tjenester at bruge din 5G-forbindelse.\nFor eksempel med Tillad flere data på 5G valgt, vil din FaceTime og din streamingvideo komme igennem i "høj kvalitet,"og din telefon giver dig endda mulighed for at downloade fremtidige iOS-opdateringer via en 5G-forbindelse.\nLæs beskrivelserne for hver datatilstand, og vælg den der passer bedst til dig - og husk, selvom din operatør viser ubegrænsede dataplaner, odds er der en slags grænse, hvorefter dine internethastigheder bliver bremset.\nHvis du venter på, at din iPhone 12 skal leveres, gør din nuværende iPhone klar nu, sikrer en jævn opgraderingsproces, når den ankommer. Læs derefter vores guide, der dækker fire forskellige måder at konfigurere din nye telefon påog grave derefter ind i disse indstillinger.\niPhone-opdateringCNET Apps i dagTelefonerMobiliOS 14ÆbleHvordan\nMobilTelefonerÆbleCnet Apps I DagIos 14Iphone Opdatering\nTræt af at håndtere en langsom pc? Her er 6 trin til at ordne det selv\nDer er ikke noget mere frustrerende end en træg...\nSådan streames Beyoncés Black Is King gratis på Disney Plus eller med rabat\nDisney Plus inkluderer de fleste af Disneys tea...\nMazda tilbyder $ 199 Apple CarPlay, Android Auto til 2014 og nyere biler\nForstør billedeDet er altid rart at se ældre bi...


Erik Damgaard købt ud af 7N - Computerworld\nErik Damgaard købt ud af 7N\nEn gruppe medarbejdere med CEO Lars Wørzner i spidsen har købt Navision-stifteren Erik Damgaard ud af konsulenthuset 7N.\n20. september 2011 kl. 09.15\nNavisionprofilen Erik Damgaards investeringsselskab, Erik Damgaard Porteføljeinvest , har solgt ejerandelen i det danske kosulenthus 7N til en række medarbejdere.\n»Vi er en række nøglemedarbejdere, der har købt Erik Damgaards 40 procent aktieandel,« oplyser Lars Wørzner, der er direktør for konsulenthuset 7N.\nLars Wørzner har ejer nu seks procent af aktierne, efter at Erik Damgaard er købt ud. Hovedaktionæren Jeppe Hedaa har forsat 55 procent af aktierne i konsulenthuset.\nMed en negativ egenkapital på næsten 390 millioner kroner i sidste regnskabsår, er Erik Damgaards Porteføljeinvest trængt. Og afhændelsen af aktierne i 7N er sikkert en positiv nyhed.\n7N er såkaldt konsulent-broker, der sælger konsulenter til især store firmaers udviklingsafdelinger. Ifølge Lars Wørzner beskæftiger 7N i dag på globalt plan 500 konsulenter.\nOmsætningen er i dag på omkring 400 millioner kroner. Målsætningen er ifølge Lars Wørzner, at den skal op over en milliard kroner i løbet af fire til fem år.


Sækkevis af affald smidt i skoven: Navn fundet i skraldet | TV 2 Lorry\nSådan så det ud i Store Dyrehave ved Hillerød torsdag eftermiddag. Foto: Martin Warming / Hillerød Posten\n23. feb 2018 kl. 08:47 Opdateret: 23. feb 2018 kl. 17:08\nEn skovgæst gjorde torsdag eftermiddag et fund, som bestemt ikke hører til i skoven:\nDet er super ærgerligt, at det smides ud i så flot natur som det her. Vi er ikke så langt fra en genbrugsstation, hvor folk kunne have afleveret det kvit og frit.\nJan Kidholm, chefkonsulent hos Naturstyrelsen Nordsjælland\nGæsten ringede straks til Naturstyrelsen, som nu har taget sig af affaldet, skriver Hillerød Posten.\nNaturstyrelsen fortæller TV 2 Lorry, at de klokken 7 fredag morgen har hentet affaldet. Efter at have gennemrodet det, fandt de navn og adresse på en person. Sagen bliver nu meldt til politiet mandag, og affaldet er blevet destrueret.\nLæs også Sækkevis af affald smidt i skoven: Sådan kan skovsvin straffes\nDet er helt normal procedure at gennemrode skrald for eventuelt breve eller telefonregninger, når man finder det i naturen.\nDet vides ikke præcist, hvornår affaldet er dumpet. Men torsdag eftermiddag så det sådan her ud:\nPhoto: Martin Warming, Hillerød Posten\nAffald i skoven er ikke en ny problematik for Naturstyrelsen, og det ærger dem.