11. august 2006 EM 2006/ maj 2006 FM 2006/24 Bemærkninger til forordningsforslaget. Almindelige bemærkninger - PDF\n11. august 2006 EM 2006/ maj 2006 FM 2006/24 Bemærkninger til forordningsforslaget. Almindelige bemærkninger\nDownload "11. august 2006 EM 2006/10 10. maj 2006 FM 2006/24 Bemærkninger til forordningsforslaget. Almindelige bemærkninger"\n1 11. august 2006 EM 2006/ maj 2006 FM 2006/24 Bemærkninger til forordningsforslaget Almindelige bemærkninger 1. Indledning: På Forårssamlingen 2004 fremlagde Landsstyret Teleredegørelse for Grønland 2004 til debat med henblik på at formulere langsigtede målsætninger for, hvordan man ønsker, at telesektoren skal indrettes, jf. forlæggelsesnotat FM 2004/28. Det er Landsstyrets overordnede opfattelse, at telekommunikation både skal binde landet sammen og samtidig understøtte en ønsket udvikling inden for vigtige indsatsområder, der kan afgrænses geografisk eller erhvervsmæssigt. Det er vigtigt at sikre hele befolkningen adgang til grundlæggende telefoni og internet, og samtidig være opmærksom på, at teletjenesterne udstikker rammerne for det private erhvervsliv, det offentlige og den enkelte borger. Dette indebærer, at der lægges op til, at telesektoren i Grønland udvikles i forskellige tempi på forskellige delmarkeder. Grønland kan inddeles i vækstcentre, hvor erhvervslivet og store dele af befolkningen er koncentreret, og som dermed har et forretningsmæssigt grundlag for konkurrence og udvikling af teletjenester. I modsætning hertil kan der være en række delmarkeder i yderområderne, som hver for sig ikke er tilstrækkelig store til at oppebære avancerede teletjenester på forretningsmæssige vilkår. En specificeret forsyningspligt definerer derfor, hvilke tjenester og hvilke maksimalpriser yderområderne skal tilbydes. Fokus er således på at sikre de samfundsøkonomiske fordele, der eksisterer ved at udvikle telesektoren der, hvor de forretningsmæssige forudsætninger er størst. Endvidere er det Landsstyrets opfattelse, at den allerede påbegyndte liberalisering af telesektoren skal fortsætte i et kontrolleret omfang, som både sikrer overblikket over konsekvenserne, og samtidig giver mulighed for at imødekomme hensynet til en smidigere og mere omstillingsparat telesektor. De særlige vilkår for telekommunikation i Grønland har især koncentreret sig om den høje omkostning og den relativt begrænsede kapacitet forbundet med langdistancekommunikationen mellem byer og bygder, det vil sige via radiokæden og via satellit. Den teknologiske udvikling må imidlertid forventes fortsat at ændre på disse forhold. Særligt må det forventes, at den marginale omkostning for øget transmissionskapacitet fortsat vil falde. Dette betyder, at telekommunikation i stadig stigende grad vil kunne tjene til at skabe sammenhæng i det grønlandske samfund, og at telekommunikationspolitikken kan tilrettelægges med henblik på at fremme forbruget af telekommunikation i Grønland. Der er samtidig en udvikling i gang, også i Grønland, hvor stadig flere tjenester baserer sig på en og samme netværksteknologi, nemlig den, der anvendes i internettet, og som betegnes IP (Internet Protokol). Dette gælder allerede stort set alle IT-anvendelser, men gælder nu også i hastigt stigende grad for mere traditionelle tjenester som telefoni og TV. Der sker derfor dels en såkaldt konvergens mod en og samme teknologi, dels en grundlæggende ændring af markedsforholdene, idet disse tjenester nu kan etableres på internettet, alene ved brug af passende terminaludstyr og under forudsætning af en tilstrækkelig kapacitet på internetforbindelserne. Den meget omtalte gør-det-selv-telefonitjeneste Skype er et eksempel på denne udvikling. Skype tillader personer, der har installeret et (gratis) program på deres personlige computer, at tale sammen over internettet, hvor som helst i verden, uden anden betaling end for internetforbindelsen. Kvaliteten af en sådan samtale nærmer sig den, man er vant til med en ordinær EM 2006/10 FM 2006/24 1 IAP J\n2 telefon. Der findes nu også udstyr på markedet, der tillader, at man benytter Skype (eller lignende) med brug af sædvanlige telefoner, evt. endda trådløse telefoner. Denne udvikling må forventes at betyde fundamentale ændringer i markedsforholdene på teleområdet, også i Grønland. Den hidtidige takstpolitik, hvor internet-trafik afregnes efter trafikmængde, medfører et forbrugsmønster, der tager udgangspunkt i, at transmissionskapacitet er en dyr og begrænset ressource, og vanskeliggør samtidig en udvikling i Grønland, hvor internetteknologien anvendes til disse nye formål. Som nævnt gælder det også for Grønland, at den marginale omkostning for yderligere transmissionskapacitet er faldende, og en fremadrettet telepolitik må derfor tage udgangspunkt i et fremtidsscenarie, hvor transmissionskapacitet ikke, heller ikke i økonomisk forstand, er en knap ressource. Liberaliseringspolitikken vil således skulle tilpasses såvel markedsforholdene som den teknologiske udvikling. Der lægges op til tjenesteliberalisering som det første skridt. Dette indebærer, at teleinfrastrukturen som minimum skal udskilles regnskabsmæssigt. Tjenesteudbydere kan mod betaling anvende infrastrukturen til at levere teletjenester til de grønlandske virksomheder og privatkunder de steder, hvor der er forretningspotentiale. Adgangen for tjenesteudbydere til at benytte infrastrukturen skal sikres regulatorisk, såvel med hensyn til priser som øvrige vilkår. Tilsvarende skal adgangen til at udveksle trafik sikres, således at kunder hos én udbyder kan kommunikere med kunder hos en anden. Priserne for denne samtrafik vil være af væsentlig telepolitisk betydning; priserne for anvendelsen af langdistanceforbindelserne vil have særlig betydning for tjenesteudbydernes udbud af tjenester i de mindre byer og bygder. Dette skal således ses i sammenhæng med fastlæggelsen af forsyningspligten og de tilhørende maksimalpriser til brugerne. Landsstyrets kortsigtede strategiske mål er, at der skal gennemføres en tjenesteliberalisering af adgangen til at udbyde en internettjeneste. Landsstyrets kortsigtede strategiske mål er endvidere, at etablere en Telestyrelse som er uafhængig af Landsstyret. Baggrunden for dette er bl.a. at sikre, at der er en administrativ adskillelse mellem det politiske niveau, som udfærdiger og godkender landets love og det administrative niveau, hvor lovene udmøntes og reguleres. Ligeledes sikres der en adskillelse mellem den myndighed, der administrerer ejerskabet af teleselskabet og den myndighed, der regulerer teleområdet. Det er en problemstilling, der er kendt i telekommunikationssektoren i andre lande. Førend dette er muligt, er der behov for at revidere den nuværende telelovgivning, som stammer fra Den nuværende lovgivning giver for eksempel ikke mulighed for at liberalisere udbud af teletjenester, men giver alene mulighed for at udstede koncessioner, hvilket ikke anses for en smidig løsningsmodel. Landsstyret er meget opmærksom på vigtigheden af en effektiv regulering af telesektoren og har derfor til hensigt at udvikle og styrke Telestyrelsen. Der er allerede i dag et nært samarbejde mellem Hjemmestyret og den danske IT- og Telestyrelse. Dette samarbejde skal styrkes med henblik på at lære af de regulatoriske erfaringer, man der har gjort sig, og for at sikre den videre fremdrift og udvikling af de rette rammer for telesektoren. 2\n3 Udvikling og opretholdelse af effektive teletjenester kan kompensere for store geografiske afstande, stimulere udviklingen af det grønlandske erhvervsliv og den grønlandske kultur samt medvirke til opretholdelsen af det fælles tale- og skriftsprog. Forhold, som alle kan være med til at binde Grønland sammen. Landsstyrets overordnede vision for telekommunikationens udvikling i Grønland er, at borgere, virksomheder og den offentlige administration i hele Grønland til enhver tid sikres en tidssvarende, effektiv og billig elektronisk kommunikation. Landsstyret finder, at revisionen af gældende lovgivning mest hensigtsmæssigt sker ved fremlæggelse af dette forordningsforslag, der foreslår den gældende landstingsforordning om telekommunikation og teletjenester ophævet, da de foreslåede ændringer er af væsentlig omfang. Det nuværende lovgrundlag for telekommunikation i Grønland er landstingsforordning nr. 10 af 28. oktober 1993 om telekommunikation og teletjenester, som ændret ved landstingsforordning nr. 12 af 6. november Landsstyret har taget initiativ til en modernisering af lovgivningen med udgangspunkt i Teleredegørelse for Grønland 2004, der blev fremlagt på Landstingets Forårssamling Forordningsforslagets hovedpunkter: I. En mere fleksibel lovgivning - Rammelov For at sikre, at lovgivningen løbende kan tilpasses til de muligheder den teknologiske udvikling medfører, er forordningsforslaget udformet som en rammelov. Dette betyder, at Landsstyret indenfor den foreslåede bemyndigelse, kan tilpasse lovgivningen, når markedsforhold og ny teknologi tilsiger dette, uden at Landstinget skal inddrages. Er der tale om beslutninger af større økonomisk betydning for samfundet, som for eksempel yderligere liberalisering udover den kortsigtede strategi, jf. ovenfor, skal disse forinden forelægges Landstingets Finansudvalg. I forbindelse med lovrevisionen foreslås således en gennemgribende ændring af balancen mellem den lovfæstede del af reguleringen og den del, der reguleres på bekendtgørelsesniveau. Det skal være muligt indenfor lovgivningens overordnede målsætninger, løbende at kunne justere reguleringen i takt med, at teknologien, markedet og konkurrencen udvikler sig, uden en fornyet, langsommelig lovgivningsproces. En sådan model vil skabe den fleksibilitet, som et marked i konstant dynamisk udvikling nødvendiggør. Telekommunikation er af vital betydning for det grønlandske samfund. Eventuelle liberaliseringstiltag skal derfor vurderes nøje, inden de iværksættes. Principielt bør opretholdelse af forsyningssikkerheden gå forud for ønsket om øget konkurrence. II. Eneretsbestemmelser kontra liberalisering Det skal holdes for øje, at dette forordningsforslag ikke, i sig selv, indebærer en liberalisering, men at forslaget alene skaber rammerne for, at Landsstyret, efter at de samfundsmæssige effekter er analyseret, kan vælge at liberalisere dele af det grønlandske telekommunikationsmarked. Landsstyret vil fortsat opretholde Grønlands Hjemmestyres eneret til anlæg og drift af al telekommunikationsinfrastruktur, der muliggør elektronisk kommunikation mellem byer, bygder 3\n4 og udlandet, det vil sige at det med dette forordningsforslag ikke er muligt at liberalisere radiokæden og satellitforbindelsen. Landsstyret vil desuden opretholde eneretten til anlæg og drift af den trådbundne telekommunikationsinfrastruktur i byer og bygder. Det nye er, at Landsstyret kan liberalisere de tjenesteområder, hvor den teknologiske udvikling giver mulighed herfor under forudsætning af, at der samtidig på markedsmæssige vilkår kan opnås en konkurrencesituation, der vil tilgodese en bedre, hurtigere og/eller billigere udvikling af den pågældende teletjeneste, for eksempel i form af, at forbrugerne får flere produkter at vælge imellem, og således at det samlet bliver en gevinst for samfundet. I forordningens første kapitel omhandlende Grønlands Hjemmestyres eneret til offentlig telekommunikation foreslås således indsat en bestemmelse, som bemyndiger Landsstyret til at liberalisere teletjenester, der er undergivet eneret. Det hidtidige princip om ikke at liberalisere, før konsekvenserne herved er nøje undersøgt, skal fortsat opretholdes. En liberalisering af et givent forretningsområde bør således være til gavn for det grønlandske samfund som helhed, og ikke medføre ukontrollerede udgiftsstigninger for borgere, erhvervsliv og administration. Forordningsudkastet forudsætter, at der ved eventuel beslutning om liberalisering fastsættes regler om for eksempel oprettelse af en telestyrelse og et teleklagenævn, principper for forsyningspligt og dækning af eventuelle forsyningspligtsunderskud, håndtering af samtrafik samt forbrugerbeskyttelse. III. Telestyrelsen Indførelse af tjenesteliberalisering vil have betydelige konsekvenser i forhold til den nuværende regulatoriske opsætning. Først og fremmest kræves en klar opgave- og ansvarsfordeling mellem markedets aktører, herunder den nuværende eneretshaver (TELE Greenland A/S), det politiske system samt tilsynsmyndighederne. Dette indebærer, at der så vidt muligt skal etableres vandtætte skotter mellem henholdsvis markedets aktører, det politiske system og Telestyrelsen. Det foreslås, at der etableres en telestyrelse, og at det af lovgivningen klart fremgår, at Landsstyret ikke kan give Telestyrelsen tjenestebefalinger om varetagelse af myndighedsopgaver vedrørende konkrete sager, som for eksempel Telestyrelsens lovpligtige tilsynsaktiviteter. Landsstyret har ingen mulighed for at dispensere i de enkelte sager, der afgøres af Telestyrelsen. Afgørelser, der træffes af Telestyrelsen, kan efterfølgende påklages til et teleklagenævn, der har den endelige afgørelse i sagen. Landsstyret kan ikke ændre Teleklagenævnets afgørelse. For at Telestyrelsen skal opnå uafhængighed i forhold til Landsstyret foreslås dels, at Telestyrelsen fysisk placeres et andet sted end Direktoratet for Boliger og Infrastruktur (eller det dertilhørende ressortområde), dels at Telestyrelsen får egen ledelse. Det foreslås, at Telestyrelsen lægges sammen med Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd. En lignende konstruktion kendes fra Færøerne. Baggrunden for dette er, at der er tale om nært beslægtede områder, idet teleområdet både indeholder konkurrencemæssige og forbrugermæssige aspekter. En vigtig faktor er, at det for eksempel vil være muligt at dele sekretariatsfunktioner og lokaleomkostninger for derved at holde de administrative udgifter nede. Der lægges op til en praktisk fysisk sammenlægning og ikke en administrativ sammenlægning med fælles ledelse. 