NOTAT. God kvalitet og høj faglighed i dagtilbud. Opsamling på mål og tegn - PDF\nDownload "NOTAT. God kvalitet og høj faglighed i dagtilbud. Opsamling på mål og tegn"\nHedvig Johanne Bak\n1 NOTAT God kvalitet og høj faglighed i dagtilbud Opsamling på mål og tegn Indledning I kvalitetsprojektet på dagtilbudsområdet er en af aktiviteterne at udarbejde et materiale, der kan dokumentere kvaliteten i dagtilbuddene. Dette materiale afprøves i projektperioden i form af en temperaturmåling, som skal kunne dokumentere kvaliteten i kerneydelsen, og anvendes til udvikling af den pædagogiske praksis i dagtilbuddene. Indholdet i materialet er blevet til ved, at de deltagende kommuner har udarbejdet mål og tegn indenfor projektets indsatsområder. På baggrund heraf har KL udarbejdet en opsamling af disse mål og tegn indenfor hvert indsatsområde. Dette notat er en præsentation af de opsamlinger på mål og tegn, som KL har udarbejdet. Formålet med notatet er at beskrive hvordan materialet skal anvendes i temperaturmålingen og hvilke overvejelser, der ligger til grund for materialet. Den 8. januar 2009 Jnr P Sagsid Ref LMA Dir Weidekampsgade 10 Postboks København S Tlf Fax /9 Kvalitet i kerneydelsen Projektet har fokus på kvalitet i kerneydelsen. Ved kerneydelse forstås dagtilbuddenes fremme af børns og unges trivsel, udvikling og læring. Kvalitetsprojektet har som udgangspunkt defineret kvalitet i overensstemmelse med dagtilbudslovens 7. Indenfor dagtilbuddenes kerneydelse, har projektkommunerne besluttet at fokusere på kvaliteten indenfor tre indsatsområder. Indsatsområderne er:\n2 1. Børns udvikling indenfor temaerne i de pædagogiske læreplaner (i projektet er der udpeget to temaer som er social kompetence og sprog) 2. Ledelse. 3. Lærings og udviklingsmiljøer og personalets faglige kompetencer. I dette notat vil de tre indsatsområder for nemheds skyld blive omtalt som henholdsvis indsatsområde 1, 2 og 3 i overensstemmelse med ovenstående kronologi. I ordet dagtilbudsområdet indgår institutioner for 0 6 årige og dagplejen. Sammenhæng i indsatserne Det er hensigten, at der skal være sammenhæng i, hvad der sættes fokus på, og overordnet set er der tale om tre hovedspørgsmål i indsatsområderne: - Hvilken læring og udvikling skal børn opnå indenfor social kompetence og sprog? - Hvordan skal ledelsen støtte personalets arbejde med børnenes trivsel, udvikling og læring? - Hvordan understøtter lærings- og udviklingsmiljøet og personalets faglige kompetencer børnenes trivsel, udvikling og læring? I forhold til det første spørgsmål, der handler om børns udvikling, er der fokus på to temaer indenfor de pædagogiske læreplaner, nemlig social kompetence og sprog. Indenfor hvert tema handler det om at konkretisere, hvilke kompetencer børnene skal opnå indenfor disse to temaer. I forhold til det andet spørgsmål er der fokus på, hvordan ledelsen skal arbejde for at støtte personalet i arbejdet med børns trivsel, udvikling og læring. Det vil sige, at der er fokus på den faglige del af ledelsen, hvilket vil sige, hvordan ledelsen bedst muligt skaber rammer for personalets arbejde med børnenes trivsel, udvikling og læring. I forhold til tredje spørgsmål kan man sige, at lærings- og udviklingsmiljøet og personalets faglige kompetencer er to dimensioner indenfor det samme indsatsområde. Den ene dimension handler om, hvad der skal til i læringsog udviklingsmiljøet for at støtte børns trivsel, udvikling og læring. Den anden dimension handler om, hvilke kompetencer personalet skal have for at støtte børnenes trivsel, udvikling og læring. Mål og tegn Indenfor hvert indsatsområde har kommunerne i projektet opstillet mål og tegn. Som nævnt ovenfor er der i relation til børns udvikling fokus på to temaer, og derfor er der til indsatsområde 1 udarbejdet to sæt mål og tegn. Det samme gælder i forhold til indsatsområdet 3. 2\n3 Begrundelsen for at opstille mål og tegn er, at beskrive - Hvilke kompetencer, der konkret kan forventes, at børn udvikler. - Hvordan ledelsen konkret understøtter personalets arbejde med børnenes trivsel, udvikling og læring og skabe det optimale læringsog udviklingsmiljø. - Hvilke konkrete faglige kompetencer personalet skal besidde for at støtte børns trivsel, udvikling og læring. - Hvad lærings- og udviklingsmiljøer konkret skal rumme for at støtte børns trivsel, udvikling og læring. Dokumentation og udvikling af kvaliteten i kerneydelsen Dette materiale skal anvendes som et måleredskab for kvaliteten i dagtilbud indenfor indsatsområderne og dette materiale omtales i kvalitetsprojektet som temperaturmåling. Formålet med denne temperaturmåling er 1. at forsøge at dokumentere kvaliteten i dagtilbuddene. 2. At bidrage til udviklingen af den pædagogiske praksis i dagtilbuddene. I forhold til det første formål er det hensigten, at kvaliteten dokumenteres ved, at temperaturmålingen viser - effekten af den pædagogiske praksis i form af konkrete kompetencer hos børnene. - Effekten af den faglige ledelse. - Kvaliteten i lærings- og udviklingsmiljøet og personalets faglige kompetencer. I forhold til det andet formål er det hensigten, at det enkelte dagtilbud kan anvende temperaturmålingen til udviklingen af praksis. Ved at personalet forholder sig til deres børns kompetencer indenfor indsatsområde 1 s temaer, ved at det enkelte dagtilbud forholder sig til personalets faglige kompetencer og ved at det enkelte dagtilbud forholder sig til eget lærings- og udviklingsmiljø, og endelig ved at det enkelte dagtilbud forholder sig til ledelsen, er det muligt at drøfte og reflektere over, på hvilke områder det enkelte dagtilbud kan udvikle sin praksis indenfor de indsatser projektet har fokus på. Temperaturmåling I løbet af 2009 gennemfører kommunerne i kvalitetsprojektet temperaturmålingen. Dette er første gang mål og tegn i temperaturmålingen afprøves, og derfor er der tale om, at kommunerne i kvalitetsprojektet afprøver materialet. 3\n4 Temperaturmålingen består af spørgeskemaer, som skal udfyldes indenfor hvert af de i alt 5 temaer i indsatsområderne. Under hvert indsatsområde er der beskrevet, hvem der er informanter 1. Forbehold ved temperaturmålingen Det er en kendsgerning, at temperaturmålingen ikke kan vise alt, hvad der er kvalitet indenfor indsatsområderne. Der vil være elementer indenfor hvert indsatsområde, som ikke kan opfanges af temperaturmålingen, fordi temperaturmålingen har udvalgt nogle mål og tegn og dermed udelukket andre mål og tegn, der også kan være relevante. Temperaturmålingen giver således ikke et sandhedsbillede, men viser dele af kvaliteten indenfor indsatsområderne. Der er mange prioriteringer undervejs i processen med at udarbejde alle kommuners bidrag til mål og tegn til et samlet sæt. Der er vilkår for anvendelsen af materialet, som kan anfægtes ud fra et validitets- og reliabilitetsperspektiv. Nogle væsentlige forbehold er: - At der er store fortolkningsmuligheder i materialet, og det betyder, at ordene kan forstås forskelligt, og måden man forholder sig til ordene på kan være forskellig. - Målene og tegnene er for generelle, fordi mange nuancer forsvinder, når 35 kommuners bidrag bliver til et. - Der er meget, der ikke er med i temperaturmålingen, og derfor kan der være vigtige dele indenfor indsatsområderne, der ikke kommer til at indgå i den tilbagemelding, temperaturmålingen kan give. Den udgave, som temperaturmålingen gennemføres i, skal givet ændres og udvikles efter denne første afprøvning, og derfor er det væsentligt, at kvalitetsprojektet i slutningen af projektperioden evaluerer temperaturmålingen. Det er væsentligt, at kommunerne og kommunernes dagtilbud selv er aktive i at definere kvaliteten i dagtilbuddene og i at udvikle de dokumentationsredskaber, der er brug for i den sammenhæng. Det er i det lys, at udviklingen af materialet skal ses også med de forbehold, der naturligt hører med til at udvikle et materiale, der både går dybt (ned til det enkelte dagtilbud) og bredt, ved at så mange kommuner deltager. Læringsforståelse Den læringsforståelse, der ligger til grund for opsamlingen, er kort beskrevet, at barnet lærer gennem deltagelse i sociale sammenhænge og derved er aktivt i sin læringsproces. Barnets motivation, engagement og lyst er af afgørende betydning for barnets læring. Læring er knyttet til det sociale, og 1 Informanter er de persongrupper, der spørges i temperaturmålingen. 