\nHan fortæller, at han håber, at politiet kan finde frem til personen og forhåbentligt komme med en straf for overtrædelse af naturbeskyttelsesloven.\nVi vil gerne have fat i de skovssvin.\n- Vi bruger vel omkring 150.000 kroner om året på affald, der læsses af i skoven. Generelt bruger vi omkring 500.000 på affald generelt. Og det er simpelthen nogle ærgerlige penge, siger han.\nLæs også Smart idé: Nybagte forældre på barsel samler skrald\nSækkene lå i begge side af en skovvej. Foto: Martin Warming / Hillerød Posten\nHan håber, at det kan ende med, at der falder en dom i sagen.\nNordsjællands Politi bekræfter overfor TV 2 Lorry, at man har modtaget anmeldelsen.\n- Vi vil gerne have fat i de skovssvin. Vi skal selvfølgelig have fundet vedkommende, snakket med personen, og så skal vedkommende sigtes. For at smide affald vil man typisk få en bøde eller i allerværste tilfælde kan man få en frihedsstraf, men det kræver, at det er meget alvorligt, fortæller Henrik Suhr, pressekoordinator i Nordsjællands Politi.\nHan regner med, at denne sag er en bødesag, men det kommer an på, hvad der gemmer sig i sækkene. Ligger der kemikalier eller andet forurenende, kan sagen ende med en fængselsstraf.\n10. aug Tog påkører stor sten og lækker flere hundrede liter diesel


Grethe Raths fortælling\nGrethe Rath fortæller om sin mor, Christine Rath, og vedføjer nogle træk fra sit eget liv.\nI sin tid, da jeg kom til Magleby sogn og hørte om livet der gennem tiderne, stødte jeg på fortællinger om unge enker, der klarede sig igennem alene ved at oprette en forretning. Det var jo en tid, hvor der var kun ringe eller slet ingen offentlig forsørgelse.\nJeg hørte fortællingen om Egon Pryds mor, der som ung enke fik forretning med fransk vask og strygning, om Jenny Petersen (Rath), der fik slagteriudsalg, om Kristine Rat, der fik trikotageforretning.\nJeg henvendte mig til Christine Raths datter, Grethe Rath, og spurgte, om hun ville fortælle lidt om sin mors liv.\nMed tak for fortælling og gæstfrihed bringes her Grethes beretning:\nMIN MOR OG HENDES SLÆGT\nMin mor, Christine, blev født den 23.december 1899 og voksede op her i huset i Østergade sammen med to søstre, Olga og Anna.\nDeres forældre var Carl og Johanne. Morfar Carl var fisker i Bagenkop og havde ladet huset i Østergade bygge i 1898. Morfars broder, Hans Hansen, var blandt de fire fiskere, der forulykkede ved drukning den 6.januar 1908. Ved samme lejlighed mistede Anne Marie Jørgensen sin broder, Julius Pryds og sin mand Kristian Marius Jørgensen. Den fjerde, der druknede, var Rasmus Jacobsen. (Morfar selv skulle have været med samme fiskerbåd. Men da gården lige over for brædte, skulle han stå brandvangt. Så han måtte blive hjemme). Morfar Carls far var Jørgen Hansen, der var skolelærer i Bagenkop gamle skole på Søgårdsvej.\nMin mormor, Johanne, kom fra Bogetoftegården i Søndenbro, senere kaldt ”Skolegården”, hvor Inga og Christian Sæderup bor i dag. Min mor, Kristine, gik i skole i Bagenkop og tjente som pige i huset hos købmand Alfred Hansen i Bredgade efter sin konfirmation.\nMIN FAR OG HANS SLÆGT\nMor blev, 21 år gammel, gift med Christian Rath. Det var i 1921. Hans far, Henrik Rath, ejede Solmose, gården lige over for Bogetoftegård i Søndenbro. Han blev tidligt enkemand, og min mor og far købte Solmose af ham. Han flyttede til Fyn. Så jeg blev født på Solmose i 1922.\nTILBAGE TIL ØSTERGADE\nMor og far fik imidlertid kun kort tid sammen. Far blev syg af tuberkulose og kunne derfor ikke passe dyrene. Derfor måtte de sælge Solmose til Carl og Karen Petersen. Og derefter flyttede de ned til morfar og mormor i Østergade. Far forsøgte at arbejde videre for at kunne forsørge familien. Han købte en paketbåd. Den kom til at hedde ”Johanne”. Med den sejlede han fragt, bl.a. til København. Far havde ikke selv uddannelse i at sejle paketbåden, så han arbejdede sammen med Niels Nielsen, en nabo i Østergade. Han havde tilladelse.