4\n5 Der foreslås, i forhold til den nuværende lovgivning, indsat bestemmelser, som sikrer, at Telestyrelsen har visse tilsynsforpligtelser på forbruger- og forsyningspligtområdet. I samme anledning skal Telestyrelsen derfor gives vide muligheder for at søge sager oplyst. Telestyrelsen skal have mulighed for at kunne foretage tekniske undersøgelser i det omfang det skønnes nødvendigt for administrationen af regler, der sikrer grundlæggende brugerrettigheder i forbindelse med aftaler om levering af elektroniske kommunikationsnet eller tjenester. Telestyrelsen skal kunne foretage stikprøveundersøgelser til brug for fremtidig behandling af klagesager eller rekvirere ekstern bistand hertil fra andre. Det er kutyme, at telestyrelser verden over finansieres af telesektoren. Denne finansieringsform foreslås også indført for den grønlandske Telestyrelse i form af en afgift på langdistancekommunikation i engros leddet. Afgiften på langdistancekommunikation forudsættes opkrævet af koncessionshaveren, når denne videresælger langdistancekommunikationen til andre tjenesteudbydere eller til eventuelle datterselskaber internt i koncernen. Afgiften kan således opkræves ét sted og vil, indirekte, dermed blive pålagt alle tjenester i forhold til deres forbrug af langdistancekommunikation. Landsstyret kan dog vælge at fastsætte forskellige afgiftsprocenter for forskellige dele af langdistancekommunikationen (for eksempel radiokæde/satellit), men stadig således at afgiften er uafhængig af, hvilken tjeneste, der benytter langdistancekommunikationen. Analyser foretaget af Ementor i Teleredegørelse for Grønland 2004 pegede på, at underskuddet på forsyningspligttjenester lå mellem 38 og 48 millioner kr. per år. Forsyningspligten var defineret til at omfatte fastnettelefoni, ISDN og dial-up internetadgang. Hvis man indregner hvad det koster, hvis også andre områder såsom mobiltelefoni og ADSL, som ikke i dag er dækket af forsyningspligten, skal liberaliseres og pålægges forsyningspligt, så er det samlede forsyningspligtunderskud i et fuldt liberaliseret marked større. TELE Greenland A/S anslår det til over 100 millioner kr. per år. Derfor vil afgiftens størrelse blive fra 2 millioner kr. per år op til godt 100 millioner kr., hvis der gennemføres en fuld liberalisering og hele finansieringen sker gennem afgiften. I den forbindelse er det vigtigt at erindre, at formålet med afgiften er at flytte krydssubsidieringen ud fra TELE Greenland, så den bliver mere gennemsigtig. Der er således som udgangspunkt ikke tale om en ekstra afgift i forhold til i dag, men en flytning af krydssubsidieringen. Det forudsættes, at der efter ikrafttrædelse af forordningen vil skulle bruges en del tid på at udarbejde analyser af markedet og økonomiske konsekvensberegninger af liberaliseringsmodeller. På baggrund af, hvilke tjenester Landsstyret vælger at liberalisere og hvor hurtigt, skal der udarbejdes bekendtgørelser for området. For at undgå at der opstår finansieringsproblemer, er det nødvendigt at det ved Telesektionens omdannelse til telestyrelse sikres, at finansieringen følger med således, at der ikke opstår et hul i finansieringen. Det forudsættes at den nuværende model, hvor Telesektionen er placeret i Direktoratet for Boliger og Infrastruktur, fortsætter indtil de nødvendige analyser og bekendtgørelser er udarbejdet. På baggrund af dem vil det være muligt at fastsætte det foreløbige niveau for afgiften, som skal vedtages i Landstingsfinansloven. Først ved ikrafttræden af den vedtagne Landstingsfinanslov forudsæt- 5\n6 tes Telestyrelsen at blive oprettet, så den kan finansieres af den opkrævede afgift. Der vil således ikke opstå mellemliggende perioder, hvor der er tvivl om finansieringen af arbejdet. Afgiften forudsættes at bestå af to uafhængige komponenter, hvis størrelse skal fastsættes således at de netop dækker henholdsvis udgifterne til Telestyrelsen og et givent forsyningspligtunderskud. Som udgangspunkt skal den ved Telestyrelsens etablering kunne dække de forventede omkostninger på ca. 2 mio. kr. jf. bemærkningerne til afsnit 4. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet. Således vil det indtil der kommer flere aktører på markedet, stadig være koncessionshaver der finansierer Telestyrelsen. Varetagelse af forvaltningen af radiokommunikationsområdet er omkostningsneutral for Telestyrelsen, idet området er selvfinansieret blandt andet i form af frekvensafgifter og gebyrer på udstedelse af radiocertifikater. IV. Teleklagenævn Det foreslås i forordningsforslaget, at Landsstyret kan oprette et teleklagenævn. Formålet med at oprette et sådant nævn er at samle den nødvendige faglige kompetence til, på domstolslignende facon, at afgøre komplicerede teletekniske sager. Oprettelse af et domstolslignende organ i form af et teleklagenævn vil ikke udelukke indbringelse for de almindelige domstole, men vil give koncessionshaver, tjenesteudbydere og forsyningspligtudbydere et fagligt velfunderet forum for løsning af opståede tvister, som har afgørende økonomisk betydning. V. Forsyningspligt Forsyningspligt handler grundlæggende om at sikre udbud af basale teletjenester til de grupper eller områder, der med overvejende sandsynlighed ikke vil få udbudt basale teletjenester på et frit og ureguleret marked. Tjenesterne skal stilles til rådighed til en overkommelig pris og i en given kvalitet for forbrugere og brugere. Det foreslås, at Landsstyret bemyndiges til at fastsætte de forsyningspligtige ydelser ud fra den gruppe af teletjenester, der kan nås af den overvejende del af befolkningen i dag, som taletelefoni, bredbånd og mobiltelefoni. Landsstyret besluttede i 2004, at mobiltelefoni skulle udrulles til alle byer og bygder med mindst 70 indbyggere. Ved udgangen af 2005 forventes denne udrulning gennemført. For at sikre, at mobiltelefoni ikke fjernes i disse byer og bygder eller ikke bliver vedligeholdt i fremtiden, kan Landsstyret beslutte et differentieret omfang af forsyningspligt på mobiltelefoni. Formålet er ikke at dække hele landet med mobiltelefoni, men som minimum at sikre tjenesten i de byer og bygder, hvor tjenesten allerede er udrullet. Det foreslås endvidere, at Landsstyret bemyndiges til at fastsætte den nærmere afgrænsning af forsyningspligten. Idet det er meget dyrt for samfundet at forsyne ensomtliggende beboelser uden for by- og bygdezone, vil der kunne fastsættes en forsyningspligt, som kræver en egenbetaling fra brugeren ud over en vis beløbsstørrelse. Der er tale om en engangsudgift, der betales ved oprettelsen af den pågældende teletjeneste. Dette vil indebære, at ensomtliggende fåreavlere, rensdyravlere, outfittere, fangstpladser og lignende, selv skal finansiere resten af omkostningerne for oprettelse af teleinstallationer, når omkostningerne til disse overstiger den fastsatte beløbsstørrelse. 6\n7 VI. Forsyningspligtunderskud Hvis Landsstyrets fastsættelse af maksimale takster for en forsyningspligttjeneste, der er liberaliseret, fører til en begrundet forventning hos forsyningspligtselskabet om, at tjenesten vil være underskudsgivende, kan selskabet fremadrettet for kommende budgetår ansøge Landsstyret om at få dette forsyningspligtunderskud refunderet. Ansøgningen skal begrundes med et passende dokumenteret budget for tjenesten, som baserer sig på de regnskabsprincipper, som Landsstyret har fastsat. Den endelige refusion vil blive baseret på de endelige regnskaber. Forsyningspligtregnskaberne vil være baseret på den indtjening, som kunne være opnået ved de faktisk afsatte tjenester til de tilladte maksimalpriser, det vil sige uden hensyntagen til eventuelle rabatter, prisreduktioner og lignende. Indtjeningen ved nærtbeslægtede tillægstjenester skal medtages, for eksempel reklameindtægter fra udgivelse af en telefonbog. Omkostningerne baseres på gængse regnskabsprincipper med afskrivning af aktiver og forrentning af anvendt kapital (med reference til aktivernes nedskrevne værdi) til markedsrente, og omfattende direkte og indirekte driftsomkostninger efter princippet om fuldt fordelte omkostninger, dog undtages omkostninger til drift af hovedkontorsfunktioner, til reklame og markedsføring og til udvikling. For forsyningspligttjenester, der er liberaliserede, kan Landsstyret bestemme: - at de pågældende maksimaltakster sættes op med henblik på at eliminere fremtidige forsyningspligtunderskud, eller - at forsyningspligtunderskuddet skal finansieres ved at opkræve en omsætningsafhængig forsyningspligtafgift vedrørende benyttelsen af langdistancekommunikation, det vil sige radiokæde og satellit, eller - en kombination heraf. Forsyningspligtafgiften vedrørende langdistancekommunikation opkræves på samme måde som afgiften til finansiering af Telestyrelsen, jf. punkt III. I det omfang, den faktisk opkrævede forsyningspligtafgift i det enkelte år overstiger det opståede forsyningspligtunderskud, bemyndiges Landsstyret til at henlægge overskuddet til anvendelse i det næste finansår, hvor det overskydende beløb modregnes i fremtidige års behov for at opkræve ydelsen/afgiften. Er det opkrævede beløb (inklusiv eventuelt overskydende beløb fra året før) mindre end forsyningspligtunderskuddet, vil restbeløbet være at betragte som et tilgodehavende for forsyningspligtudbyderen og vil blive indregnet i fremtidige års behov for at opkræve ydelsen/afgiften. For forsyningspligttjenester, der fortsat er under Grønlands Hjemmestyrets eneret, og dermed leveres under koncessionen, forudsættes det, at de fastsatte maksimalpriser vil tillade, at tjenesten som helhed på sigt ikke er underskudsgivende, jf. princippet om afskaffelse af krydssubsidiering mellem tjenester. Derfor kan der heller ikke opstå et forsyningspligtunderskud på et koncessioneret område. VII. Samtrafik 7\n8 Det er afgørende for nytten af en telekommunikationstjeneste, at den kan skabe kommunikationsveje mellem alle brugere af tjenesten. For at dette kan realiseres, skal brugere fysisk tilsluttes nettet, og forskellige net med samme tjeneste skal kobles sammen både fysisk og tjenestemæssigt. Dette kaldes samtrafik eller interconnection. Dette sker typisk internationalt mellem forskellige landes net, men der er et tilsvarende behov mellem konkurrerende udbydere af en tjeneste på samme marked. Etablering af samtrafik kan dog ikke forventes at ske uden videre mellem konkurrerende udbydere og i særdeleshed ikke, når en udbyder har en væsentlig stærkere markedsposition end sine konkurrenter. Ved en tjenesteliberalisering må adgangen til samtrafik altså sikres gennem lovgivningen. Telestyrelsen gives derfor bemyndigelse til at sikre, at samtrafik er både kommercielt og teknisk tilgængelig i praksis. Det gøres ved at give andre tjenesteudbydere ret til at få opfyldt ethvert rimeligt krav om samtrafik med koncessionshaveren vedrørende de liberaliserede tjenester, som de agter at udbyde. I forbindelse med en hel eller delvis tjenesteliberalisering vil de nye tjenesteudbydere typisk desuden have behov for at kunne anvende koncessionshaverens infrastruktur i form af bæretjenester. Der vil derfor være behov for at pålægge koncessionshaver at tilbyde et antal bæretjenester til andre udbydere. VIII. Forbrugerbeskyttelse For dette område foreslås indført regler om minimumskrav til udbydere af telekommunikationsinfrastruktur og teletjenester til slutbrugere. I gældende lovgivning godkender Landsstyret abonnementsvilkår og takster for de koncessionerede tjenester, og den enkelte slutbruger er derved sikret et vist minimumsindhold af oplysninger og services. Såfremt Landsstyret, efter bemyndigelse fra Landstinget, liberaliserer dele af Grønlands Hjemmestyres eneret på telekommunikationsområdet, er der behov for generelt at kunne kræve visse minimumsregler overholdt af alle udbydere for at kunne beskytte den enkelte slutbruger. Der er i forslaget henlagt en større del af reguleringen til bekendtgørelsesniveau, idet reguleringen skal kunne stå mål med kreativiteten og innovationen i forbindelse med udviklingen af nye slutbrugerprodukter. IX. Samfundsvigtig telekommunikation Efter terrorangrebet i USA den 11. september 2001 blev der sat fokus på beredskabet i Danmark og i Grønland, og der blev på Landsstyremøde den 20. december 2001 politisk prioriteret ressourcer i Grønlands Hjemmestyre til at kortlægge beredskabet i Grønland. En betingelse for, at beredskabs- og alarmeringsplaner kan anvendes, er et funktionsdygtigt og forsvarligt kommunikationsapparat, og at forsyningssikkerheden er i orden. Derved er telekommunikation meget vital for Grønland. Der foreslås derfor indsat en bestemmelse, der giver bemyndigelse til, at Landsstyret kan fastsætte nærmere regler om, at udbydere af telekommunikationsinfrastruktur og teletjenester skal foretage en nødvendig planlægning og træffe nødvendige foranstaltninger for at sikre denne samfundsvigtige telekommunikation. 