4\n5 derfor er det enkelte barns læring knyttet til andre børn og voksne. Barnets læring er således knyttet til de sociale relationer og til den kontekst/ det miljø, som læringen foregår i, og her indgår de fysiske rammer som en del af konteksten/ miljøet. Barnets læring er knyttet til de erfaringer barnet har, og disse erfaringer er barnet resurse i dets fortsatte udvikling. Det betyder, at den pædagogiske opgave består i at motivere og inspirere barnet og børnegruppen med udgangspunkt i de erfaringer barnet og børnegruppen har. Den pædagogiske opgave består også i, at børnenes fællesskaber styrkes, fordi disse fællesskaber er væsentlige læringskanaler, og fordi deltagelse i fællesskaber er afgørende for det enkelte barns trivsel og udvikling. I arbejdet med børns læring skal der tages udgangspunkt i barnets resurser, så den voksne kan bygge videre på barnets erfaringer og udfordre barnet til dets nærmeste udviklingszone. Ved at barnet kan drage nytte af sine erfaringer, støttes barnet i at knytte det nye sammen med, hvad barnet kender. Præsentation af opsamlingerne på mål og tegn Opsamlingerne er drøftet med de kommuner, der deltager i de enkelte indsatsområder under et seminar i november Her ud fra har KL efterfølgende revideret mål og tegn. I indsatsområde 1 gennemføres temperaturmålingen ud fra tegnene. Til hvert tegn er der i indsatsområde 2 og 3 opstillet nogle udsagn. Disse udsagn skal anvendes til at gennemføre temperaturmålingen med, således at informanten forholder sig til hvert udsagn og svarer indenfor fem mulige svar. Fem svarkategorier giver mulighed for, at informanten kan svare ved ikke, og dette kan være et behov for informanter, der overfor nogle udsagn ikke føler sig i stand til at svare på udsagnet. Indsatsområdet 1 I indsatsområde 1, som består af henholdsvis sociale kompetencer og sprog, hvor personalet gennemfører observationer af grupper af børn på henholdsvis to og fire år ud fra de tegn, der er opstillet i materialet. Det skal bemærkes, at materialet IKKE er en screening (eller lignende kortlægning) af enkeltbørn, men et observationsmateriale, der skal anvendes til udvikling af den pædagogiske praksis. Formålet er ikke at pege nogle børn ud, men at finde ud af, om pædagogikken skal justeres i forhold til børnenes aktuelle behov. Når den pædagogiske praksis måles på børnene, skyldes det, at formålet med denne del af temperaturmålingen er at se på effekten af den pædagogiske praksis og her ud fra udvikle den pædagogiske praksis.. 5\n6 Tegn er i dette indsatsområde udgangspunkt for pædagogens observationer af børnegruppen. Pædagogen observerer en gruppe af børn, og på baggrund af sin observation angiver pædagogen andelen af børn, der viser de tegn, der står skrevet i forhold til to og fire årige børn. Pædagogen svarer i skemaet på, hvor stor en andel af de observerede børn, der har disse kompetencer. Altså, hos hvor stor en andel af børnene har pædagogen set i disse tegn? Et eksempel kan være, at pædagogen har observeret syv børn, og her har hun set tegnene hos fem af børnene, men ikke hos to af børnene. På den baggrund kan personalet overveje, hvordan de kan støtte og udfordre gruppen, så alle børn udvikler disse kompetencer. På den måde skal observationer af børn bidrage til udvikling af den pædagogiske praksis. Informanter i indsatsområde 1 Som det står skrevet i afsnittet ovenfor, er det pædagogen, der er informant i indsatsområde 1. Det er den enkelte pædagog, der udfylder skemaet. Det betyder, at der vil være mange forskellige fortolkninger, fordi pædagogerne kan forstå begreberne forskelligt, og fordi den enkelte pædagog undervejs i sin observation vil se et hos gruppen af børn, mens en anden pædagog ville se noget andet ved en lignende observation. Dette er et forbehold, der generelt skal fremhæves i opgørelsen af resultatet af denne del af temperaturmålingen, fordi det betyder, at der er står usikkerheder forbundet med en samlet opgørelse. To og fire årige Når det er to og fire årige børn, der skal observeres, er det ud fra drøftelser i projektet om, at når personalet observerer på disse alderstrin, kan personalet nå at justere en pædagogiske praksis i forhold til, hvad børnene har brug for, mens børnene stadig er i dagtilbuddet. Dette ville i ringere grad være muligt, hvis tre og fem år eksempelvis var valgt, fordi børnene ved det alderstrin er på vej over i enten børnehave eller skole. Det er vigtigt at understrege, at ved to og fire årige forstås, børn der er fyldt to og fire år og er på vej mod tre og fem år. Det betyder i realiteten, at aldersforskellen indenfor samme observerede børnegruppe, kan variere med 11 måneder, hvilket giver et spænd i en opsamling af resultatet af denne del af temperaturmålingen. Indenfor temaet sprog, skal det bemærkes, at tosprogede børn kan observeres ud fra samme materiale, fordi de mål og tegn, der er opstillet ikke er sprogspecifikke. Materialet er ikke en sprogscreening, men målene og tegnene fokuserer på børnenes måde at bruge sproget på, som tegn på en god sproglige udvikling. I forhold til tosprogede børn er der ved observation af børnenes sprog, fra personalets side brug for, at personalet har samme 6\n7 kendskab til andetsprogsudvikling, som også er nødvendig i forhold til sprogstimulering af tosprogede børn. Begrebsafklaring i indsatsområde 1 Indenfor dette indsatsområde er følgende begreber defineret Kommunikative kompetencer defineres som Sproglige, kognitive og psykiske handlinger, som fremtræder i et kommunikativt samspil mellem mindst to personer, og indeholder informationer (Marianne Sommer) Social identitet defineres som Individets oplevelser af, hvem det er, og hvem de andre er. Den sociale identitet forhandles og udvikles gennem sociale relationer (Richard Jenkins). Indsatsområde 2 Her gennemføres temperaturmålingen på samme måde, nemlig ved at relevante informanter svarer på udsagn, der er knyttet til de opstillede tegn i materialet. Informanter i indsatsområde 2 Det vurderes i dette indsatsområde, at personalet, forvaltningsdirektøren og ledelsen er relevante informantgrupper, fordi disse grupper møder ledelsen i forskellige sammenhænge og er afhængige af, at ledelsen i dagtilbuddene fungerer. Også her er udsagnene formuleret forskelligt i forhold til informantgruppen. I dette indsatsområde er det effekten af ledelsen, der måles, idet der i udsagnene er formuleret, hvordan man kan se, at dagtilbuddet har en god ledelse. Begrebsafklaring i indsatsområde 2 Begrebet ledelse forstås som det er beskrevet i vejledningen til dagtilbudsloven: Begrebet ledelse omfatter den eller de personer, der i henhold til kommunes ledelsesstruktur, har en ledelsesfunktion i forhold til tilbuddet. Der er tale om et ledelsesbegreb, der defineres ud fra en funktion/ opgave og ikke med udgangspunkt i en bestemt person. Således kan lederen af det enkelte tilbud i de tilfælde, hvor ledelsesfunktionen i forhold til tilbuddets opgaver er placeret hos forskellige personer, være flere personer. I de tilfælde, hvor alle ledelsesfunktioner i forhold til dagtilbuddets opgaver er placeret hos samme person, kan lederen af det enkelte dagtilbud være en bestemt person. (Velfærdsministeriets vejledning til dagtilbud, fritidshjem og klubtilbud, 2008) Det betyder, at ledelsen er den ledelsesperson, der varetager alle de funktioner, der er beskrevet i målene. Såfremt det er flere personer, skal de være 7\n8 fælles om at udfylde skemaet. Personale og forældre udfylder kun et skema for den samlede ledelse. Indsatsområde 3 I dette indsatsområde gennemføres temperaturmålingen ved, at de forskellige informanter, forholder sig til tegnene ud fra udsagn, der konkretiserer tegnene. Som beskrevet under indsatsområde 1 og 2, svarer informanterne ved at vælge en af fem svarmuligheder. Fem svarkategorier giver mulighed for, at informanten kan svare ved ikke, og dette kan være et behov for informanter, der overfor nogle udsagn ikke føler sig i stand til at svare på udsagnet. Informanter i indsatsområde 3 I dette indsatsområde vurderes det relevant at spørge henholdsvis forældre, personale og ledelsen i temperaturmålingen. Med personalet menes pædagoger, medhjælpere og dagplejere. Ideen er, at informanterne svarer på udsagnene ud fra forskelligt prædefinerede svarmuligheder i et spørgeskema. Da personalet har forskellige uddannelsesmæssige baggrund vil der i skemaet være et felt, der skal fortælle, om medarbejderen er pædagog eller medhjælper. Udsagnene er formuleret forskelligt efter, hvem der skal svare på dem. Når forældrene er informanter i dette indsatsområde, skyldes det, at forældrenes vurdering af læringsmiljøet og forældrenes oplevelse af personalet forventes at kunne anvendes til udvikling af både læringsmiljøet og personalets faglige kompetencer. Forældrene spørges i relation til de tegn, det vurderes meningsfuldt at spørge forældre om. Det betyder, at forældrene ikke er informanter i forhold til alle tegnene. Begrebsafklaring i indsatsområdet 3 Med de fysiske rammer menes alle områder børnene færdes i både indendørs og udendørs. Dette gæler også dagtilbuddets udnyttelse af områder udenfor dagtilbuddet eget område. Tværfagligt samarbejde betyder i denne sammenhæng personalets samarbejde med talepædagoger, psykologer, lærere, sundhedsplejer, sagsbehandler m.fl. Andre udarbejdede materialer Der er udviklet andre observations og dokumentationsmaterialer af forskellige organisationer, som kommunerne kan benytte. F.eks. har DCUM udviklet et omfattende materiale til brug for børnemiljøvurderinger. Der er overlap i nogle sammenhænge mellem disse materialer, og det materiale der er under udvikling i kvalitetsprojektet. 8\n9 Som nævnt tidligere i notatet, er det væsentligt at fastholde, at formålet med kvalitetsprojektets materiale er, at kommunerne selv opsætter mål og tegn ud fra, hvad praktikere i 35 kommuner samlet set kommer frem til. Derfor er det vigtigt, at kvalitetsprojektet fortsat afprøver og udvikler eget materialet, fordi det har en stor bredde i form af mange dagtilbud bag sig, og fordi det har tæt kobling til praksis. Inspirationsmaterialer til brug for opsamlingen Undervejs i processen med opsamlingerne er materialer fra andre organisationer, kommuner og fra ministeriet anvendt som inspiration. Det drejer sig om materiale fra Dansk Center for Undervisningsmiljø, Evalueringsinstituttet, samt materialer fra deltagende kommuner som Århus, Odense, Roskilde, Frederikshavn m.fl. Øvrig litteratur anvendt til inspiration til udvikling af materialet Bente Jensen Social kompetence Pernille Hviid, Barnets alsidige personlige udvikling Hans Henrik Knoop, Om kunsten at finde flow i en verden, der ofte forhindrer det (Ekspertsgruppens artikelsamling fra på ) Oplægsholdere Undervejs i projektet har forskellige forskere holdt oplæg, der relaterer sig til indsatsområderne. Oplæggene er holdt af : Stig Brostrøm, lektor Bente Jensen, lektor Hans Henrik Knoop, lektor Jan Tønnesvang, lektor Kurt Klaudi Klausen, professor Sparring fra forskere Undervejs i processen har følgende forskere ydet sparring: Dorthe Bleses, lektor Charlotte Højholt, lektor Hans Henrik Knoop, lektor 9