\nMORMOR OG FAR DØR\nDa vi kom til Østergade var min mormor, Johanne, syg. Hun døde i 1922, kun 43 år gammel, og mor passede hende. Jeg blev båret ind på armen for at hilse på hende, fik et stykke chokolade af hende, men fik ikke lov at spise det. Jeg tænker, mor var bange for smitte. Jeg husker det ikke selv, men har fået det fortalt. Året efter, i 1923, blev min bror, Johan, født i huset i Østergade. To år senere, i 1925, døde så min far, blot 32 år gammel.\nMORS FORRETNING OG HENDES HJÆLPSOMHED\nMin mor stod så alene med to små børn. Og da var det, hun, for at have noget at leve af, oprettede sin trikotageforretning i huset i Østergade. Hun havde forretningen indtil 1967, hvor hun kunne få folkepension. Hun solgte metervarer, undertøj, strømper, sygarn, uldgarn osv. Repræsentanter kom og viste hende varer, og hun bestilte varer, der så kom frem med posten.\nSamtidig med at hun passede forretningen og sine to egne børn, passede hun også andre i familien. Hun boede jo sammen med sin far, Carl Hansen. Ham passede hun til han døde i 1929. Da var jeg syv år. Jeg var med til begravelsen, og det gjorde et meget voldsomt indtryk på mig. Jeg holdt meget af min morfar. Selv om han var syg, kunne han være glad og i drillehumør. Når nabokonen, Karoline kom for at snakke og stod der med sit strikketøj i gang – hun strikkede altid – kunne morfar se sit snit til at trække en af pindene fra hende. Også morfar døde af tuberkulose, og jeg husker mors ængstelse for, at vi børn skulle blive smittet.\nMorfar havde en søster, Anne, kaldt ”tante Ane”. Hun var gift med Christian, kaldt ”onkel Christian”. De boede på Kirkevej. Tante Ane døde i 1938. Og da onkel Christian derefter blev syg, flyttede han ned til mor og blev passet af hende til han døde i 1940. Mor kunne ikke så godt forlade sin forretning for at passe onkel Christian på Kirkevej. Også deres søn, Jørgen Peter Jensen, der var ugift og fisker i Bagenkop, flyttede ned til mor, da han blev syg, og hun passede ham til han døde i 1952.\nEndelig passede mor sin moster, Marentine, og hendes søn, Otto. Marentine var søster til min mormor, Johanne. Vi holdt alle meget af Marentine, og jeg kom der ofte. Hun gik meget dårligt på grund af en klumpfod og fik invalidepension. Hun boede alene i et lille hus, et aftægtshus, ved Bogetoftegård, den gård, hun kom fra. Huset er nu revet ned. Hun havde født en evnesvag søn, Otto. Han var i en årrække på Skrøbelev plejehjem eller fattiggård og var glad der. Men der kom andre tider, og han blev ked af at være der. På Marentines vegne ansøgte jeg derfor om, at han kunne komme hjem til sin mor mod at Marentine fik det beløb, det kostede at have ham i Skrøbelev. Det lykkedes, så Otto boede derefter hos sin mor og arbejdede på forskellige gårde, f.eks. på Fogedgården hos Otto Marcussen. Han var som et barn, men kunne sagtes hjælpe til. Marentine blev imidlertid syg og flyttede så, med Otto, ned til mor, der passede hende til hun døde i 1958. Og Otto blev så hos mor. Han havde stor respekt for mor, så det gik fint i de otte år, han boede der, indtil han døde i 1966.\nMors hjælpsomhed rakte ud over sin egen familie. Altid var hun parat til at låne ud til dem, der bad derom. Jeg husker, jeg engang skulle stryge noget tøj for hende. Strygejernet var ikke til at finde, og mor sagde, at nogen nok havde lånt det. Da det bestemt ikke var første gang, sådan noget skete, sagde jeg til mor, at hun da skulle sørge for at få det udlånte tilbage. Hun svarede mig blot: ”Vær du glad for, at du ikke behøver at bede andre om at låne.”