8\n9 3. Økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige: Forslaget forventes ikke at medføre økonomiske eller administrative konsekvenser for kommunerne. De nuværende 2 medarbejdere i telesektionen under landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur samt 2 medarbejdere i Radioforvaltningen overgår til Telestyrelsen. De 2 medarbejdere fra Radioforvaltningen er omkostningsneutrale for Telestyrelsen, idet området er selvfinansieret blandt andet i form af frekvensafgifter og gebyrer på udstedelse af radiocertifikater. I dag finansieres telesektionen af en månedlig ydelse fra koncessionshaver på op til kr. til Hjemmestyrets dokumenterede omkostninger for varetagelse af de departementale funktioner i forhold til telekommunikation, radiokommunikation og postvæsen. I forbindelse med den øgede fokus på en mulig liberalisering af den grønlandske telesektor eller dele af denne, er det uhensigtsmæssigt, at de departementale opgaver finansieres af telebranchen. I dag er det kun TELE Greenland A/S, der afholder omkostningerne til varetagelse af telekommunikationsområdet, idet de er den eneste aktør på markedet. Det forslås, at Telestyrelsens myndighedsopgaver vedrørende behandling og afgørelse af enkeltsager, og Telestyrelsens tilsynsforpligtelser med henblik på at sikre overholdelse af denne forordning og administrative forskrifter udstedt i medfør heraf, finansieres af telebranchen, mens de departementale opgaver finansieres af landskassen. Finansiering af de departementale opgaver forventes at medføre en udgift for Hjemmestyret på 1 årsværk, hvilket anslås til at udgøre kr. Direktoratet for Boliger og Infrastruktur forventer selv at kunne finansiere de departementale opgaver indenfor rammerne af det nuværende budget. 4. Økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet: En liberalisering af teletjenester vil kunne medføre en nedgang i den nuværende enekoncessionshavers (TELE Greenland A/S) omsætning og overskud, hvilket vil formindske muligheden for udbyttebetaling fra selskabet. Det er vanskeligt at forudsige effekten af en liberalisering for det tidligere monopolselskab. Det vil i høj grad afhænge af selskabets evne til at agere på og tilpasse sig et liberaliseret telemarked. Endvidere afhænger det af, i hvilken hastighed en liberalisering foregår samt hvilke tjenester, der omfattes. Telekommunikation skal binde landet sammen og samtidig understøtte en ønsket udvikling inden for vigtige indsatsområder, der kan afgrænses geografisk eller erhvervsmæssigt. Det er vigtigt at sikre hele befolkningen adgang til grundlæggende telefoni og internet og samtidig være opmærksom på, at teletjenesterne udstikker rammerne for det private erhvervsliv, det offentlige og den enkelte borger. Med denne optik kan Grønland inddeles i vækstcentre, hvor erhvervslivet og store dele af befolkningen er koncentreret, og som dermed har et forretningsmæssigt grundlag for konkurrence og udvikling af teletjenester. I vækstcentrene vil erhvervslivet kunne forvente et tjenesteudbud, der i højere grad er tilpasset den enkelte virksomheds behov. I modsætning hertil kan der være en række delmarkeder i yderområderne, som hver for sig ikke er tilstrækkelig store til at oppebære avancerede teletjenester på forretningsmæssige vilkår. Der foreslås indsat en hjemmelsbestemmelse til, at Landsstyret kan pålægge telebranchen en særlig afgift på forbrug af langdistancekommunikation. Formålet med denne bestemmelse er 9\n10 at sikre, at telebranchen finansierer Telestyrelse, Teleklagenævn og et eventuelt forsyningspligtunderskud. Indtil liberaliseringsprocessen tager sin begyndelse, vil den nuværende koncessionshaver være den eneste udbyder på markedet, og vil således også være den eneste, der finansierer Telestyrelsen og Teleklagenævnet. Afgiften bliver pålagt langdistancekommunikation og må forventes at slå igennem på priserne for en række teletjenester, omfanget kommer til at afhænge af afgiftens størrelse. I opstartsfasen forventes udgifterne til Telestyrelsen at udgøre 2 mio. kr., fordelt med ca. 1 mio. til lønninger og overhead (faste omkostninger) samt 1 mio. til analysearbejde og udredninger. Det er ikke hensigten, at Teleklagenævnet skal oprettes med det samme, men oprettelsen bør ske inden en liberalisering igangsættes. Der vil ikke kunne klages over Telestyrelsens afgørelser til Telekagenævnet før Teleklagenævnet er oprettet. Ønsker man at klage over Telestyrelsens afgørelse før Teleklagenævnet er oprette, er man henvist til at anlægge sag ved domstolene. Der budgetteres med kroner årligt til Teleklagenævnets virksomhed, fordelt med kr. i honorar til Teleklagenævnets medlemmer og kr. i rejseudgifter. Rejse- og opholdsudgifter udgør en forholdsmæssig stor andel af budgettet. På baggrund af samfundets størrelse, kan det være vanskeligt at udpege en herboende som teleteknisk sagkyndig, da det forudsættes, at vedkommende skal være uafhængig af brancheinteresser. Endvidere vil der også skulle afsættes penge til rejser internt i Grønland. 5. Økonomiske konsekvenser for borgerne: Grønlands Hjemmestyres eneret til telekommunikation og koncessioneringen af denne har hidtil betydet, at det har været muligt at krydssubsidiere inden for den enkelte tjeneste, således at for eksempel overskud på telefonkunder i de større byer, har kunnet dække et underskud på telefonkunder i bygderne. En liberalisering vil betyde, at det ikke længere er muligt at krydssubsidiere inden for den enkelte liberaliserede tjeneste. Det må forventes, at konkurrence hovedsageligt vil opstå i de større byer, og at nye udbydere af en liberaliseret tjeneste primært vil udbyde denne de steder, hvor tjenesten kan give overskud. Fordelen herved er, at der kan forventes et større og mere differentieret tjenesteudbud i de større byer. Ulemperne vil modsat være, at randområderne, det vil sige yderområderne, ikke tilbydes de samme tjenester som i byerne. Endvidere vil private forbrugere kunne opleve en voksende kompleksitet og mindre gennemsigtighed med hensyn til priser og vilkår. En specificeret forsyningspligt definerer derfor, hvilke tjenester og hvilke maksimalpriser yderområderne skal tilbydes. Fokus er således på at sikre de samfundsøkonomiske fordele, der eksisterer ved at udvikle telesektoren der, hvor de forretningsmæssige forudsætninger er størst. Idet det er meget dyrt for samfundet at forsyne ensomtliggende beboelser uden for by- og bygdezone, vil Landsstyret i bekendtgørelsesform kunne fastsætte en forsyningspligt, som kræver en egenbetaling fra brugeren ud over en vis beløbsstørrelse. Dette vil indebære, at ensomtliggende fåreavlere, rensdyravlere, outfittere, fangstpladser og lignende, selv skal finan- 10\n11 siere resten af omkostningerne for oprettelse af teleinstallationer, når omkostningerne til disse overstiger den fastsatte beløbsstørrelse. Afgiftens konsekvenser for borgerne: Da afgiften bliver pålagt i engrosleddet, vil forbrugerne ikke direkte opleve den, men den kommer til at indgå i prisen på en række produkter, baseret på deres forbrug af langdistancekommunikation. En afgift med et provenu på ca. 2 mio. kr. fordelt på al langdistancekommunikation vil givet betyde at afgiften pr. enhed bliver så beskeden, at prisstigningen i engrosleddet sandsynligvis ikke slår igennem på prisen af de tilknyttede slutbrugerprodukter. For større afgiftssatser er det usandsynligt, at udbyderne ikke vil overvælte dele af, eller hele afgiften på kunderne. Derfor vil tjenester der indeholder langdistancekommunikation alt andet lige opleve en prisstigning, som følge af afgiften. Da afgiftens størrelse nøje hænger sammen med det forsyningspligtunderskud der opstår ved en liberalisering, vil provenuet være nødt til at stige i takt med forsyningspligtunderskuddet. Således er det sandsynligt at provenuet fra afgiften stiger over tid. Hvis trafikken ikke vokser tilsvarende vil det betyde at afgiftssatsen kommer til at stige. 6. Administrative konsekvenser for borgerne: Forslaget forventes ikke at medføre administrative konsekvenser for borgerne. 7. Miljø- og naturmæssige konsekvenser: Forslaget forventes ikke at have miljø- eller naturmæssige konsekvenser. 8. Forholdet til Rigsfællesskabet og selvstyre: Forslaget forventes ikke at have konsekvenser for forholdet til Rigsfællesskabet og selvstyre. 9. Høring: Forslaget har været i høring hos: ArctiComm ApS, Comby A/S, Direktoratet for Erhverv, Landbrug og Arbejdsmarked, Direktoratet for Fiskeri og Fangst, Direktoratet for Miljø og Natur, Direktoratet for Selvstyre, Direktoratet for Sundhed, Erhvervsrådet, Familiedirektoratet, Grønlands Arbejdsgiverforening, Grønlands Forbrugerråd, Grønlandsbanken A/S, Grønlands Hjemmestyrets edb-afdeling, ILIK, INI A/S, Inu:IT A/S, IT-Partner Greenland A/S, ITrådet, KANUKOKA, Direktoratet for Kultur, Uddannelse, Forskning og Kirke, Kimik IT A/S, KIT A/S, KNR, Konkurrencenævnet, Kontor og Data Sisimiut ApS, Landsstyrets Sekretariat, MDC Data Greenland ApS, Nuka A/S, Nukiit, Nukissiorfiit, Nuna IT ApS, Personaledirektoratet, Råstofdirektoratet, Skattedirektoratet, STTK (Sinerissami Takusassiiviit Tusagassiiviillu Kattuffiat), Sparbank Vest Grønland A/S, TELE Greenland A/S, Udenrigsdirektoratet og Økonomidirektoratet. Følgende høringsparter har svaret, at de ingen bemærkninger har til forslaget: Direktoratet for Sundhed, Skattedirektoratet, Familiedirektoratet, Personaledirektoratet Der er indkommet høringssvar fra ITEK, som er et branchefællesskab for IT, Tele, Elektronik og Kommunikation under Dansk Industri. De indkomne høringssvar, der indeholder kommentarer til tekniske fejl samt sproglige fejl og mangler, er uden yderligere bemærkninger indarbejdet i forordningsforslaget. 