Outwell - 2-vejs pumpe - Inkl. 3 størrelser mundstykker fra Outwell med Prisgaranti\nHjem / Tilbehør til telte / Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker\nVarenummer (SKU): 5709388593207 Kategori: Tilbehør til telte\nDenne 2-vejs pumpe fra Outwell er dobbelt så effektiv som som en almindelig pumpe. Både kapacitet og anvendeligheden er stor, ligesom d… … læs mere her\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker Produktfakta\nVarenavn: Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker\nVare ID: 5709388593207\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker fra Outwell\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker står på manges ønskeliste i cykelsporten. Tilbehør til telte er den gode katagori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner er nok den webshop i Danmark der har størst erfaring i at sælge cykeludstyr til hele Danmark. Vare du kigger på har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, er hjælpen lige her, og den hedder varen her, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker fra det rigtig fede mærke Outwell, som er kendt i cykelverdenen. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, er det meget vigtigt ikke at dehydrere, så husk at have væske med. Din drikkedunk kan du fylde med energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker er klar til dig her i shoppen. Du finder den i varegruppen Tilbehør til telte. Du får også hele hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker online hos webshoppen Cykelpartner, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Hos webshoppens store udvalg er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Når du handler online er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøb Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker allerede i dag til kun kr. 149.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nOutwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker er populær for cyklister\nKøbes der ind i en webshop, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “Outwell – 2-vejs pumpe – Inkl. 3 størrelser mundstykker” Annuller svar


Golf C C Brunn: hotel i nærheden, billeder, adresse, kort over Østrig, i nærheden, reservation\nGolf C C Brunn (Østrig)\nAdresse: Brunn 43\nBanenavne: Golf & C.C. Brunn (Golf & C.C. Brunn)\nSchloss Kapfenstein i kategorien familie har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet, der ligger 8 minutter til fods nordøst for bycentrum på Kapfenstein 1, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mLæs restenange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Kapfenstein.Skjul\nDette firestjernet hotel i kategorien luksus ligger i Kapfenstein. Hotellet har flere faciliteter såsom Bar, Fri parkering.Hotellet, der ligger 4 minutter med bil sydøst for bycentrum på Pretal 144, eLæs restenr et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Kapfenstein.Gästehaus Klein-Holland har 7 værelser fra værelsestype Room til Room. Priserne starter på 298 Danske kroner.Ekstra plus: tæt på golfbane .Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Andre nyttige oplysninger :Hotellet har fri parkering.Skjul\nDette trestjernet hotel i Loipersdorf bei Furstenfeld hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. n.a..Hotellet ligger 5 minutter med bil fra centrum på Lautenberg 158 iLæs resten sydøst Loipersdorf bei Furstenfeld, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Skjul\nBeliggende på Schaufelberg 54 i sydøst Loipersdorf bei Furstenfeld i en afstand af 7 minutter med bil fra bykernen.Panoramahof Loipersdorf er et firestjernet hotel i kategorien luksus med følgende facLæs resteniliteter: Roomservice, 24-timers reception, Aviser, Ikke-ryger værelser, Vask, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud, Helt tobaksfrit, Fjernsyn.Hotellets 15 værelser spænder over total til Room. Panoramahof Loipersdorf har værelser fra 373 Danske kroner.Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Ekstra plus: tæt på golfbane .Du kan nyde hotellets kondirum.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.Skjul\nBeliggende på Nr. 153 i sydøst Loipersdorf bei Furstenfeld i en afstand af 4 minutter med bil fra bykernen.Dette firestjernet hotel i kategorien luksus ligger i Loipersdorf bei Furstenfeld. Hotellet hLæs restenar flere faciliteter såsom Restaurant, Roomservice, Bar, Ikke-ryger værelser, Vask, Morgenmad på værelset, Fri parkering, Fjernsyn.Thermenhotel Stoiser har 142 værelser i alle kategorier (fra total til Double), hvoraf de billigste starter fra 836 Danske kroner.Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Ekstra plus: tæt på golfbane .Slap af i hotellets sauna.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.Skjul


Berlinalen 2011 - dag 4 - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\nBerlinalen 2011 - dag 4\n14. februar 2011 af David Lund Skriv en kommentar\nEn gennemgående god dag midtvejs igennem Berlinalen.\nSå er vi ca. halvvejs igennem årets Berlinale, og meget af dagen i dag er gået med planlægningen i morgen, hvor jeg sammen med en kammerat vil forsøge med ud i eksperimentet at se 8 hele film på en dag. Da filmenes tider i programmet typisk ikke passer sammen, har dette været noget af et puslespil at lægge, især da meget af planen måtte laves om, da den hvilede på markeds-screeninger som vi ikke fik billetter til. Nu er morgendagens program dog lagt, og med flere film på 2 timer og derover, er der ingen pause fra middag til midnat.\nDagen i dag lagde ud med den franske animationsfilm i hovedkonkurrencen “Tales Of The Night”. Mennesker og dyr var blot sorte silhuetter og skygger i filmen, som ellers bestod af en masse korte eventyrsfortællinger, der i et behageligt tempo viste en masse kreativitet. Måske ikke noget stort værk, men perfekt til en søndag morgen, hvilket da også vakte nostalgiske følelser fra barndommen, hvor man stod op før ens forældre, tændte for fjernsynet, og så en håndfuld tegnefilm før man gik i gang med dagen.\nHerefter blev det til Werner Herzogs nye dokumentarfilm “Cave Of Forgotten Dreams”, der ligesom “Tales Of The Night” blev vist i 3D, men denne gang med god grund. Filmen, der blev vist udenfor konkurrence, omhandler grotten i Sydfrankrig der blev opdaget i 1994 og besidder de ældste hulemalerier (ca. 32.000 år gamle) endnu fundet. Grotten er ikke åben for turisme, og Herzog er den første der har fået lov til at filme den, og netop med hjælp af 3D-teknologien skaber han den unikke følelse for publikum, at de tager på en rejse ned i grotten. Langt fra Herzogs bedste dokumentarfilm, men stadig ved velkendte træk fra instruktøren bl.a. igennem hans dybt personlige interviews, var dette stadig en oplevelse udover de sædvanlige.\nSå blev det tid til en Forum-film ved navn “Submarine”. En britisk og skæv coming of age film med en skarp humor og fin pointe, men alligevel virkede alle karaktererne som noget man har set før. Originalitet er dog ikke alt, og “Submarine” er både sjov, vedkommende og anbefalelsesværdig. “The Guard” fortsatte det britiske tema, denne gang i Panorama-sektionen som allerede nu er blevet dækket ret godt af undertegnede. Brendan Gleeson havde hovedrollen i denne sorthumoristiske perle, der vækker minder om start 90’ernes actionkomedier dog alligevel med et mere nutidigt præg. Hvor film som “Cop Out” fuldstændigt fejlede, formåede “The Guard” at fastholde en konstant komisk tone igennem sine ideer og karakterer.\nDet ville være mærkeligt, hvis alle dagens oplevelser havde været gode, så jeg sluttede af med en drønhamrende kedelig film ved navn “Here” med Ben Foster i hovedrollen. Intentionelt langsom men uden hverken grund eller plot, kan man undre sig over hvad instruktøren ville med denne film, andet end at besøge Armenien og hygge sig lidt, og derefter lade resten af os lide under de ligegyldige optagelser, han har fået vævet sammen.\nI morgen bliver en lang og hård dag, der går hurtigt. Med kun en lille pause inden middagstid, hvor vi får provianteret, bliver det spændende hvordan vi klarer os uden basale ting som f.eks. tissepauser en hel dag. Vi burde sgu have kontaktet Guinness Rekordbog.


Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 fra Shimano med Prisgaranti\nForside / Butik / Kassettehus / Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675\nVarenummer (SKU): 4524667277729 Kategori: Kassettehus\nKassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nKassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 Produktfakta\nVarenavn: Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675\nVare ID: 4524667277729\nKassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 får mange til at få et ekstra smil på læben. Kassettehus er den gode katagori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner mener mange er den førende cykelshop i hele Danmark. Produktet kan byttes eller returneres indenfor 365 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber vare her på siden, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 fra det anerkendte mærke Shimano, der ofte ses i forbindelse med de store løb. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik der smager af appelsin.\nKassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 ligger på hylden i det store sortiment der er i varegruppen Kassettehus. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Blandt alle varerne i shoppen går mange på jagt efter deres mål, deriblandt også denne vare. Når du handler online sparer du penge- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøb Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 allerede i dag til kun kr. 159.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nKassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675 er populær for cyklister\nNår du handler online, får du andre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n30 anmeldelser af Kassettehus Shimano SLX til 9/10 gear FH-M675


Anlægstyper | Solvarmeanlæg med buffertank - Blog\nI solvarmeanlæg med buffertank indgår der, som navnet antyder en ”buffer”, en lagertank, hvor solvarmen kan gemmes. Dette giver mulighed for større solvarmedækning end kombianlægget, fordi en ”overproduktion” kan lægges på lager til senere brug. Den lagrede varme kan bruges til både varmt vand og rumopvarmning. Anlægstypen er specielt oplagt hvor fyringsanlægget (fastbrændsel) alligevel har behov for en buffer for at fungere ordentligt.\nBemærk, at et olie- eller gasfyr ikke opvarmer hele bufferen! Kun det allerøverste opvarmes af fyret, resten er reserveret til når solen kommer.\nSolvarmeanlæg med buffer kan opbygges på forskellige måder. Det mest almindelige er vistnok en opbygning som solvarme-kombianlægget, men med en buffer i stedet for en ekstern varmeveksler. Vi anbefaler i stedet en alternativ opbygning, hvor man helt undgår en varmtvandsbeholder, se vores midi-maxianlæg.\nNår varmtvandsbeholderen har nået den valgte temperatur, skifter trevejsventilen, så resten af varmen tilføres buffertanken. Hvis brugsvandsbeholderen er ved at blive kold, og solen ikke længere skinner, føres der varme fra bufferen til brugsvandsbeholderens topspiral. Det varme vand i bufferen føres direkte ud i centralvarmeanlægget.\nTommelfingerreglen for dimensionering siger 50-100 liter buffer pr. m² solfanger. Jo større anlæg, jo flere liter. For anlæg under ca 20 m² bruges ofte 60 liter buffer pr. m² solfanger. Jo større solfanger + buffer der vælges, jo mere af husets varmebehov kan man dække.\nNyere tyske ”solhuse” er udstyret med ca 30.000 liter buffer og ca 75 m² solfanger. Hermed dækkes tæt ved 100% af et velisoleret hus’ samlede opvarmningsbehov...læs mere i artiklen om Solvarmeanlæg med næsten 100% dækningsgrad.\nI Danmark er en mere almindelig størrelse et solfangerareal på 8-15 m² og en buffer på 500-4.000 liter, de store størrelser oftest i kombination med træfyr, halmfyr eller lign. Her dækkes fra 15-45% af husets varmebehov af solen.\nNår solen ikke kan opvarme bufferen tilstrækkeligt, må der fyres, så bufferen opvarmes og kan opvarme brugsvandet. Hvis der ikke en behov for rumvarme, kan den supplerende brugsvandsopvarmning også ske ved en elpatron øverst i varmtvandsbeholderen.\nAkkumuleringsbeholder – buffertank: Kært barn har mange navne, og flere udformninger. Den "klassiske" buffertank til brug sammen med solvarme er udstyret med indbygget varmeveksler: En spiral i tankens nederste del. Solfangerne tilsluttes spiralen via en pumpe/solvarmestation, og tanken opvarmes når den varme væske løber rundt i spiralen, der virker som en dyppekoger.\nUlempen ved denne opbygning er dels spiralens ringe evner som varmeveksler, der betyder at solvarmevæsken går halvvarm retur til solfangerne, dels at man hermed er bundet til at opvarme hele bufferen nedefra, hvilket kan tage rigtigt lang tid. Kan man ikke vente på det, starter fyret, selv om solen skinner.\nDerfor indeholder de buffere, vi sælger flest af, ikke nogen spiral, men derimod et stort antal tilslutninger i forskellige højder. Til sådan en tank bruger man en ekstern varmeveksler til at overføre varme fra solvarmekredsens frostvæske.\nHvis der ikke er et fastbrændselsfyr, der bruger bufferen, kan den godt kobles ind og ud af centralvarmekredsen, alt efter om den indeholder varme eller ej. Ved hjælp af en trevejsventil dirigeres den afkølede retur fra radiatorer eller gulvvarmeanlæg ind i bunden, når toppen er varmere. Herved "skubbes" varmen fra toppen af tanken videre ud i varmesystemet, eller forvarmet videre til fyret.\nHos Varmt vand fra solen er vi imidlertid tilhængere af et andet princip, nemlig at alle varmekilder tilsluttes bufferen og holder den varm i toppen, hvis solen ikke kan.\nDu kan læse mere om kombinationen buffertank, solvarmeveksler og varmtvandsstation under beskrivelsen af vores mini-/midi-/maxianlæg.