\nMINE MOSTRE I KØBENHAVN\nMin mors søstre, moster Anna og moster Olga, kom begge til København, hvor de i den første tid arbejdede i huset forskellige steder. Moster Anna var først en tid husjomfru hos en overretssagfører i Bredgade. Senere kom hun til en jødisk enke, var hos hende i syv år. Hun var ortodoks jøde, overholdt altså alle de jødiske spiseregler. Og moster Anna rettede sig meget samvittighedsfuldt efter dem. Disse regler betød bl.a. at noget porcelæn var reserveret til én slags mad, andet til anden slags. Engang lavede moster Anna en fejl. Kun hun vidste af det, men hun kunne ikke andet end at sige det. Og den jødiske enke sagde da: ”Smid smørret ud, og tallerkenen også!” Hun have sommerhus i Tårbæk. Det blev ødelagt, da hun måtte flygte til Sverige under krigen. Jeg tog med moster Anna derud, en dreng gik med en fin krystalkaraffel fra huset. Moster Anna spurgte ham, om hun kunne købe den. Det kunne hun godt. Og efter krigen, da den jødiske enke vendte tilbage, tog hun ud til hende og afleverede vasen. Da var denne ældre jødiske enke helt nedbrudt af alt det forfærdelige, der var sket i krigsårene.\nI 1935 fik mine to mostre forretning i Kronprinsessegade og flyttede dertil i en lejlighed, der hørte til forretningen. Det var en forretning med tobak, blade, øl og sodavand, vin osv.\nJEG KOMMER TIL KØBENHAVN. KRIGENS ÅR\nDertil kom jeg selv i 1939. Jeg havde fået læreplads ved politiet og kom til at arbejde i kriminalteknisk afdeling på politigården i mere end 40 år. De første år i København var jo krigsår. Jeg husker tydeligt den 9.april 1940. Da var jeg lige begyndt min læretid.\nEn anden dato, den 19.september 1944, husker jeg særlig godt. Det var den dag, tyskerne tog politiet. De trængte ind på Politigården, og alle blev vi jaget ned i den runde gård. Her måtte vi vente mange timer, stod der uden overtøj. Endelig fik jeg lov at gå derfra. Jeg gik straks til min læge for at få en sygemelding, så jeg kunne blive væk fra arbejdet. Jeg ville under ingen omstændigheder risikere at skulle afgive loyalitetserklæring til tyskerne. Jeg bankede på hos lægen, pigen kom ud og sagde, at han ikke var hjemme. Det blev jeg ked af og forklarede hende, hvad der var sket og hvad jeg ville. Så kom lægen frem, og jeg fik min sygemelding. Først dagen efter fik jeg at vide, at politifolkene var ført ned til havnen for at blive sejlet til Tyskland. Jeg tog nu hjem til Bagenkop og boede hos mor. Her oplevede jeg de mange overflyvninger, lysbomberne, luftbombardementet af Kiel.\nJeg kunne være sygemeldt i tre måneder. Derefter trådte jeg uden for nummer. Efter krigen fik jeg forespørgsel om, hvorvidt jeg var interesseret i at komme tilbage til politiet. Det var jeg jo, og tog så igen til København for at arbejde i min gamle afdeling. Nogle politifolk kom aldrig tilbage fra Tyskland, nogle var nervesvækkede, svækkede af malaria og andre sygdomme.\nTILBAGE TIL BAGENKOP\nI 1966 ophørte mine mostre med deres forretning, og vi flyttede alle tre til en lejlighed i Hvidovre. I 1978 døde mor i Bagenkop. Men inden da havde vi haft nogle dejlige ture sammen til Italien. Mor var meget begejstret for besøget i Rom, hvor hun så Peterskirken. Vi var også sammen i Norge. Og så længe, jeg arbejdede kunne jeg tilrettelægge det sådan, at jeg ret ofte kunne tage en lørdag-søndag til Bagenkop for at besøge hende. Jeg rejste også med mine mostre, en ad gangen, for forretningen skulle jo passes.\nI 1982 gik jeg på pension. Fire år senere, i 1986, døde moster Anna. Nogen tid derefter spurgte moster Olga mig, om jeg ville flytte med hende til Bagenkop og bo i barndomshjemmet i Østergade. Vi havde haft en stor omgangskreds i København, men med årene var den svundet ind. Så der var ikke så meget at blive efter. Så sådan blev det: Vi flyttede tilbage til Østergade i Bagenkop. Her døde moster Olga i 1994, 91 år gammel. Og i dag er jeg glad for, at jeg tog med hende tilbage til Bagenkop. Det havde været svært for mig, at klare mig alene i Købehavn nu.