11\n12 Andre indkomne høringssvar vedrørende udkastets materielle indhold er i det væsentligste gengivet og kommenteret nedenfor. Som det fremgår af de følgende afsnit, har flere af høringssvarene givet anledning til rettelser i udkastet til forordningsforslaget. Direktoratet for Boliger og Infrastruktur har fundet det mest hensigtsmæssigt, først at kommentere generelle høringskommentarer og derefter at kommentere øvrige høringssvar i kronologisk rækkefølge i henhold til udkastet til forordningsforslaget. Generelle bemærkninger: Økonomidirektoratet har anført, at: Af 30 (nu 28) fremgår det, at Telestyrelse, Teleklagenævn samt et eventuelt underskud på forsyningspligtydelser skal finansieres af telebranchen i form af en afgift på langdistancekommunikation. Af de almindelige bemærkninger til loven (afsnit VI, Forsyningspligtunderskud) fremgår det imidlertid, at Landsstyret kan bestemme, at et eventuelt underskud på liberaliserede forsyningspligttjenester skal finansieres af enten landskassen, af hævede maksimaltakster eller af en omsætningsafhængig forsyningspligtafgift. Økonomidirektoratet finder, at der er uoverensstemmelse mellem 30 (nu 28) og de almindelige bemærkninger. Desuden skal Økonomidirektoratet i denne sammenhæng pointere, at såfremt underskuddet forventes dækket af landskassen, skal finansieringen heraf skrives ind i forordningen. Hertil bemærkes, at det forudsættes, at underskud på forsyningspligten dækkes af afgiften eller alternativt ved at hæve maksimalprisen. Maksimalprisen kan hæves såfremt priselasticiteten på den pågældende teletjeneste ikke betyder, at en sådan prisstigning gør forsyningspligten illusorisk. Landskassen som en mulig finansieringskilde var kun tiltænkt meget specielle situationer. På baggrund af Økonomidirektoratets kommentarer til den løsning, har Direktoratet for Boliger og Infrastruktur fjernet denne mulighed fra de generelle bemærkninger. Økonomidirektoratet anfører videre: Af forslaget fremgår det, at størrelsen på afgiften på langdistancekommunikation skal fastsættes i Landstingsfinanslov. Økonomidirektoratet skal anmode om, at Direktoratet for Boliger og Infrastruktur i forordningsforslaget redegør for afgiftens størrelse med de antagelser, der ligger bag. Ligeledes anmodes direktoratet om at redegøre for konsekvenserne af den givne afgiftsstørrelse, herunder også for forbrugerne. Hertil bemærkes, at forsyningspligtunderskuddet afhænger af hvilke tjenester Landsstyret vælger at liberaliserer. Der knytter sig meget stor usikkerhed til størrelsen af det samlede forsyningspligtunderskud i Grønland. Det præcise underskud afhænger af omfanget af liberaliseringen, samt hvilken metode Landsstyret vælger at opgøre underskuddet efter. Vedrørende afgiftens størrelse: Minimalmodel: Afgiften skal alene finansiere Telestyrelsen, hvilket betyder, at provenuet fra afgiften skal være i størrelsesordenen 2 millioner kr. per år. Liberalisering af internetområdet: Afgiften skal dække Telestyrelsen samt forsyningspligtunderskuddet for internetadgang. Her afhænger prisen af, hvilke tjenester der defineres som forsyningspligtige for internetadgang. Hvis man vælger en model, hvor forsyningspligten omfatter ADSL til byer og bygder vil un- 12\n13 derskuddet være væsentligt større, end hvis man sætter minimumskravet til dial-up internetadgang. Vælges det kun at tillade videresalg, udlån/udleje af en internetforbindelse vil der sandsynligvis ikke opstå et dækningsbehov. Dog vil der, med fremgangen for IP-telefoni, kunne ske en ikke ubetydelig substitution fra ISDN og PSTN tjenester over til internettelefoni. Det vil yderligere udhule koncessionen med risiko for, at taksterne på de tilbageværende tjenester må hæves. Fuldstændig liberalisering: Denne løsning vil have uoverskuelige konsekvenser for telesektoren og anses ikke for realistisk i den nærmeste fremtid. Derfor er det en forudsætning, at der gennemføres grundige analyser og konsekvensberegninger af de økonomiske forhold ved en given liberaliseringsplan. Liberaliseringen af et givent produkt skal naturligvis kun finde sted i det omfang liberaliseringen forventes at give en samfundsøkonomisk gevinst. Økonomidirektoratet anfører videre: Af 21 (nu 19), stk. 5 fremgår det, at Landsstyret skal stille sekretariatsbistand til rådighed for Teleklagenævnet. Forventer man, at disse opgaver kan løses inden for rammerne af det ene årsværk, der er nævnt ovenover, eller vil det medføre yderligere udgifter for Hjemmestyret? I så fald anmodes Direktoratet for Boliger og Infrastruktur om at redegøre for finansieringen heraf. Hertil bemærkes, at der er stadig en række departementale opgaver, som bør forblive i Direktoratet for Boliger og Infrastruktur efter oprettelsen af Telestyrelsen. Opgaverne omfatter for eksempel reguleringen af postområdet, som Telestyrelsen som udgangspunkt ikke skal varetage. Den samlede byrde er anslået til maksimalt 1 årsværk. Sekretariatsbistanden til Teleklagenævnet ligger ligeledes indenfor rammerne af det årsværk, som er foreslået afsat. Økonomidirektoratet anfører videre: Af de almindelige bemærkninger (afsnittet om de økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet) fremgår det, at en liberalisering af teletjenester vil kunne medføre en mindre udbyttebetaling fra TELE Greenland. Økonomidirektoratet skal anmode om, at de økonomiske konsekvenser for Hjemmestyret af en sådan liberalisering fremgår. Hertil bemærkes, at meget vil afhænge af TELE Greenlands A/S evne til at tilpasse sig den nye markedsstruktur og agere derefter. Erfaringsmæssigt beholder et tidligere monopolselskab en ganske høj markedsandel på alle liberaliserede områder, selv længe efter en liberalisering. Der er ingen grund til at tro, at det samme ikke vil være tilfældet for TELE Greenland A/S. Da TELE Greenland A/S stadig ejer infrastrukturen, vil enhver vækst i forbruget af teleydelser, som følge af den øgede konkurrence, betyde at TELE Greenland A/S øger sin omsætning. Det er dog usandsynligt at TELE Greenland A/S, stillet overfor en omfattende liberalisering, på kort sigt vil kunne opretholde sin nuværende udbyttebetaling på 30 millioner kr. per. år. Ved en mere gradvis liberalisering vil TELE Greenland A/S, på baggrund af de effektiviseringer konkurrencepresset medfører, have ganske gode muligheder for at opretholde en betydelig udbyttebetaling, hvis det er ejernes ønske. Omvendt vil det øgede konkurrencepres som følge af liberaliseringen betyde, at den inefficiens, der er forbundet med monopoler, vil blive 13\n14 reduceret. Det vil komme kunderne og dermed samfundet som helhed til gode i form af lavere priser og/eller et større udbud af produkter og tjenester. En række høringsparter har givet udtryk for, at en eventuel liberalisering af det grønlandske telemarked skal foretages velovervejet, og at der forinden gennemføres grundige analyser, som kan belyse konsekvenserne for det grønlandske samfund. Der er et stort hensyn at tage til forsyningssikkerheden og generelt anføres, at liberalisering kun bør gennemføres, hvis det vil gavne hele samfundet. Direktoratet for Boliger og Infrastruktur er enig i, at eventuelle liberaliseringer, som måtte blive iværksat efter bestemmelserne i dette forordningsudkast, nøje skal analyseres for at undgå, at dele af den grønlandske befolkning rammes af utilsigtede forringelser i adgangen til telekommunikation. Som nævnt i afsnit 2 i de almindelige bemærkninger bør forsyningssikkerheden gå forud for ønsket om at opnå konkurrence. Liberalisering skal ikke ske for liberaliseringens skyld, men kun hvis analyser af effekterne viser, at det vil give det grønlandske samfund gevinster i forhold til den nuværende model. Det kan både være økonomiske gevinster samt gevinster i form af et bredere produktudvalg for kunderne. Det er også nødvendigt at vurdere, om gevinsterne ved en liberalisering er større end de administrative omkostninger ved at overvåge og regulere et frit marked. Bestyrelsessekretariatet, ITEK og TELE Greenland A/S advarer mod muligheden for at opdele TELE Greenland A/S i flere selvstændige selskaber. Dette vil være forbundet med store omkostninger, eksisterende stordriftsfordele kan gå tabt, og en manglende markedsforankring i et eventuelt infrastrukturselskab vil kunne betyde, at et sådant selskab ikke lever op til markedets behov. Ligeledes udtrykkes bekymring over muligheden for at inddele Grønland i flere regioner, hvor koncessioner kan udstedes til forskellige udbydere. En sådan opsplitning vil blandt andet fjerne eksisterende stordriftsfordele. Direktoratet for Boliger og Infrastruktur er enig i, at en eventuel selskabsopsplitning skal overvejes nøje, før den kan iværksættes. En opsplitning er et meget vidtgående indgreb og bør ikke gennemføres, hvis mindre indgribende midler, som for eksempel en regnskabsmæssig opsplitning er tilstrækkelig. Forordningsforslaget hjemler en række tiltag, som netop skal sikre, at der kan opnås en effektiv regnskabsmæssig opsplitning. Ligeledes bør konsekvenserne af en geografisk opdeling nøje analyseres, før en sådan besluttes. Igen gælder hovedreglen om, at et givet tiltag bør komme hele samfundet til gode for at kunne iværksættes. TELE Greenland A/S har anført, at omkostningerne til satellitkommunikation ikke falder på samme måde som kapacitetsomkostninger andre steder i verden, og at der således ikke kan forudsættes faldende omkostninger til kommunikation i Grønland sammenlignet med andre lande. Der udtrykkes endvidere bekymring for, at volumentakseringsprincippet afskaffes. Hertil bemærkes, at det ikke er en forudsætning for eventuel liberalisering, at kapacitetsomkostningerne falder. Endvidere lægges der ikke op til en afskaffelse af volumentaksering, men der lægges op til, at det skal være muligt at købe en fast kapacitet for eksempel i radiokæden. Prisen på denne kapacitet skal være omkostningsægte, hvorfor det ikke kan udelukkes, at den bliver ganske dyr. Derfor vil der fortsat være behov for at kunne afregne efter brugt volumen. Bemærkninger til forordningsforslagets enkelte paragraffer: 14\n15 Til udkastets 1 TELE Greenland A/S har blandt andet bemærket, at: De opregnede tjenester er ikke sideordnede. Internettjenesten i form af en bredbåndstilslutning er en bæretjeneste, der vil kunne formidle både ip-telefoni (der er nævnt som en telefonitjeneste i bemærkningerne) og hovedparten af de services der pt. sælges som telenettjenester. Et trådløst internet vil kunne formidle en mobilkommunikationstjeneste. Den skelnen mellem tjenester og tillægstjenester der er i bemærkningerne til 6 (nu 5) stk. 1 er således ikke komplet. Konsekvensen af dette er, at en liberalisering af internettjenesten inden for et geografisk område vil indebære en total liberalisering af teletjenester i dette område. Mobilkommunikationstjenesten vil dog være afhængig af en samtidig liberalisering af det trådløse net. I internettet ligger tjenesterne ikke i nettet men udenfor, det vil sige i terminaludstyret. Dette kan eksempelvis være en WEB browser på en PC, en IP-Telefon eller en WEB Server. En internet operatør stiller derfor i første omgang et bærenet til rådighed for sine kunder, disse kan så få leveret tjenester fra operatøren, men også fra andre serviceudbydere indenlands eller udenlands. Ad. Stk. 1, pkt. 5): I og med at nettermineringspunkter senere er defineret som værende grænsefladen mellem slutbrugere og telekommunikationsinfrastrukturen, så betyder bestemmelsen, at teleanlæg, der forbinder eksempelvis udbydere for liberaliserede tjenester, ikke betragtes som værende omfattet af hjemmestyrets eneret og dermed ikke er reguleret gennem lovgivningen - hvad enten der er tale om anlæg etableret internt i Grønland eller mellem Grønland og udlandet. Det er efter TELE s vurdering et betydeligt hul i lovgivningen, som kan give uoverskuelige konsekvenser. Direktoratet er enig i, at den nuværende skelnen mellem teletjenester, som er videreført fra den gældende lovgivning, ikke giver noget brugbart fortolkningsgrundlag, idet konvergensudviklingen har betydet, at de funktionaliteter, som før kendetegnede de enkelte teletjenester nu kan indeholdes i og dermed leveres ved hjælp af internettet. Hovedreglen er, både i den nuværende lovgivning og i dette udkast, at Grønlands Hjemmestyre har en generel eneret til udbud af telekommunikation med de specifikke undtagelser som lovgivningen nævner. Da udviklingen har medført, at en skelnen mellem forskellige teletjenester ikke giver mening er 1 ændret til blot at oplyse om Grønlands Hjemmestyres generelle eneret og specifikke undtagelser til denne. Til udkastets 2 TELE Greenland A/S har blandt andet bemærket, at: Det må anses særdeles problematisk, at der automatisk åbnes for en ren administrativ adgang til vilkårligt at kunne liberalisere kabelnettet i byer og bygder, dersom Landsstyret måtte beslutte at liberalisere trådløs kommunikation indenfor en by eller bygd. Ordene i særlige tilfælde i lovteksten og særlige forhold taler for det i lovbemærkningerne må anses for alt for et løst grundlag til, at Telestyrelsen skal kunne træffe afgørelser på området endsige modsætte sig anmodninger om liberalisering. Der må som minimum beskrives, hvilke forhold, der vil kunne begrunde, at Telestyrelsen rent administrativt kan gennemføre liberaliseringer af kabelnettet i byer og bygder. Hertil skal bemærkes, at der er sket en præcisering af de omtalte bemærkninger. 