Taledataradio: Et Moviaprojekt med Radio og Realtid. Projektleder Uffe Crone Nielsen, Movia - PDF\nDownload "Taledataradio: Et Moviaprojekt med Radio og Realtid. Projektleder Uffe Crone Nielsen, Movia"\n1 Taledataradio: Et Moviaprojekt med Radio og Realtid. Projektleder Uffe Crone Nielsen, Movia Trafikdage på Aalborg Universitet\n2 Introduktion og baggrund Taledataradio-systemet blev i sin endelige version rullet ud til busdriften i Storkøbenhavn i MOVIAs område ultimo Systemet kombinerer den traditionelle verbale radiokommunikation med skabelse og kommunikation af realtidsdata vedrørende trafik og drift. Projektet har løbet over ca 4 år. I dette forløb er der etableret to versioner af systemet der er driftsimplementeret. Da det gamle radiosystem ikke længere kunne vedligeholdes blev der i første omgang implementeret et system til radiokommunikation som blev udrullet efteråret fase med datakommunikation i produktion ultimo Systemet skal i første omgang servicere Hovedstadsområdets bustrafik med kommunikation til ca 1200 busser fra 23 garager og 8 operatører. Formålet med indlægget er at videregive de foreløbige erfaringer med udvikling og implementering af systemet, samt at angive effekterne af indførelsen af den digitale kommunikationsplatform. Systemets Formål Udover etablering af et radios system er formålet overordnet at etablere en platform for aktiv trafikstyring ved implementering af realtidsinformation for den enkelte bus og ved udvikling af værktøjer til brug for overvågning af busdriften. Afledte mål er at Forbedre serviceniveauet for kunderne i form af rettidige busser og undgåelse af overfyldte busser m.v. Opnå optimal kapacitetsudnyttelse af de indsatte driftsbusser. Projektorganisation og forløb: Projektets organisation har taget udgangspunkt i at der er forskellige interessenter, organiseret i styregruppe og et antal følgegrupper af faglig karakter. Fejl! Objekter kan ikke oprettes ved at redigere feltkoder. Styregruppen består af ledelsesrepræsentanter for bus entreprenører, leverandører og HUR/Movia it området og en repræsentant for buschaufførerne under ledelse af Movias administrerende direktør. Til styregruppen er knyttet følgegrupper for driftledere og chefer samt chauffører. Til styringen af projektet er der en projektgruppe i Movia. Trafikdage på Aalborg Universitet\n3 Organisationen tager hensyn til, at alle de definerede interessenter har mulighed for at influere på systemopbygning og implementering. Systemsammenhænge: Systemet består af hhv radio- og centralapplikation leveret af hver sin leverandør. Fejl! Objekter kan ikke oprettes ved at redigere feltkoder. Busserne er udstyret med GPS-modtager, en Tetra-radio og en lille buspc, en VIU, som styrer kommunikation til og fra bussen. Udover busradioer er der tilkoblet håndholdte enheder, som kan kommunikere med busser og centrale enheder. På garageanlæggene er installeret klienter, hvor tale-og datakommunikation til busserne håndteres og hvor trafikstyring er understøttet med funktioner til pålogning af busser og grafiske visninger af bussernes fremdrift i forhold til planer. Der foregår såvel data som talekommunikation mellem bus og garage. Via tetra systemet kommunikeres med de centrale servere der dirigerer opkald til de relevante garager og sender datarapporter til AVL-systemet, der holder styr på bussernes positioner. AVL-systemet kommunikerer med trafikadministrationssystemet, der holder styr på alle realtids -, prognose - samt køreplansdata, som trafiksystemet bearbejder og sender ud til klienterne på garagerne. Her anvendes disse data i trafikstyringen og i planlægningen af busdriften. En basal forudsætning for trafikstyrings- og planlægningsfunktioner i systemet er anvendelse af driftsvognplaner som styring af turforløb for en periode. Driftsvognplaner udarbejdes af entreprenørerne som det operationelle grundlag for busdrift. Udgangspunktet er afregningsvognplaner dvs. det der forventes kørt jvf kontrakt på de enkelte linjer fra Movia. Driftsvognplanerne fra de enkelte entreprenører indlægges i det trafikadministrative system, hvor Taledataradio anvender disse som vognløb, de enkelte busser kan logges på til det daglige forløb af ture. Trafikdage på Aalborg Universitet\n4 Implementeringsstrategi: Idriftsættelsen af systemet har udviklet sig fra Big Bang tilgang med en ganske kort udrulningsperiode til alle driftsteder til en kontrolleret og kumuleret udrulning garagevis. Den korte udrulningsperiode blev anvendt ved indførelse af fase 1 (tale-funktioner) og ved de første delleverancer af fase 2, mens man med resten af fase 2 har anvendt den kumulerede udrulningstilgang. Fordelene ved Big Bang (kort udrulningsperiode) er at Alle brugere har samme tilgang til systemet Alle entreprenører er underlagt kravene om trafikstyring på samme tid. Mens fordelene ved kumuleret udrulning er at der her er Bedre monitorering af systemets funktionalitet i drift. Bedre mulighed for at igangsætte de enkelte garager Årsagerne til skiftet i udrulningsstrategien har primært været 2: Det viste sig hurtigt at der var behov for mere tid og ressourcer til at få etableret anvendelsen på de enkelte garager og driftsteder. Desuden var systemets performance i Movias størrelsesorden i et kritisk område Der var behov for løbende forbedringer, der implementeredes om kap med igangsætningen på de forskellige garager med stadig flere busser tilknyttet systemet. Modtagelse og anvendelse af TDR et forandringsprojekt. Udover de teknologiske udfordringer i projektet er anvendelsen af systemet hos slutbrugerne en væsentlig problemstilling. Dette er forberedt via uddannelse af driftsledelse på alle garager og repræsentanter for chaufførerne, der har trænet disse i anvendelsen. Desuden er der formidlet instruktionsmateriale i forskellig form (instruktions - DVD, pixibøger og informationsopslag. Undervisningsindsatsen er på mange måder en del af et forandringsprojekt, hvori Movia og entreprenørerne har hver sin aktie. For entreprenørernes vedkommende er der forskellige problemstillinger i forhold til chauffører og driftsledelse. For chaufførernes vedkommende skal pålogningsproceduren som det mest basale indlæres, idet det er nødvendigt at logge ind på et vognløb og derefter starte hver enkelt tur for at der kan registreres realtid. Trafikdage på Aalborg Universitet\n5 Driftsledelsen skal anvende faciliteter til trafikstyring, og i radiodelen er der muligheder for at differentiere opkald på enheder organisatorisk som geografisk bestemt. Træghed i anvendelse af TDRs nye faciliteter. Man må konstatere at anvendelsen af de nye faciliteter i systemet har været præget af træghed, mens radiokommunikationen har fungeret godt. Grundene hertil er forskellige. Man kan pege på at forekomsten af systemfejl har virket hæmmende for anvendelsen. For chaufførernes vedkommende har der desuden været den hurdle, at håndteringen af dette system kommer oven i en række andre opgaver, der delvis bunder i indførelsen af mere teknologi i busserne. Alt andet lige forlænges indlæringstiden. For driftsledelsens vedkommende bunder trægheden i anvendelsen af nye faciliteter i, at man hos entreprenørerne, der har kontrakt på de enkelte linjer, er meget forskelligt organiseret om trafikstyring. Dette er en opgave, der skal organiseres nøje, herunder skal der afsættes ressourcer til at håndtere den. Samtidig med at kun de nyeste kontrakter indeholder krav om trafikstyring (med bodsbestemmelser ved misligholdelse) betyder dette at trafikstyringsopgaven har været prioriteret ned i forhold til de traditionelle opgaver for driftsledelsen. Imidlertid ser man nu en ny trend i anvendelsen af systemet, hvor opgaverne for driftsledelsen deles op i ad hoc radio-kommunikation til og fra busserne og en egentlig styringsfunktion med overvågning af driften på linjerne. Trenden har bl.a øget efterspørgslen på installationen på garagerne, hvor flere entreprenører har 2 arbejdspladser koblet til systemet. Muligheder med Taledataradio-systemet. Med Taledataradios implementering er grundlaget etableret for forskellige muligheder og services rettet mod interessent-trekanten kunder entreprenører - MOVIA. For kundernes vedkommende er det grundlæggende muligheden for at planlægge rejser ud fra realtidsdata. Realtidsdata er fundamentet for forskellige typer kundeinformation, bl.a via elektroniske skiltning med realtidsafgange samt web -, wap og SMS-baserede services. For entreprenørerne er systemet fundamentet for aktiv trafikstyring og som sådan et værktøj til opfyldelse af krav til regularitet. I forbindelse hermed er systemet et værktøj til håndtering af busflåden. Trafikdage på Aalborg Universitet\n6 Hvad angår chaufførarbejdspladsen er forbedret sikkerhed en fordel i systemet via en stærk funktion til monitorering og håndtering af alarmopkald. Desuden er tilmelding til systemet gjort enkel gennem pålogning via vognplaner For Movias vedkommende ligger mulighederne først og fremmest i systemets rolle som dataopsamler for bustrafikken i Storkøbenhavn. Data for køretider er vigtige for køreplanlægning, afdækning af trængselsmønstre anvendes for fremkommelighedstiltag. En bedre fremkommelighed for bussen betyder, at den samme busbetjening/frekvens kan opretholdes med et mindre vogntimeforbrug og et lavere antal busser, når tidsgevinsterne bliver så store, at der direkte kan pilles en bus ud af køreplanen. Data for regularitet er basis for udvikling/måling af kvalitet. Desuden er de opsamlede data basis for retvisende registrering af udgåede ture Taledataradio-systemet er et fundament hvor på andre services kan bygges i den nære fremtid. Heriblandt er f. eks stoppestedsannoncering via skiltning og tale. Desuden er der mulighed for at lade taledataradio klare kommunikation og positionsbestemmelse i forbindelse med moderne signalprioriteringsløsninger. Trafikdage på Aalborg Universitet