15\n16 Til udkastets 6 (nu 5) TELE Greenland A/S har bemærket, at: I og med andet ikke anføres, og i og med der ikke i lovforslaget er nævnt noget om ophævelse eller ændring af 2, stk.,1 i landstingsforordning nr. 11 af 28. oktober 1993 om omdannelse af TELE Attaveqaatit til aktieselskab, så er det underforstået, at den omtalte koncession vil skulle udstedes til TELE Greenland A/S. Det synes som om beslutningen - siden første forslag i om at udvide rammelovgivningen til også at kunne opsplitte landet i flere koncessionsområder ikke er konsekvensrettet i nærværende forslag. Med denne bestemmelse åbnes der op for flere udbydere af samme tjeneste i forskellige regioner. Dette vil alt andet lige betyde, at stordrift forsvinder og servicen kan blive svær at definere entydigt, således at man eksempelvis i Nanortalik får det samme som i Upernavik. Landsstyret bemyndiges til at liberalisere bl.a. udbudet af de kommercielle, maritime tjenester herunder til et begrænset geografisk område. Det kan virke urimeligt TELE Greenlands store investeringer taget i betragtning samt det forhold, at de udføres integreret med NIS tjenesterne (Nød, Il og Sikkerhed). Disse tjenester bør ikke kunne liberaliseres, da det bl.a. ville medføre, at hele aftalegrundlaget med TDC dermed ville falde til jorden. Tjenesterne burde henføres til forsyningspligten, således at TELE som koncessionshaver kan få sit underskud dækket. Vedr. stk. 2: Det er ikke klart, hvad der menes med særrettigheder. I dette forslag arbejdes der kun med VAS (Value Added Services) til Internet en stor del af VAS vil også være på mobilnettet. Gælder der samme regler her? Skal TELE Greenland interconnecte til disse tjenester? Det er ikke formålstjenligt, at Landstyret skal gå ind i valget af teknologiske løsninger m.v. Der ville hermed blive skabt unødig usikkerhed om grænserne for selskabets kompetence og ansvar. Landsstyret bør holde sig til at stille krav til, hvilke tjenester der skal tilbydes og evt. visse egenskaber ved disse (sikkerhed, kvalitet, kapacitet). Der åbnes flere steder i Forslaget mulighed for, at en koncessionshaver skal kunne udføre opgaver uden særlig fortjeneste eller med direkte underskud. Når det samtidigt slås fast, at krydssubsidiering skal elimineres mellem tjenester og inden for den enkelte tjeneste - når den er liberaliseret - står en koncessionshaver tilbage med et ufinansieret underskud. Det vil være i strid med aktieselskabsloven, med mindre det eksplicit fremgår, hvorledes koncessionshaver så skal finansiere underskuddet. Det anføres, at det ikke er hensigtsmæssigt, at en koncessionshaver udfører forvaltningsopgaver for Hjemmestyret. Det indebærer potentialet for beskyldninger om konkurrenceforvridning. Hertil skal direktoratet bemærke, at hverken den gældende landstingsforordning om telekommunikation og teletjenester samt bekendtgørelser fastsat med hjemmel heri eller landstingsforordning om omdannelse af TELE Attaveqaatit til aktieselskab udelukker, at der kan udstedes flere koncessioner. 16\n17 Jf. bemærkningerne til den gældende lovgivning gives mulighed for, at Grønlands Hjemmestyre kan udstede flere koncessioner og dermed give mulighed for, at der kan indføres såkaldte særrettigheder på en teletjeneste med flere koncessionshavere. En Særrettighed kan bestå i, at der udstedes én koncession til udbud af en given tjeneste i hele Grønland, men særrettigheder kan også bestå i en koncession til at udbyde en given tjeneste i et afgrænset geografisk område. Direktoratet er enig i, at det kan være vanskeligt at indføre særrettigheder, som en geografisk afgrænset koncession i et marked som det grønlandske, med de geografiske og demografiske begrænsninger, der kendetegner dette marked. Det er således særdeles vigtigt, at få afdækket konsekvenserne af en sådan beslutning, før den eventuelt gennemføres. Landsstyret bemyndiges til at meddele koncession på de maritime tjenester. Denne bemyndigelse findes allerede i den gældende lovgivning. Grønlands Hjemmestyres eneret omfatter ikke VAS, hvilket også gælder for mobilnettet. Interconnect aftaler skal, som hovedregel, indgås på kommercielle vilkår. Koncessionshavere vil dog kunne forpligtes til at interconnecte på bestemte vilkår. Dette vil skulle fremgå af den pågældende koncession. Direktoratet er enig i, at det ikke er hensigtsmæssigt, at Landsstyret skal foretage specifikke teknologivalg. Formuleringen er ændret, således at Landsstyret fastsætter krav om funktionalitet, herunder sikkerhed og kvalitet samt kapacitet af de pågældende tjenester. Forpligtelsen til at udføre særlige opgaver uden særlig fortjeneste eller med direkte underskud er en videreførelse af de gældende regler. Indgreb i koncessionshavers forretningsområde som følge af liberalisering eller udstedelse af flere koncessioner vil ganske rigtigt have stor betydning for, hvilke krav Landsstyret kan stille til udførelse af sådanne opgaver. Forpligtelsen til at udføre forvaltningsopgaver for Grønlands Hjemmestyre skal udelukkende ses som hjemmel til at fortsætte nuværende praksis, indtil Landsstyret vedtager at oprette en telestyrelse, som blandt andet vil skulle løfte sådanne opgaver. Til udkastets 7 (nu 6) TELE Greenland A/S har bemærket, at: Det skal præciseres, hvad der menes med denne bestemmelse - Helt præcist skal det udtrykkeligt anføres, hvorvidt der menes, at andre skal have adgang til TELE Greenlands kabelnet i byer og bygder i fagsproget benævnt rå kobber. Samhusningspligt vil kunne medføre store omkostninger til bygninger, strømforsyning med videre. Her skal der være begrænsninger (eksempelvis kun når der er plads) og TELE skal sikres betaling for de merudgifter, som samhusning vil indebære. Direktoratet skal hertil bemærke, at der er foretaget ændringer i lovteksten, som bemyndiger Landsstyret til at fastsætte nærmere regler for samtrafik, hvilket blandt andet omfatter, hvorvidt der skal gives adgang til det rå kobber. Samhusningspligten skal som udgangspunkt ikke påføre koncessionshaver øgede omkostninger. Det forudsættes således at der betales for samhusning, proportionalt med de anvendte ressourcer. Det er i øvrigt ikke hensigten for eksem- 17\n18 pel at pålægge koncessionshaver, at udbygge sine centraler i tilfælde, hvor samhusning, af pladsmæssige årsager ikke er muligt. TELE Greenland A/S bemærker endvidere, at der i bemærkningerne a) til 7 (nu 6) stk. 1 foreslås et udvekslingspunkt for Grønland, en IX (Internet exchange point). Grønlands geografi taget i betragtning vil det næppe være hensigtsmæssigt at føre al internettrafik internt i Grønland frem til ét udvekslingspunkt - der må være et i hver by. Dette efterlader så spørgsmålet om, hvordan skal det net, der forbinder disse IX er, finansieres. Hvis der ikke etableres et sådant net vil konsekvensen være, at koncessionshaver, som må forventes at beholde internettjenesten i alle de mindre lukrative byer og bygder, kommer til at bære udgiften for indenlandstrafikken fra en IX i Nuuk og frem til alle disse destinationer. Det er uigennemsigtigt, hvad der egentlig menes med, at taksterne for samtrafikydelserne bør være omkostningsægte, mens der på den anden side lægges op til, at de ikke må være afhængig af trafikvolumen. Teleanlæggende etableres og udbygges netop ud fra afviklet trafikvolumen, og omkostningerne til anlæggene er proportionale med den volumen, der kan afvikles gennem anlæggene. Det bemærkes, at enhver udbyder, der måtte komme i økonomiske problemer vil kunne påregne en automatisk kredit af ubestemt varighed og størrelse hos koncessionshaver. I praksis vil dette betyde, at koncessionshaver ved betalingsstandsning/konkurs altid vil stå tilbage som kreditor med et uopfyldt påkrav, som der kun er én til at betale, nemlig brugeren af de koncessionerede tjenester. Koncessionshaver bør gives samme muligheder som enhver anden leverandør til den nødlidende udbyder, nemlig at lukke for leveringen, dersom de aftalte betalinger ikke falder til den aftalte tid, og der bør sikres rimelige betingelser for koncessionshaver, når der er tale om åbenbar misligholdelse af betalingsforholdet, og der må være overensstemmelse med anden lovgivning (aftaleloven). Ligeledes må der kunne gøres udlæg efter gældende regler, når der ikke er tvivl om, at der skal betales. Direktoratet skal hertil bemærke, at der ved en eventuel beslutning om at oprette en IX vil skulle tages stilling til eventuelle afledte konsekvenser, jf. princippet bag en rammelovgivning. Vedrørende volumentaksering henvises til direktoratets bemærkninger til de generelle bemærkninger ovenfor. Vedrørende koncessionshavers adgang til at lukke for leveringen er der foretaget ændring i udkastet, således at Landsstyret kan fastsætte regler for koncessionshavers adgang til at afbryde eller begrænse en samtrafikydelse. Indtil Landsstyret beslutter andet, vil koncessionshaver på samme måde, som enhver anden leverandør, kunne afbryde leveringen, hvis et aftaleforhold ikke opfyldes. Hvis det viser sig nødvendigt, kan Landsstyret indføre regler om, at Telestyrelsen skal godkende begrænsning eller afbrydelse af en samtrafikydelse. Til udkastets 8 (nu 7) TELE Greenland A/S har bemærket, at: Det forekommer ikke meningsfyldt i en rammelovgivning at anføre en detaljeret tidsfrist for ankomst til en husstand. I forbindelse med vanskelige trafikforhold eksempelvis i forbindelse med transport til bygder, kan fristen være umulig at overholde. Den nævnte formulering er ændret. Koncessionshaver vil skulle tage hensyn til ejeren/beboeren på det pågældende sted. 18\n19 Til udkastets 11 (nu 10) TELE Greenland A/S har bemærket, at: For så vidt angår opgaver, som det selskab, der har koncessionen, udfører i direkte konkurrence med andre, så bør oplysningspligten for disse områder ikke være mere omfattende end den, der er pålagt sådanne konkurrerende udbydere. Hertil bemærkes, at der med en koncession følger særrettigheder og pligter, hvorfor Landsstyret vil skulle have oplysninger, som vedrører disse rettigheder og pligter. Er der tale om koncessionsopgaver, som udføres på et liberaliseret område, vil der ved behandlingen af disse oplysninger skulle tages hensyn til koncessionshavers muligheder for at agere i en konkurrencesituation. Til udkastets 12 (nu 11) TELE Greenland A/S har bemærket, at: I et liberalt marked, vil time-to-market være en afgørende konkurrenceparameter. Hvis alle andre end koncessionshaver kan virke uden tilsvarende bindinger, bør der være en tidsfrist for behandlingen af ansøgninger fra koncessionshaver. Erfaringsmæssigt har ansøgninger om nye produkter og takster været op til mange måneder undervejs i det politisk-administrative system. Med nye teleprodukters korte levetid giver det en forringet mulighed for at sikre den nødvendige indtjening, inden produktet er forældet, og konkurrenter får et stort forspring i erobringen af markedsandele, før koncessionshaver kan markedsføre et nyt produkt. Direktoratet er enig i, at der ved behandling af koncessionshavers ansøgninger samt ved fastsættelsen af Telestyrelsens udførelse af opgaver, jf. 12 (nu 11), stk. 2, nr. 4 skal tages størst muligt hensyn til koncessionshavers muligheder for at agere i et liberalt marked. Til udkastets 15 (nu 13) TELE Greenland A/S har bemærket, at: Der ikke er indført sanktionsmuligheder, dersom de omhandlede udbydere ikke måtte efterkomme en anmodning. Der skal i den forbindelse bemærkes, at der dels ikke er fastsat sanktionsbestemmelser i Kapitel 9, dels ikke givet nogen hjemmel til, at der kan fastsættes forskrifter eller lignende, hvori der eventuelt kunne være indføjet sanktionsbestemmelser. Hertil bemærkes, at kapitel 10 om sanktionsbestemmelser er ændret, således at manglende opfyldelse af Telestyrelsens pålæg kan sanktioneres med bøde. Til udkastets 17 (nu 15) TELE Greenland A/S har bemærket, at: Her introduceres begreber som balanceopgørelse for den enkelte tjeneste, overførelse af kapital, herunder at indskud af ansvarlig kapital mellem de enkelte forretningsområder skal ske ud fra et markedsøkonomisk princip med videre. Med disse krav lægges op til en særdeles omfattende regnskabsaflæggelse, der i princippet svarer til, at der for hver enkelt tjeneste skal aflægges et regnskab, der svarer til principperne for regnskabsaflæggelse for selskabet som helhed. Desuden benyttes begreber, som ikke er meningsfyldte, for eksempel ansvarlig kapital, i diskussionen om omkostningsberegningen af tjenester inden for selska- 19\n20 bet. Det er forståeligt, at Telestyrelsen skal have detaljeret indsigt for at kunne gennemføre sin regulering, men med de valgte formuleringer må det stærkt fremhæves, at en koncessionshaver pålægges et betydeligt og omkostningstungt administrativt overhead for at kunne honorere disse krav. Hertil bemærkes, at de nævnte oplysninger vil være nødvendige for, at Telestyrelsen kan udføre sine opgaver på en tilfredsstillende måde. Der bør dog tages størst muligt hensyn til koncessionshaveren ved fastsættelse af den måde, hvorpå denne skal opstille sine regnskaber. Til udkastets 18 (nu 16) TELE Greenland A/S har bemærket, at: For telebranchen som helhed må det anses for ubetryggende, at en i øvrigt ret uafhængig Telestyrelse uden nogen øvre grænse herfor kan iværksætte enhver form for aktivitet, som man mener falder ind under virkeområdet. Selvom omkostningerne skal fastsættes i Landstingsfinanslov (jf. 30) (nu 28) giver det ikke branchen mulighed for indsigelse. TELE vurderer, at den åbne formulering kan give store afledte udgiftskrav som TELE i begyndelsen som den eneste koncessionshaver eller større udbyder kommer til at betale alene. Hertil bemærkes, at en proportionalitetsbetragtning skal inddrages, når det vurderes, om en given aktivitet skal igangsættes. Det grønlandske telemarkeds størrelse vil således have stor indflydelse på, hvilke aktiviteter det er realistisk at igangsætte. Til udkastets 21 (nu 19) TELE Greenland A/S, Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd har bemærket, at forslaget alene stiller krav til formandens udpegning og baggrund. Endvidere stilles der spørgsmålstegn til Teleklagenævnets uafhængighed, på grund af, den, af Landsstyret ydede sekretariatsbistand. Direktoratet for Boliger og Infrastruktur skal hertil bemærke, at det er hensigten, at Teleklagenævnets øvrige medlemmer udpeges af Landsstyret efter indstilling fra telebranchen. Dette er indført i 21 (nu 19), stk. 3. Endvidere er direktoratet enig i, at det er vigtigt at sikre Teleklagenævnets politiske uafhængighed. I 21 (nu 19) er således præciseret, at Landsstyret ikke har instruksbeføjelse overfor Teleklagenævnet i dets udførelse af sin virksomhed. Vedrørende Teleklagenævnets uafhængighed bemærkes i øvrigt, at Teleklagenævnets sekretariatets eventuelle afvisning af en klage altid kan indbringes for Teleklagenævnet. Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd anfører videre: Klager, der indbringes for Teleklagenævnet, foreslås afkrævet en afgift på kr Det forekommer umiddelbart som om, at en sådan afgift ikke tilbagebetales selvom, klageren får medhold. Fællessekretariatet skal derfor som minimum foreslå, at en sådan afgift tilbagebetales, hvis klageren får helt eller delvis medhold. Dette ville i den mindste være i overensstemmelse med sædvanlig (dansk) klagenævnspraksis. Af forskellige grunde, jf. nedenfor, kunne det alternativt være muligt at klage vederlagsfrit. I den forbindelse kan Fællessekretariatet oplyse, at det som sekretariatet for Landstingets Klageudvalg vedrørende Miljøbeskyttelse i 2005 modtog 2 klager, mens tallet for Forbrugerkla- 20\n10. maj 2006 EM06/10 FM 2006/24 Bemærkninger til forordningsforslaget 1. Indledning: Almindelige bemærkninger På Forårssamlingen 2004 fremlagde Landsstyret "Teleredegørelse for Grønland 2004" til debat


Debat El-færger - Grøn optimisme på bølgen blå - Nyheder - Danske Rederier\nM: +45 5115 6008\nDebat: Godt nyt fra vores øer\nVelkommen, Rasmus Jarlov\nDebat: Forandring forude, men hvordan?\nVækst i skibe på dansk flag indtager global førsteplads\nUdenrigsministeren: Verden kan ikke holde frihandlen nede\nDebat El-færger - Grøn optimisme på bølgen blå\nVerdens største elfærge stævner snart ud fra Helsingør, hvor den skal være en del af den flydende bro mellem Danmark og Sverige. Det skriver Lars Chr. Lilleholt, energi-, forsynings og klimaminister (V) og Jakob Ullegård, direktør i Danske Rederier i et debatindlæg i Fyens Amtsavis lørdag d. 17. juni.\nDet er endnu et skridt frem for grønfærgefart i Danmark og dermed også for vores grønne omstilling af transporten.Det sker på en prisdygtig måde, hvilket ellers har været en udfordring andre steder i transportsystemet.\nDerfor er det en mærkedag, når Tycho Brahe med el som energikilde for første gang sejler over Øresund mellem Danmark og Sverige til den stille summen af elmotorer.\nDet baner vejen for en omstilling af den del af transportsektoren og sker i forlængelse af en aktiv dansk, politisk indsats. Vi har sænket elafgiften massivt for skibe, og vi er i gang med helt at afskaffe PSO-afgiften, som ellers var en stor hæmsko for at bruge den grønne el i eksempelvis transportsektoren.\nEt andet vigtigt element har været de EU-midler, som er øremærket til grøn omstilling af transportsektoren.\nDe har ikke bare været vigtige på Øresund, men også i forhold til hybridfærger på Scandlines' færgeruter til Tyskland. Mellem Gedser og Rostock er der således skåret to tredjedele af brændstofforbruget per overfart per bil med disse nye færger.\nDer er altså grund til grøn optimisme, når man kigger ud over Danmarks færgekort. For flere overfarter tænker også i grøn omstilling til el eller LNG, herunder overfarten til Ærø. Tag også overfarten til Venø i det nordvestjyske, som allerede er en hybrid-færge, men givet de nye politiske muligheder overvejer at gå hele vejen til el.\nOgså uden nybygninger sker der forbedringer: Mols-Linjen er målrettet gået efter at optimere driften, og har derved opnået en besparelse på over fem procent i brændstofforbruget. Den vej skal vi også afsøge.\nElektrificering af transportsektoren er et element i vores grønne omstilling.\nVi har allerede de afgiftsmæssige rammer på plads, så det bliver mere overkommeligt at omstille til eldrift, også på de mindre færgeruter. Men allerede nu kan vi glæde os over, at verdens største elfærge på Øresund giver anledning til ny grøn optimisme og sætter Danmark på verdenskortet.


1 måned til VM i bueskydning: Stærkeste trup nogensinde – Bueskydning Danmark\n1 måned til VM i bueskydning: Stærkeste trup nogensinde\nLandstræner Niels Dall er ikke i tvivl om de danske bueskytters kvaliteter forud for sommerens VM i København. Han kalder 12-truppen for den stærkeste nogensinde og sigter på OL-kvalifikation.\nNår verdens bedste bueskytter samles i hjertet af København til en kamp om VM-medaljer den 26. juli til den 2. august, bliver det med et særdeles stærkt hold danske skytter.\nDet er buelandstræner Niels Dalls vurdering om de 12 skytter, som skal forsvare de danske farver:\n”Den 12-mands trup, som er udtaget til VM i København er den stærkeste nogensinde. Alle skytterne har arbejdet enormt hårdt og fokuseret frem mod VM,” siger landstræner Niels Dall.\n”Det er et meget ungt hold. Og det fortæller noget om, hvor stort potentialet er både for dette VM, men også for fremtiden. Jeg er meget optimistisk forud for VM i København,” siger han.\nDe sidste skytter, som blev udtaget, var de tre dame recurve skytter: Maja Jager, forsvarende verdensmester individuelt og bronzevinder i hold samt nyslået sølvvinder ved European Games, Carina Rosenvinge, OL-deltager i London og en del af bronzeholdet fra 2013 og debutant til et seniormesterskab, Natasja Bech.\n”Alle tre er inde i en rigtig god udvikling. Alt peger på, at de topper deres formkurve til VM til sommer. Jeg har stor tiltro på, at de leverer et højt niveau til VM,” siger Niels Dall. ”Netop Maja, Carina og Natasja har udmærket sig ved at være stærke mentalt sammen. Det er enormt vigtigt ved et VM på hjemmebane, hvor der hurtigt kan komme ekstra pres på de danske skytter,” siger han.\n”Vores erklærede mål sammen med Team Danmark er, at vi vil i top 8 med dame recurve holdet og dermed kvalificere os til OL i Rio. Det er meget vigtigt for os. Og med det niveau, som de her tre piger har skudt på indtil videre i år, så er det absolut realistisk, at vi kan blande os i toppen. Det tegner rigtig godt,” siger han.\nMed i VM-truppen er også de regerende verdensmestre i herre compound for hold Martin Damsbo, Stephan Hansen og Patrick Laursen. Og landstræneren er klar til at tale om målsætninger:\n”Det er et af verdens absolut stærkeste hold. Se bare på deres meritter de sidste to til tre år. De er regerende verdensmestre, og det er vores klare målsætning, at de går efter en medalje til VM i København. Så må vi se, hvilken karat den bliver af,” siger Niels Dall.\nVM i København skydes den 26. juli til den 2. august og afvikles sammen med Sport Event Denmark, Wonderful Copenhagen og Københavns kommune. De indledende skydninger finder sted på Sundby Idrætspark, hvor VM-deltagerne for første gang har mulighed for at kvalificere sig til OL i Rio. VM-finalerne skydes på Christiansborg Slotsplads og vises direkte på TV 2.\nDet komplette danske VM-hold ser således ud:\nCarina Rosenvinge, Aarhus\nNatasja Bech, Esbjerg\nCasper Lauridsen, Hillerød\nJonathan Ipsen, Køge\nErika Anear, TIK\nSarah Sönnichsen, TIK\nStephan Hansen, Nykøbing\nPatrick Laursen, Midtfyns\nFakta om VM i bueskydning 2015\n– Afvikles i København fra den 26. juli til den 2. august.\n– Finalerne skydes den 1.-2. august på Christiansborg Slotsplads.\n– VM afvikles hvert andet år.\n– Der forventes 500 skytter fra 75 lande.\n– VM i København fungerer også som første kvalifikationsmulighed til OL i Rio i 2016.\n– Der skydes med to buetyper, compound (50m) og recurve (70 m).\n– Der skal uddeles følgende medaljer i begge buetyper: Individuel skydning for herrer og damer, Hold (3 skytter) herrer og damer og Mix hold (2 skytter).\n– VM i bueskydning 2015 afvikles af Bueskydning Danmark, Sport Event Denmark, Københavns Kommune og Wonderful Copenhagen.\nYderlig information om VM, kontakt eventchef Mads Bang Aaen på +45 2897 7842 eller mba@archery2015.com


Afleveringsmapper (mest for studerende) | Fronter (Avanceret) | IT-vejledninger i Absalon\nIT-vejledninger i AbsalonFronter og Google appsFronter (Avanceret) Værktøjer og funktioner i FronterAfleveringsmapper (mest for studerende)\nAfleveringsmapper er en særlig type mapper i Fronter. En afleveringsmappe er beregnet til at du kan aflevere skriftligt arbejde og efterfølgende få det bedømt af din underviser. Der er et par ting du skal vide om afleveringsmapper, så du ikke kommer til at lave en fejl i forbindelse med en aflevering (opgaveaflevering). Dem kigger vi nærmere på her.\nDu skal være opmærksom på at man kan aflevere sit arbejde i en afleveringsmappe på to forskellige måder. Dels som aflevering for dig selv alene og dels som en gruppeaflevering. I det følgende vil jeg vise dig begge muligheder.\nDu kan finde afleveringsmapper to forskellige steder. Dels som et værktøj i selve rummet. Det vil sige at der i venstremenuen er et link til Aflevering. Det er også muligt at din underviser har valgt at placere afleveringsmapper inde i selve arkivet. Det får du forklaret af den underviser, som beder dig om at foretage en aflevering.\nHer har jeg vist det som et værtkøj i venstremenuen.\nInde i mappen - Aflevering\nHer har jeg åbnet mappen Aflevering. Der er bare en aflevering, der kan godt være flere, men her er der altså bare én. Afleveringen hedder 1. aflevering. Der er et grønt mærke, som indikerer, at jeg endnu ikke har åbnet mappen 1. aflevering.\nInde i 1. aflevering\nNår du er kommet ind i afleveringsmappen, skal du kigge efter selve opgaveformuleringen. Her hedder den: første aflevering.pdf - opgaveformuleringen har sikkert en andet navn i dine afleveringer. Her er det en PDF fil, som du skal åbne, læse og forholde dig til.\nNu skal du aflevere din skriftlige opgave\nKlik her og vælg Upload enkelt fil (fordi du kun har et enkelt dokuent at aflevere). Vælg så dit dokument (fil) og upload.\nAflevering på vej\nHer er det dokumentet, som er selve opgaven valgt\nDu kan eventuelt skrive din egen reflektion - måske en god idé :)\nNu skal du bare klikke på Gem\nNår du får dette billede, så kan du være sikker på at din opgave er afleveret. Din underviser kan nu også se afleveringen. Når du afleverer på denne måde, er det kun din underviser/undervisere, der kan se hvad du har afleveret.\nNu skal du bare afvente at du får din aflevering bedømt.\n1. Dette symbol betyder at afleveringen endnu ikke er bedømt.\nSå er afleveringen bedømt\nSå har din underviser set- og bedømt afleveringen.\nStatus - godkendt\nHer er din egen reflektion\nDin underviser har givet dig en kommentar\nSæt flueben for at få detaljerne vist (egen reflektion og underviserens kommentar)\nHer er jeg gået ind i Aflevering igen. Denne gang vil jeg lave en gruppeaflevering i den mappe der hedder 2. aflevering.\nVælg Upload fil\nIgen vælger jeg Upload fil - på samme måde som ved en personlig aflevering. Jeg vælger punktet Upload enkelt fil.\nVælg filen (dokumentet) på din computer\nSkriv gerne lidt her\nKlik på Tilpas brugere\nSæt mærke ved dem du afleverer sammen med\nSlut af med at klikke på Gem\nSå er der afleveret for gruppen\nOpgaven er afleveret som en gruppeaflevering. Bemærk at der står (Gruppe aflevering)\nUnderviseren kan se at det er en gruppeaflevering og hvem der er deltagere i gruppen.\nDe andre gruppemedlemmer kan også se at de har afleveret som en gruppe.\nForrige: Afleveringsmapper - anonym aflevering\nNæste: Diskussionsforum i Fronter