Aktindsigt afslører: BFI's egne folk forstår ikke selv systemet\nHver femte af de forskere, som er udpeget til at styre det danske pointsystem for forskning, BFI, står samtidig på en liste over forskningsbidrag, som muligvis har udløst uberettigede point.\nBFI-systemet er blevet kritiseret for at være uigennemskueligt og have uklare retningslinjer - særligt for samfundsfag og humaniora. (Foto: Shutterstock)\nFor otte år siden indførte Danmark BFI. Et pointsystem, som bliver brugt til at opgøre universiteternes forskning. Siden da har kritikerne blandt andet klandret systemet for at have uklare retningslinjer, særligt for humaniora og samfundsfagsvidenskaberne.\nPointsystemet BFI har været kritiseret for at have uklare retningslinjer.\nNu viser en aktindsigt, at ikke engang de forskere, som er udpeget til at styre BFI, tilsyneladende forstår systemet.\n79 ud af de 419 forskere i BFIs faggrupper optræder samtidig på en liste over forskning, der muligvis er problematisk.\nNu afslører en aktindsigt, Videnskab.dk har søgt hos Styrelsen for Forskning og Uddannelse (SFU), at ikke engang de forskere, som er udpeget til at styre BFI, tilsyneladende kan gennemskue systemet.\nUd af de 419 forskere, der i dag sidder i BFI-faggrupper og dermed er medansvarlige for at administrere systemet, optræder hele 79 samtidig på en liste over forskningsbidrag, som er vurderet til muligvis at være ’problematiske’.\nDet betyder, at bidragene måske har udløst BFI-point, og dermed penge til forskerens universitet, uden at være berettiget til det.\nDiskussionen handler om, hvad vi som samfund betragter som god forskning - og i sidste ende hvad dine og mine skattekroner går til.\nIfølge SFU er der dog ikke tale om en liste - læs deres begrundelse i boksen under artiklen.\nMedieprofessor vidste ikke, han stod på listen\nMedieforsker Mark Ørsten er en af de fremtrædende forskere, der optræder på listen over problematiske bidrag og samtidig sidder i en faggruppe for BFI.\nMark Ørsten var ikke klar over, at han optræder på listen, og det er han skuffet over ikke at være blevet oplyst om, fortæller han, da Videnskab.dk præsenterer ham for informationen.\n»Jeg tænker først og fremmest, at jeg gerne ville have vidst, at jeg stod på den liste. Hvad er der sket, hvorfor er det bidrag ikke længere problematisk, og hvis det er, hvorfor så det? Hvis jeg har begået en fejl, vil jeg jo gerne vide, hvordan jeg undgår at lave den igen,« siger Mark Ørsten, som er professor ved Roskilde Universitet.\nLæs også: Når der går administratitis i forskningsevalueringen\n»Det føles super ubehageligt«\nMark Ørsten fortæller, at han kom ind i faggruppen for Medier og Kommunikation i 2017, og at han indtil videre kun har været til ét møde.\nSkal det indberettes til BFI, eller skal det ikke? Pointsystemet BFI, som blandt andre ligger til grund for fordelingen af penge til universiteterne, er svært at gennemskue. (Foto: Shutterstock)\nHvad tænker du om det paradoksale i, at du sidder i en faggruppe for BFI og samtidig optræder på en liste over forskningsbidrag, som måske uberettiget har udløst BFI-point?\n»Jeg tænker, at det ikke er så paradoksalt. Hvis der havde været noget på listen, som var relevant for mig at forholde mig til, går jeg ud fra, at jeg havde hørt det fra min institutleder, der er den selv samme person, der har indstillet mig til at sidde i en faggruppe for BFI.«\nHvordan føles det at få at vide, at du står på listen over problematiske bidrag?\n»Det føles super ubehageligt. Jeg vil jo gerne vide hvorfor og være bevidst om, at den misforståelse er blevet rettet, så historien har en slutning.«\nMark Ørstens institutleder har ikke ønsket at udtale sig.\nProminente forskere på listen\nProfessor Svend Brinkmann er en af de øvrige fremtrædende forskere, som både optræder på CFAs liste og sidder i en faggruppe for BFI.\nSvend Brinkmann ønsker dog ikke at udtale sig til denne artikel.\nSFU bestilte gennemgang af forskning\nFør vi når til historiens - foreløbige - slutning, skal vi dog lige et smut tilbage til begyndelsen for at forstå, hvorfor der overhovedet findes en liste over forskning, som bliver omtalt med det lidet flatterende ord ’problematisk’.\nListen er egentlig et Excel-ark og er udarbejdet af Center for Forskningsanalyse (CFA), som ligger under Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet. Den er lavet i forbindelse med en gennemgang af udvalgte dele af BFI-bidragene fra 2015 og var oprindeligt anonymiseret.\nSenere er den splittet op imellem universiteterne, da rektorerne i styregruppen for BFI bad om at få datamaterialet med vurderinger af deres egne bidrag.\nGennemgangen blev bestilt af Styrelsen for Forskning og Uddannelse, som ligger under Uddannelses- og Forskningsministeriet, og som bad CFA om at vurdere den såkaldte ’datakvalitet’ af udvalgte bidrag fra primært humaniora og samfundsfag.\nBFI fylder meget for de fleste forskere, selvom pointsystemet i virkeligheden kun fordeler en ganske lille del af basismidlerne til landets universiteter. (Foto: Shutterstock)\n’Kvalitet’ afhang i denne sammenhæng af, om forskningen levede op til BFIs kriterier, og altså ikke om forskningen i sig selv var god eller dårlig. CFA vurderede, at 51 procent af de 2.410 bidrag var enten problematiske eller lå på vippen. Det kan du læse mere om i artiklen 'Mistænkeliggørelse: Styrelse kræver redegørelse for forskning'.\nEnige forskere: Reglerne har været uklare\nDa styregruppen for BFI havde set resultaterne af gennemgangen, bad rektorerne fra KU, AU og DTU, som sad i styregruppen for BFI, om at få afanonymiseret dataene. De ville gerne have dem sendt ud til universiteterne, så de kunne forholde sig til eventuelle problemer med registreringer på deres eget universitet.\nRektorer bad om at få udleveret data\nSFU gør opmærksom på, at Mark Ørsten og andre forskere på listen skulle have hørt fra deres universitetsledelse, hvis den vurderede det nødvendigt.\nDet var nemlig rektorerne, der sad i BFIs såkaldte 'styregruppe', som bad om at få sendt dataene ud til universiteterne i første omgang, oplyser SFU.\nDataene blev splittet op imellem universiteterne, sendt ud, og ledelserne blev bedt om at redegøre for deres problematiske bidrag.\nSagen skabte røre på universiteterne. Nogle forskere blev vrede, mens andre syntes, det var okay, at der blev hanket op i retningslinjerne. De fleste var dog enige om, at reglerne havde været uklare.\nFor eksempel lød det sådan her fra prodekan på Københavns Universitets Samfundsvidenskabelige Fakultet og tovholder på sagen hos KU, Mette Wier, til Videnskab.dk:\n»Retningslinjerne har været så uklare, at en del eksempelvis har indberettet lærebøger (som ikke giver BFI, red.) som monografier. Jeg tror ikke, det er, fordi folk sidder og snyder, men der har været uklarheder om reglerne.«\nUklarhed skaber frustration\nVidenskab.dk har også fået aktindsigt i universiteternes svar til styrelsen, og også her er det tydeligt at mærke, at de uklare retningslinjer har skabt frustration. I svaret fra Aarhus Universitet (AU) skriver rektor Brian Bech Nielsen for eksempel:\n»AU anerkender, at der i det undersøgte materiale er problemer, fordi der altid har været gråzoner ifm. registrering. Det er dog vigtigt at understrege, at de anførte fejlagtige registreringer primært kan tilskrives uklarhed om tolkningen af retningslinjerne for korrekt registrering.«\nRoskilde Universitet (RUC) skriver i tilsvarende vendinger, at analysen afslører flere vanskeligheder ved »BFI’s registreringsnormer«. For eksempel at det kan være svært at vurdere, om forskningsbidraget udelukkende er henvendt til andre forskere. Det er nemlig et BFI-krav.\nFaggrupperne for BFI\n67 faggrupper har ansvaret for at foretage en faglig vurdering af, hvilke seriekanaler der for hvert fagområde bør være på BFI-listen. En seriekanal er for eksempel et tidsskrift, en bogserie eller en konferenceserie.\nFaggrupperne varetager kvalitetssikring og godkendelse af nye forslag til BFI-listen og er desuden ansvarlige for indstilling til den såkaldte ’niveauinddeling’ af BFI-listen. Bagefter godkendes faggruppernes indstillinger af det såkaldte 'Fagligt Udvalg' for BFI.\nDe forskellige niveauer er et mål for, hvor mange BFI-point et bidrag skal udløse.\nLæs mere om faggrupperne her og om Fagligt Udvalg for BFI her.\n»Det er […] ikke overraskende, at især grænsedragningen mellem formidling og forskning er vanskelig. Det har været fremhævet som en udfordring siden etableringen af BFI,« skriver prorektoren fra RUC.\nNy undersøgelse om et par år\nAf aktindsigten fremgår det, at de fleste har skrevet en generel tilbagemelding på analysen og ikke har taget konkret stilling til de enkelte navne og bidrag på listerne.\nDet er formentlig forklaringen på, at hverken Mark Ørsten eller de fleste af de øvrige forskere, Videnskab.dk har kontaktet, var bekendt med deres optræden på listen. I svaret fra RUC skriver prorektoren for eksempel, at universitetet ikke har »gennemgået samtlige enkeltposter i stikprøven.«\nTil Mark Ørstens spørgsmål »Hvad er der sket?«, er svaret derfor »Ikke rigtig noget«. Til gengæld har SFU i mellemtiden udsendt en præcisering af retningslinjerne omkring BFI.\nOm de dermed er blevet lettere at gennemskue, vil vise sig, når SFU får lavet en ny undersøgelse – det bliver formentlig om et par år, skriver BFI-sekretariatet i en mail til Videnskab.dk. Du kan se en reaktion på denne artikel fra SFUs direktør Hans Müller Pedersen i boksen under artiklen. CFA har ingen kommentarer til artiklen.\n»Hvem siger, at BFI har ret?«\nIfølge en lektor i videnskabsteori har der tydeligvis været forvirring omkring BFI-systemets regler, når knap en femtedel af faggruppemedlemmerne har indgivet problematiske indberetninger.\n»De nye og klarere retningslinjer kan formentlig afhjælpe det problem, men de mange fejlindberetninger fra kompetente forskere med kontakt til BFI-systemet peger på, at der måske er et andet og mere grundlæggende problem med systemet,« siger Mikkel Willum Johansen, som arbejder ved Institut for Naturfagenes Didaktik på Københavns Universitet.\nFejlindberetningerne kan lige så vel være et tegn på, at den definition af forskning, der bliver brugt i BFI-systemet, ikke svarer til den definition, som forskerne i de forskellige fagmiljøer i praksis bruger, mener han.\n»Hvem siger, at det er BFI-systemet, der har ret i sin definition af forskning, og forskerne der tager fejl?«\nVidenskab.dk vender tilbage til dette spørgsmål i en senere artikel.\nSFU: »Det er vigtigt, at forskerne har tillid til BFI«\nForskerne skal have tillid til BFI, og hvis der er uklarhed om reglerne, bliver der holdt hånd i hanke med det, lyder det fra SFU. (Foto: Shutterstock)\nSom reaktion på denne artikel skriver direktør for SFU Hans Muller Pedersen i en mail til Videnskab.dk:\n»BFI’en skal understøtte kvaliteten af forskningspublikationerne. Det er vigtigt, at forskerne og universiteterne har tillid til BFI, og opstår der uklarheder om, hvordan reglerne skal tolkes, gør vi noget ved det.«\n»Som analysen fra CFA viste, har der desværre været nogle uklarheder i forhold til, hvordan reglerne skulle tolkes inden for visse områder. Derfor har vi i samarbejde med Fagligt Udvalg for BFI styrket informationsindsatsen omkring reglerne og anvendelsen af dem, så universiteterne ikke er i tvivl om, hvordan de skal tolkes. Vi er i løbende dialog med universiteterne om retningslinjerne, og bliver der behov for det, vil vi præcisere reglerne yderligere.«\nSFU: Der findes ingen 'liste'\nSådan ser første del af den samlede 'liste' over forskningsbidrag ud - ifølge SFU kan man dog ikke kalde det en liste, da det er del af et omfattende datamateriale. (Screendump fra Excel)\nIfølge SFU kan man ikke kalde oversigten over forfattere og forskningsbidrag fra CFA for en 'liste'.\n»Styrelsen for Forskning og Uddannelse har ikke udarbejdet en liste over forskere med problematiske forskningsbidrag i BFI, og man kan ikke sige, at der findes en decideret liste over problematiske forskningsbidrag.«\n»Derimod findes der et omfattende datamateriale, som har ligget til grund for en CFA-analyse af datakvaliteten i BFI (2015-data), som SFU bad CFA om at udarbejde, eftersom tidligere analyser (bl.a. 2013-data) har vist, at der var problemer med indregistreringen til BFI på udvalgte områder.«\nPeter Kjærs profil (RUC)\nDen Bibliometriske Forskningsindikator - regler, lister og organisering\nPernille Bak Pedersens profil (AU)


Jeg er interesseret i at få mere ansvar - HK\nJeg er interesseret i at få mere ansvar\nTag næste skridt og få mere ansvar\n3 ANBEFALINGER TIL DIG\nDet tyder på, at du er klar til at tage næste skridt i din karriere – at gå efter større ansvar og nye opgaver. Derfor har vi samlet nogle gode råd og værktøjer til dig, så du bliver klædt godt på til din udvikling, dine beslutninger og næste udviklingssamtale med din leder. Og har du brug for sparring, så husk at du altid kan ringe til vores karrierevejledere på Karrieretelefonen.\nBrug din mus-samtale\nEn medarbejderudviklingssamtale giver dig og din leder en mulighed for at få en årligt tilbagevendende samtale om din nuværende og fremtidige arbejdsmæssige situation. Brug din mus-samtale til at udvikle dig i jobbet.\nFORBERED DIG TIL DIN NÆSTE UDVIKLINGS-SAMTALE\nTænk dit daglige arbejde godt igennem. Overvej, hvor du gerne vil bidrage, og hvordan du vil udvikle dig i løbet af det næste år. Og hvis du drømmer om en efteruddannelse, så tag endelig også det med.\nTjeklisten til din næste MUS\nFor mange er en udviklingssamtale en god mulighed for at få vendt den faglige verdenssituation med din nærmeste leder – så du fortsat kan udvikle dig, bruge dine kompetencer rigtigt og sætte kurs mod nye mål.\nSÅDAN HAR ANNE BRUGT MUS TIL AT UDVIKLE SIG I SIT JOB\nEn god MUS kan føre til meget. Det ved Anne Klitfod, der har udviklet sig meget i sit job blandt andet på grund af MUS.\nAt blive en del af ledelsen\nHK har ansat en række lederkonsulenter, der kan hjælpe dig videre med karrieren. En af dem er Lina Gisselbæk Lauritsen fra HK/stat. Hun kommer her med en række gode råd til dig, der gerne vil være leder.\nLæs mere om lederjobbet\nOvervejer du, hvad dit næste skridt skal være? Om du skal specialisere dig, læse videre eller skifte retning? Så ring til os på Karrieretelefonen – vi hjælper dig, så du bliver klogere på alle dine muligheder.\nKarrieretelefonen er lukket. Vi har åben alle hverdage 13.00-16.00.\nForbered dig her i mellemtiden


Søn Of Baberians - Shower Gel 200 Ml → Køb billigt her - Gucca.dk\nHer får du en super kvalitetsdygtig og plejende Shower Gel fra SØN of Barberians som renser og nærer din hud. Denne Shower Gel er også ideel til sensitiv hud, da den er mild og hovedsageligt... Læs mere.\nHer får du en super kvalitetsdygtig og plejende Shower Gel fra SØN of Barberians som renser og nærer din hud. Denne Shower Gel er også ideel til sensitiv hud, da den er mild og hovedsageligt baseret på naturlige ingredienser.\nMed ingredienser såsom olivenolie, kokosolie og ekstrakter fra aloe vera planten, vil du opleve at din hud føles friskere og renere efter brug. Ingrediensen spirulina reparerer din hud og sørger for at bygge ødelagte strukturer i huden op igen. Pileekstrakt blødgør og heler din hud til sidst.\nSikkerhed i online handel anser vi som essentiel, og den er selvfølgelig altid i fokus hos Gucca.dk. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores Internet betalingsløsning. Derfor er handel og betaling hos os fuldstændig sikkert.\nUanset hvilke varer du har købt hos Gucca, har du altid 30 dages returret. Det betyder kort sagt, at såfremt du har fortrudt købet, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske varen, kan du selvfølgelig sende varerne retur og få dine penge refunderet - uden spørgsmål. Før du sender din vare tilbage, har du altid mulighed for at tage kontakt til os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nFor os er det vigtigt, at du får tilsendt din vare så sikkert og hurtigt som muligt. Vi tilstræber, at du får din vare tilsendt indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Den præcise lagerstatus er tydelig ud for hvert enkelt produkt. Kontakt os hvis du alligevel skulle være i tvivl om leveringstid eller lagerstatus for et produkt.\nDer er flere betalingsmuligheder, når du handler hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Du bør naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsform du benytter. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Når du betaler med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nSkulle det ske, at du har problemer eller spørgsmål undervejs, er du altid velkommen til at tage fat i os. Vi er åben for henvendelser mellem 10-15 på hverdage, og vi tilstræber altid, ikke kun at give dig den hjælp du ønsker, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nHandler du hos os, har du altid mulighed for at spore din forsendelse, fra den forlader vores adresse, og til den er ankommer. Du kan gå ind på din personlige ordreside, så snart købet er fuldendt. På din personlige ordreside vil du kunne se, hvornår vi sender dine varer. Du modtager også en e-mail med leveringsinformation fra os i det øjeblik, vi afsender din pakke.\nHudpleje, Søn Of Baberians, Hudpleje\nDin anmeldelse af Søn Of Baberians - Shower Gel 200 Ml\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_hudpleje path__forside path__andreafdelinger path__hudpleje path__showergel path__hudpleje path__showergel path__barberianscopenhagen path__sønofbaberiansshowergel200ml\n159,95 krMontblanc - Shower Gel - Explorer 150 Ml\n119,95 krDove Shower Gel - Purely Pampering 700 Ml\n109,95 krNivea Nuevo Lotion - Vanilie Og Mandel 400 Ml\n219,95 krHugo Boss Showergel - The Scent 150 Ml