Gulerødder og rødbeder er de mest uhøjtidelige grøntsager i dyrkning, derfor håndterer gartnere med det mest minimale sæt agrotekniske teknikker. Imidlertid giver fodring gulerødder og rødbeder i det åbne felt resultater i udbytte, der overstiger de foregående, ikke kun i mængde men også i kvalitet.\nGulerødder - en meget populær grøntsag, er til stede på vores bord dagligt. Gartnere nægter aldrig at dyrke gulerødder. På hver have er der plads til gulerodsengder.\nGulerødder tolererer sure jordarter, i modsætning til rødbeder. Men hvis fodringsindsatsen ikke giver resultater, vokser rodafgrøder bittert, det kan faktisk være, at indikatoren for jordsyre er for høj. Derefter deoxideres rodfrugter, slagtende kalk, dolomitmel eller aske inden plantning.\nAdvarsel! Du kan ikke samtidig lave mineralsk gødning til gulerødder og lime. Sporelementer passerer ind i en form utilgængelig for absorption af rødderne.\nForbered jorden for at plante gulerødder på forhånd i efteråret. De gør rottet gødning, hvilket forbedrer jordens kvalitet og øger det rige humuslag. Gulerødder elsker løs frugtbar sandslam og løg. Hvis jorden ikke er udtømt, kan gulerødder dyrkes uden gødning, men høsten vil være langt fra ideel. Derfor bliver fodret flere gange pr. Sæson. Normalt 2 gange kan sene sorter være 3 gange.\nAdvarsel! Gulerødder fodres kun i den vegetative årstid med mineralske gødninger. Siden fra organiske rodafgrøder vokser bitter i smag og klodset udseende såvel som dårligt opbevaret.\nDen første fodring af gulerødder udføres efter skuddene, efter 3 uger. Gulerødder vokser godt og bærer frugt i nærværelse af kalium, magnesium og natrium. Mindre plantekrav til kvælstof og fosforfoder.\nTil 1 kvadrat. m plantning brug: potash - 60 g; fosforisk - 50 g, nitrogenholdig - 40 g gødning.\nNæste gang fodring gulerødder udført 3 uger efter den første. Brug samme sammensætning af mineralgødning, men forbruget reduceres med halvdelen.\nEn anden mulighed for gødning til fodring: ammoniumnitrat - 20 g, superphosphat - 30 g, kaliumchlorid - 30 g. Blandingen tilsættes til 1 kvadratmeter. m kimplanter efter 3 uger fra deres udseende, tæller yderligere 3 uger, lav kaliumsulfat og azofosku (1 spsk L. pr. vandspand - 10 liter).\nEn anden ordning for fodring af gulerødder: En måned efter såning hæld en opløsning af fosfor-kaliumgødning. Brug nitroammofosku eller nitrophoska (1 spsk. L), opløs i 10 liter vand. Gentag derefter trinene efter 3 uger.\nGulerødder reagerer godt på indførelsen af komplekse gødninger med et højt indhold af bor, svovl og natrium: "Kemira-Universal", "Mortar", "Autumn". Sørg for at læse instruktionerne før fodring og følge anbefalingen fra producenten.\nFor mere information om, hvordan du fodrer gulerødder, se videoen:\nMange gartnere mod indførelsen af kemi under planterne. Derfor udelukker udelukkende til populær visdom. Foder til gulerødder fra de disponible midler kræver ikke store finansielle investeringer:\nNudel urtete er tilberedt 2 uger før de planlagte foderaktiviteter. 2 uger er nødvendige for at infusere te. En uge før beredskabet af infusionen til fodring gulerødder kan beriges med gær og aske. Når vanding infusion fortyndes med vand i et forhold på 1:10;\nGær kan også bruges som vækststimulerende til gulerødder, især hvis planterne ikke er vokset sammen. 100 g levende gær i en spand vand, 2 spsk. l. sukker for at aktivere dem, insistere på 1, 5 timer og hæld gulvets skud\nAske til fodring gulerødder kan anvendes som i tør form, der introduceres før plantning i jorden eller i form af askeopløsning: et glas ask i 3 liter vand. For større effekt, brug varmt vand eller endog give opløsningen koge. Insistere 6 timer og hæld gulerødderne, fyld på med rent vand - 10 liter og tilsæt et par kaliumpermanganatkrystaller. Fra sådanne fodring gulerødder øge sukkerindholdet;\nEn af måderne til at forberede gulerodsfrø til plantning kan sikkert tilskrives folkefund. Først skal du forberede en pasta. For at gøre dette er stivelse (2-3 spsk.) Omrørt i et glas koldt vand indtil glat, blandingen hældes i en tynd strøm i en gryde med varmt vand, omrøres og koges, indtil det er tykt. For tykk pasta skal ikke gøres, da det vil være ubelejligt at bruge. Hæld derefter 10 g gulerodsfrø i pasta, rør det så, at de er jævnt fordelt. Denne blanding kan allerede anbringes i tilberedte riller med en stor sprøjte, en wienerpose eller en beholder med en tud. Kleister er en slags dressing til frø og letter deres plantning. Du kan imidlertid berige pastaen ved at tilføje en knivborsyre og fosfatgødning (0, 5 tsk).\nFolk gartnere bruger folkemæssige midler til at fodre gulerødder, der stræber efter de økologiske renhed af de dyrkede rodafgrøder.\nRødbeder er ikke mindre populære og favorit grøntsag. Mødes på hvert personligt plot.\nAnlægget er uhøjtideligt i vækst. Rødbeder reagerer godt til top dressing.\nDen vigtigste type gødning til rødbeder er organisk. Medbring det om efteråret. Frisk gødning smides rundt på stedet og graves op sammen med jorden. Måske vil nogen overveje denne teknik nok til at give rødbederne næringsrige elementer. Og dette er en vis mængde sandhed.\nGødning er en naturlig gødning, der bruges så meget som en person dyrker forskellige afgrøder. Gødningens sammensætning består af nitrogen, kalium, phosphor, chlor, magnesia, silicium. Et kendetegn ved naturlig gødning er, at det med tiden bliver til humus, som danner humus, og uden humus vokser ikke en enkelt plante.\nMen sammen med indførelsen af gødning er det umagen værd at berige jorden med kaliumfosforgødning, da gødning har en ekstremt ubalanceret sammensætning. Moderne type gødning "Efterår" bidrager med 50 g pr. 1 kvm. m af jord. Det indeholder, ud over kalium og fosfor, calcium, magnesium og bor. På trods af navnet viser man, at gødning anvendes under rødbeten om sommeren under dannelsen af frugten. Så er en god høst lagt. Anvendelseshastighed: højst 30 g pr. Kvadratmeter. m beplantning beets. Det er mere bekvemt at gøre rillerne langs rækkerne. Så skal du vand godt.\nOm manglen på et fødevareelement vil planten selv blive bedt om at udse det:\nFosfor er særlig vigtig for rødbeder. Bestem, at dette element mangler, er muligt ved bladernes udseende. Hvis der er helt grønne blade eller tværtimod helt maroon blade, så kan vi trygt sige at rødderne mangler fosfor.\nDet sker også: en gartner ved, at gødning er blevet anvendt siden efteråret, men når han dyrkes på baggrund af eksterne tegn, konkluderer han, at der stadig ikke er nok fosfor. Årsagen ligger i følgende: På grund af jordens øgede surhedsgrad er fosfor i en form utilgængelig for absorption af rødbeder. For det centrale Rusland er fænomenet ikke ualmindeligt. Problemet elimineres ved tilsætning af hydratiseret kalk, dolomitmel i efteråret;\nHvis planten mangler kalium, bliver bladene gule ved kanten og begynder at krølle;\nManglen på et sådant makroelement som nitrogen manifesteres ved gulning og død af blade, de nyligt voksende bladplader er små. Med en overskydende mængde kvælstof i rødbeder stiger rigelige toppe til skade for den underjordiske frugt;\nManglende bor fører til rottning af rodets rod. Bladene bliver gule, de danner brune pletter. Anlægget dør. Situationen kan hurtigt afhjælpes ved blegning af rødbeder af rødbeder med bor;\nManglen på zink, jern, molybdæn fører til bladchlorose. Pladen plades op, og striberne forbliver grønne;\nHvis sukkerroen ikke er nok i kosten af magnesium, begynder bladene at blive gule fra kanten. Problemet kan løses ved bladsprøjtning med magnesiumsulfat;\nMed mangel på calcium er planten stunted, bladene mørkere og krølle.\nFor at undgå mangel på batterier skal du bruge komplekse gødninger.\nI løbet af vækstperioden anbefales det at fodre rødderne 2 gange. Første gang - efter fremkomsten af skud i omkring 10-15 dage. Kaliumfosforgødning indføres, såvel som kvælstofgødning.\nNitrophoska (kalium, fosfor, nitrogen). Gødningsforbrug: 50 g pr. 1 kvadrat. m beplantning beets;\nNitroammofosk (kalium, fosfor, nitrogen, svovl). 40 g pr. 1 kvadrat. m - ansøgningsfrekvens\nKaliumchlorid og superphosphat påføres på følgende måde: Riller fremstilles langs rosenræet 4 cm dybt på begge sider af planterne. Kaliumchlorid er lagt på den ene side og kaliumchlorid på den anden side baseret på 5 g-standarden for hver type gødning Derefter lukker rillerne tæt op med jord og vand godt.\nVeletableret komplekse fodring "Kemira" til rødbeder. Ud over de vigtigste næringsstoffer: fosfor, kalium og nitrogen indeholder i sin sammensætning: bor, svovl, calcium, mangan, jern, kobber, zink. Takket være mikroelementer er modningen af rødbeder hurtigere, rodfrugter har god smag, sukkerindhold og planter modstår ugunstige vejrforhold.\nAdvarsel! Beets kan akkumulere nitrater. Derfor må du ikke misbruge anvendelsen af kvælstofgødning.\nDen anden fodring i perioden med udvikling af rodafgrøder. Bring i ammoniumnitrat og superphosphat.\nHvis du ikke ønsker at fodre rødderne med mineralsk gødning, kan du hælde gylle eller infusion af kyllinggødning. Infusionen fortyndes med rent vand i et forhold på 1:10 og vandes med en opløsning, hvor der indtages 1 liter per meter sukkerroer.\nGrundlæggende modstandere i at bruge mineralsk gødning kan bruge populære opskrifter til fodring af rødbeder:\nDet sker så, at rødbederne bliver bitre eller smagløse. Gartnere ved hvordan man undgår et sådant problem og får en høst af lækre saftige rodafgrøder. Brug en simpel saltopløsning (pr. 1 liter vand-1 tsk. Salt) til vanding af hver plante i første halvdel af august.\nAsk er rig på kalium, calcium, fosfor. Alt, der er nødvendigt for rødbeder, er i asken. Ask er fodret efter fremkomsten og i den indledende fase af dannelsen af rodafgrøder. Du kan lave i tør form i de forberedte riller mellem rækkerne. Men det er meget mere effektivt at bruge askeløsningen. På indviklingen af brugen af aske, se videoen:\nUrte te er en overkommelig og effektiv gødning til rødbeder. Fremstillet af ukrudt opnået ved ukrudt. For 2 mængder græs bruger 1 volumen vand. Blanding insisterer 2 uger, derefter fortyndes 1:10 og vandede rødderne.\nFolkemæssige midler til at fodre rødbederne er ikke ringere end deres købte mineralmodeller.\nRødder og gulerødder - alle elskede rodgrøntsager. Uden dem er madlavning af alle dine yndlingsretter ikke nok: rig borsch, sild under pelsskind og andre forskellige salater. Sommerproblemer i haven vil give dig lækre rodfrugter. Vedligehold dine planter ved hjælp af kosttilskud, og de vil takke dig for en anstændig høst.\nGødning til gulerødder og rødbeder © 2017 - April 2021


Stamtavle eller ej\nHvalpeliste-skema til anmeldelse f hvalpe\nHvalpe på sporet del 1 & 2\nSportræning af GD del 3\nBilleder fra Spor\nOur Quarterly Breed Magazine\nPuppy Advisory Service\nRehoming of Great Danes\nÆldre Nyheder 2017\nÆldre Nyheder 2016\nÆldre Nyheder 2015\nGrand Danois Klubben i Danmark\nSpecialklub for den danske hund under Dansk Kennel Klub\nÅrets hunde 2017 Sort Harlekin\nÅrets Hunde 2017 Blå\nÅrets Hunde 2017 Gul Tigret\nGrand Danois er ifølge racens standard hunderacernes Apollo. Dette er ikke uden grund, for med sit imponerende og ædle helhedsindtryk, kombineret med et herligt væsen, er der bestemt noget "guddommeligt" over denne dejlige race.\nGrand Danois er én blandt de mere end 350 internationalt anerkendte hunderacer. Baggrunden for hver enkelt hunderace er dens geografiske oprindelse og brugsegenskaber. Den geografiske oprindelse har været medvirkende til skabelsen af de mange selvstændige racer med principielt samme brugsegenskaber.\nHistorisk set har der over hele verden været hundeejere, som var stolte af deres hundes lokale særpræg - således også i Danmark, hvor den hund, der umiddelbart toner sig frem på nethinden, når man taler om danske, nationale hunderacer, er den store danske hund - Grand Danois. Racen betragtes hér og over det meste af verden som dansk. Den kendes fra Fyn år 5-400 f.Kr. Hunden blev dengang brugt til jagt på storvildt, mens den i dag anvendes som selskabshund og vagthund.\nSom race deltog den på den første danske udstilling i 1886 og figurerer i første bind af Dansk Hundestambog fra 1890 under betegnelsen "Stor Dansk Hund". Ikke på noget tidspunkt har racen været i fare for at forsvinde. Dette hænger utvivlsomt sammen med dens imponerende og majestætiske fremtoning, som til alle tider har understøttet interessen for racen.\nNavnet blev dog anfægtet af Tyskland i 1930'erne, som i denne periode hyppigt hævdede sig selv som nation. Tyskland, gennem dets kennel klub, gjorde i 1936 krav på racen og påkrævede sig at racen skulle omdøbes til Deutsche Dogge. Dette blev behandlet på FCIs generalforsamling den 22. juli 1937 i Paris. Her afvises Tysklands krav og spørgsmålet om racens oprindelsesland anses for afsluttet da Tyskland endegyldigt frafalder kravet på racen. Grand Danois er herefter i FCI-regi en dansk race, og kun den af Dansk Kennel Klub indsendte standard er gældende. De engelsktalende lande kalder racen Great Dane. I Skandinavien kalder vi racen Grand Danois og Den danske Hund.s.


Facaderenovering - Dygtige Malere - Mange Års Erfaring - Kontakt Os\nFacaderenovering – Dygtige Malere – Mange Års Erfaring – Kontakt Os\nVi har gennem en årrække specialiseret os i facaderenovering for private og erhvervsdrivende på hele sjælland. Ring til os på 42 42 23 48, eller udfyld vores kontaktformular.\nMEGET FORNUFTIGT PRISLEJE\nDen kompromisløse kvalitet, en effektiv arbejdsgang og lave priser gør os meget konkurrencedygtige ved langt de fleste projekter. Du vil imidlertid aldrig opleve, at vi sætter prisen så lavt, så vores faglighed kompromitteres. Vores absolutte førsteprioritet er, at du får en løsning, som du er glad for mange år frem I tiden.\nFACADERENOVERING FOR PRIVATE OG ERHVERV\nHos Malerfirmaet Nybo Rasmussen har vi forskønnet mange villaer og butiks-facader gennem årene, alt fra private hjem I Helsingør til kontorbygninger på københavn. Vi går til alle opgaver med samme høje engagement og håndværksmæssige knowhow; vi vælger altid de bedste løsninger og arbejder kun med de bedste materialer.\nGIV HUSET ET PIFT MED FACADERENOVERING\nDet føles næsten som at få et helt nyt hus,\nnår vi har udført en grundig facaderenovering.\nHuller og revner er blevet spartlet ud, farven stråler knivskarpt og bygningen fremstår yderst præsentabel. Det er et berigende indslag i hverdagen, når man kommer hjem til et flot hus. Kvalitets niveauet for en facaderenovering er ret let at bedømme, da alle med det samme kan se resultatet, og det passer os fint.\nSÆRLIGT FOKUS PÅ MILJØVENLIGE PRODUKTER\nHos Malerfirmaet Nybo Rasmussen anvender vi kun markedets førende produkter – og så vidt det er muligt, bruger vi altid allergi- og miljøvenlig maling og pudsemateriale. Det betyder meget for os, at vi kan levere flotte resultater, samtidig med at vi passer på miljøet.\nLad os tag en uforpligtende snak om dit projekt – giv os et kald på tlf. 42 42 23 48.


Konkurrencen i den danske banksektor\nKonkurrencen på det danske bankmarked har været genstand for debat i nyere tid. Finans Danmark har bedt Copenhagen Economics om at skabe et fagligt grundlag for at vurdere, hvor godt konkurrencen mellem pengeinstitutter virker i Danmark. Den nyudgivne rapport sætter fokus på konkurrenceforholdene i den danske bank- og realkreditsektor.\nBanker og realkreditinstitutter spiller en vigtig samfundsmæssig rolle.\nDerfor er de underlagt betydelig regulering med hensyn til kapitalkrav, kreditgivning, forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af hvidvask.\nDette forhold har betydning for konkurrencen og samspillet mellem de forskellige aktører på markedet.\nIgennem en serie af separate delrapporter om konkurrencesituationen på det danske bankmarked undersøges særligt tre områder: bankprodukter (indlån, lån og lønkonti), boligfinansiering (realkredit og andre låneprodukter med sikkerhed i fast ejendom) samt investeringsprodukter rettet mod privatkunder.\n• Kunders adfærd, produktets egenskaber og finansielle supermarkeder: Hvad karakteriserer konkurrencen på bankmarkedet?\n• Mobilitet og skifteomkostninger: Hvordan ser konkurrencen ud i forhold til forbrugeradfærd?\n• Traditionelle konkurrencemål og international benchmarking: Hvordan ser konkurrencen ud blandt banker i et internationalt perspektiv?\n• Afkast i sektoren: Er der tegn på overnormale afkast på kapital i sektoren?\n• Aflønning i sektoren: Er der tegn på overnormal aflønning af arbejdskraft i sektoren?\nRapporten finder ikke tegn på mangelfuld konkurrence mellem danske banker.\nTværtimod fremstår den danske banksektor konkurrencedygtig i en international sammenligning - målt på indikatorer såsom pris, indtjening, afkast og effektivitet.\nSelve rapporten er inddelt i en sammenfatningsrapport og fire delrapporter, hvor Finans Danmark står bag den ene om kundemobilitet på bankmarkedet.\nAlle delrapporter kan downloades nedenfor.\nHvad karakteriserer konkurrencen på bankmarkedet?\nKundemobilitet på det danske bank- og realkreditmarked\nHvordan ser konkurrencen ud blandt banker i et internationalt perspektiv?\nEr der tegn på overnormale afkast på kapital i sektoren?\nChristian Heebøll Hammer


2 Da det spurgtes blandt Folkene i Gaza, at Samson var kommet derhen, gik de hen og lagde sig på Lur efter ham ved Byporten; men de holdt sig rolige Natten over, idet de sagde: 'Vi vil vente, til det bliver lyst; så slår vi ham ihjel!'\n5 Da kom Filisternes Fyrster til hende og sagde til hende: 'Se at lokke ud af ham, hvad det er, der giver ham hans vældige Kræfter, og hvorledes vi kan få Bugt med ham, så vi kan binde og kue ham, så vil vi hver give dig 1100 Sekel Sølv!'\n6 Dalila sagde da til Samson: 'Sig mig dog, hvad det er, der giver dig dine vældige Kræfter, og hvorledes man kan binde og kue dig!'\n7 Samson svarede hende: 'Hvis man binder mig med syv friske Strenge, som ikke er blevet tørre, bliver jeg svag som ethvert andet Menneske.'\n9 samtidig havde hun Folk liggende på Lur i Kammeret. Da sagde hun til ham: 'Filisterne er over dig, Samson!' Men han rev Strengene over, og de brast som Blårgarn, der kommer Ild for nær; og hvorledes det hang sammen med hans Kræfter, kom ikke for Dagen.\n10 Da sagde Dalila til Samson: 'Se, du har narret mig og løjet for mig; sig mig dog, hvorledes man kan binde dig!'\n11 Han svarede hende: 'Hvis man binder mig med nye Reb, som aldrig har været brug til noget, bliver jeg svag som ethvert andet Menneske!'\n12 Da tog Dalila nye Reb og bandt ham. Så sagde hun til ham: 'Filisterne er over dig, Samson!' Samtidig lå der Folk på Lur i Kammeret. Men han flåede Rebene af sine Arme, som var det Tråde.\n13 Da sagde Dalila til Samson: 'Hidtil har du narret mig og løjet for mig; sig mig dog, hvorledes man kan binde dig!' Han svarede hende: 'Hvis du væver mine syv Hovedlokker ind i Rendegarnet og slår dem fast med Slagelen, bliver jeg svag som ethvert andet Menneske.'\n14 Så dyssede hun ham i Søvn og vævede hans syv Hovedlokker ind i Rendegarnet og slog dem fast med Slagelen. Og hun sagde til ham: 'Filisterne er over dig, Samson!' Så vågnede han og rykkede Væven op sammen med Rendegarnet.\n15 Da sagde hun til ham: 'Hvor kan du sige, du elsker mig, når du ingen Fortrolighed har til mig? Tre Gange har du nu narret mig og ikke sagt mig, hvad det er, der giver dig dine vældige Kræfter!'\n17 og han talte rent ud og sagde til hende: 'Ingen Ragekniv er kommet på mit Hoved, thi jeg har fra Moders Liv af været en Guds Nasiræer; hvis mit Hår rages af, mister jeg mine Kræfter og bliver svag som alle andre Mennesker.'\n18 Da nu Dalila skønnede, at han havde talt rent ud til hende, sendte hun Bud efter Filisternes Fyrster og lod sige: 'Kom nu herop, thi han har talt rent ud til mig!' Og Filisternes Fyrster kom op til hende og bragte Pengene med.\n20 Derpå sagde hun: Filisterne er over dig, Samson!' Da vågnede han og tænkte: 'Jeg skal nok slippe fra det ligesom de andre Gange og ryste det af mig!' Men han vidste ikke, at HERREN var veget fra ham.\n23 Filisternes Fyrster samledes nu for at holde en stor Offerfest til Ære for deres Gud Dagon og for at fornøje sig; og de sagde: 'Vor Gud gav os i Hænde Samson, vor Fjende!'\n24 Da de nu var kommet i godt Lune, sagde de: 'Hent Samson, at vi kan more os over ham!' De lod da Samson hente fra Fangehuset, og de morede sig over ham. De stillede ham op ved Søjlerne;\n25 Og da Folket så ham, priste de deres Gud og råbte: 'Vor Gud gav os i Hænde Samson, vor Fjende, ham, som vort Land monne skænde, på manges Liv gjorde Ende!'\n26 Da sagde Samson til den unge Mand, som holdt ham i Hånden: 'Slip mig og lad mig røre ved Søjlerne, som bærer Hallen, så jeg kan læne mig til dem!'.\n28 Da råbte Samson til HERREN og sagde: 'Herre, HERRE, kom mig i Hu og giv mig Kraft, o Gud, kun denne ene Gang, så jeg kan hævne mig på Filisterne for begge mine Øjne på een Gang!'\n30 Og Samson sagde: 'Lad mig dø sammen med Filisterne!' Derpå bøjede han sig med sådan Kraft, at Hallen styrtede sammen over Fyrsterne og alle Folkene derinde. Således dræbte han ved sin Død flere, end han havde dræbt i levende Live.


Tallink Express Hotel Tallinn Estland - Lavpristilbud på hoteller AGODA\nSadama tn 9, Kalamaja, Tallinn, Estland 10111 (Se kort)\nDesværre, der er ikke ledige værelser hos Tallink Express Hotel på dine valgte datoer.\nbabysitterbar bar ved poolen businesscenter butikker inde på hotellet cykeludlejning eksklusive værelsesfaciliteterelevator familieværelsehandicapfaciliteterkæledyr tilladt kaffebar kasino lufthavnstransportmøde-/festlokale natklub/dj portnerrestaurant roomservice roomservice 24 timer rundture rygeområder salon shuttle serviceværdiboksvaskeriWi-Fi i fællesområder\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Tallinn, så er Tallink Express Hotel et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og opleve lokale seværdigheder, behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Great Coastal Gate & Fat Margaret's Tower, Oleviste Kirke, St. Olav's Kirke. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Tallinn. Hotellet tilbyder møde-/festlokale, elevator, Wi-Fi i fællesområder, handicapfaciliteter, kæledyr tilladt for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort, med bl.a. ikkerygerværelser i hvert værelse. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt adresse på Tallink Express Hotel.\nSt.Olav Hotel Meget god\nDomina Ilmarine Hotel Fremragende 8,3\nRadisson Blu Olumpia Hotel Fremragende 8,3\nMed en beliggenhed i hjertet af Lavere Town, er Radisson Blu Olumpia Hotel en idéelt base til at...\nPirita Top Spa Hotel God