Nordfyns Kommune vil involvere borgerne i frikommuneforsøg | DenOffentlige.dk\nNordfyns Kommune vil involvere borgerne i frikommuneforsøg\nArtikel Nordfyns Kommune 13.10.16 0\nKommunen vil invitere bredt ind til en tænketank, der skal indkredse det nærmere indhold i forsøget med fokus på samskabelse og\nDen 10. oktober blev Nordfyns Kommune udpeget til ét af otte frikommuneforsøg i samarbejde med Holbæk, Assens, Ringkøbing-Skjern, Slagelse og Aarhus kommuner. Kommunerne deltager som et netværk for at sparre med hinanden og styrke processen.\nMed den nye status som frikommune, er der nu mulighed for at blive fritaget for en række regler og love i en forsøgsperiode frem mod år 2020. Formålet er at styrke samarbejdet mellem kommune og borger.\nBorgmester Morten Andersen er glad for den nye status som frikommune. Han siger:\n- Det giver os mulighed for at tænke nyt og udfordre nogle af de regler og love, som kan spænde ben for de gode tiltag. I Nordfyns Kommune har vi i forvejen stor fokus på det aktive medborgerskab. Derfor ser jeg rigtig gode muligheder for at udvikle et endnu stærkere bånd mellem kommune og borger i løsningen af vores opgaver.\nDe konkrete tiltag skal afdækkes\nEn status som frikommune giver ikke automatisk ret til at indføre nye tiltag. Næste skridt er at identificere de konkrete områder, hvor Nordfyns Kommune ønsker at udfordre den eksisterende lovgivning. Det vil naturligvis ske i tæt samspil med det lokale foreningsliv og de andre frikommuner i netværket. Derfor vil kommunen blandt andet invitere bredt ind til en tænketank, der skal gøre kommunen klogere på, hvilke konkrete ansøgninger, der skal arbejdes videre med.\n- Vi har allerede selv gjort os nogle tanker om, hvor det vil være interessant at udfordre gældende love og regler, men vi skal også have vores borgere, de frivillige og foreninger på banen og høre deres idéer. Vi skal i fællesskab finde steder, hvor udviklingen hæmmes af stive regler og rammer, siger borgmester Morten Andersen.\nDer skal ansøges om fritagelse\nNår de konkrete tiltag er afdækket, skal kommunen ansøge om præcis hvilke love og regler, de ønsker at blive fritaget for i forsøgsperioden. Den første ansøgningsrunde går i gang nu med frist den 1. december. Herefter skal de enkelte ministerier arbejde med ansøgningerne. De endelige forslag samles i et lovforslag, som Folketinget skal tage stilling til primo 2017.\nKommunerne kan igen søge om fritagelser i maj og november 2017, hvis der kommer nye ønsker til at udfordre den eksisterende lovgivning og derved styrke samskabelsen.\nEmneord: Nordfyns Kommune, Frikommuneforsøg: Øget borgerinvolvering og samskabelse, Frikommune, Frikommuneforsøg, Borgerinvolvering, Borgerinddragelse, Tænketank, Samskabelse


Attitude, disciplin og ydmyghed af Charlotte Marcussen\nForside » Specialedatabase » Attitude, disciplin og ydmyghed\nSpeciale af Charlotte Marcussen\nGennem en tæt og detaljemættet etnografisk analyse bibringer dette speciale til en unik indsigt i dagligdagen for kokke og kokke-elever på en dansk Michelin-restaurant. Specialet er udformet på baggrund af et tre måneder langt intensivt feltarbejde, hvor jeg deltog i køkkenet på samme vilkår som kokkene fem dage om ugen, og har fokus på inklusion og eksklusion af nyankomne kokkeelever til det sociale arbejdsfællesskab.\nAmuse Bouche – appetitvækkeren\nPædagogisk antropologi i et Michelin-køkken som det afgrænsede felt\nSpecialets læringsteoretiske ramme\nPræsentation af køkkenet\nDet eksisterende forskningsfelt\nDeltagerobservation som forskningsstrategi\nFra forsker til cruditewoman\nDagligdagssamtaler og interviews som forskningsmetode\nPræsentation af Pierre Bourdieus nøglebegreber\nDen hjemløse – det handler om placering\nAt være fucking grønsagshakker – det handler om attitude\nDet nytter ikke noget at stå og hænge\nMichelin chefs are often exposed in the mass media as cultural heroes with a habitus between insanity and genius operating in a world between hell and the red carpet.\nMy initial interest arose from these dilemmas and contradictions. I was curious to learn about the everyday life and experiences in the kitchen. How do the chefs and the novices act in and make sense of this world? What does it require to become part of it?\nThe thesis is built upon ethnographical research among chefs working in a Michelin restaurant in Denmark. During three month, four to five days a week for about ten hours a day I was part of life in the kitchen and got socialized almost like another novice.\nThe analysis in the thesis is concentrated about the socialization of novices. The analysis draws on the theories of practice developed by the French sociologist/ethnographer Pierre Bourdieu and furthermore it draws of the analytical tool “legitimate peripheral participation” developed by the American anthropologist Jean Lave and educational researcher Etienne Wenger.\nThe main finding of the thesis is that to become an accomplished apprentice it is important not only to be a fine craftsman, but to develop a professional stance that displays an attitude and behavior that demonstrate an understanding for the shared values in the kitchen – values of hard work, dedication, and humbleness. Everyday life is organized by a hierarchy on different levels, i.e. in the way people communicate with each other, the tasks they are given, but also in the different physical locations in the kitchen: A novice will begin “in the middle” of the kitchen, and to begin with he has no ‘station’ (physical location), he can call his own. He can therefore be defined like a homeless with the loss of status and privileges this brings – he will have no predefined tasks, but will be given a bundle of tasks from everybody just to try out his attitude. The novice has to display, that he really wants to be a part of the kitchen and he does that by obeying orders from the chefs and by displaying humbleness – both to the chefs and the tasks. Gradually, if successful, he will rise in the ranks.\nThe kitchen is defined by its temporal rhythms. In the daytime there are no guests in the restaurant and during this period the novice is allowed to fail without losing his possibility to participate. In the nighttime ‘busyness’ sets in – the guests will arrive, and the kitchen will be transformed to a hectic organism – like a warzone, where tempers are short and where no one is allowed to fail.\nThe kitchen is thus an environment, which challenges conventional pedagogies and theories of learning.\nDet er en smuk sensommermorgen i begyndelsen af september. Jeg cykler gennem skoven – jeg er på vej. Jeg er på vej til første dag i mit feltstudie blandt Michelin-kokkene på Restaurant Ryttergården (af hensyn til anonymisering er Ryttergården et fiktivt navn), og jeg er meget spændt. Jeg er kommet alt for tidligt ud af døren, og på det sidste stykke vej til restauranten står jeg af min cykel og trækker resten af vejen. Der, for enden af vejen i udkanten af skoven på et lille bakkedrag, ligger restauranten. Jeg går ind på parkeringspladsen og sætter min cykel i cykelstativet lige ved siden af køkkenindgangen. Fire kokke er travlt optaget af at aflæsse varer fra en varevogn. De siger ikke meget, og de ænser mig heller ikke, før jeg henvender mig til dem. En af kokkene kigger på mig og spørger venligt, ”hvad kan jeg gøre for dig?”. Jeg fortæller, at jeg har en aftale med Direktøren kl. 10. Direktøren er ikke mødt endnu, siger han, men det er Chefen. ”Cheeeeef”, råber han, ”der er gæster”. Jeg bliver vist ind i køkkenet, ind gennem mellemgangen og forbi opvasken. I mellemgangen ligger flere tomme varekasser, og hen over et gelænder ned til en kælder hænger rækkevis af viskestykker og karklude til tørre. Over væggen til køkkenindgangen er der indprentet KØKKEN med store sorte bogstaver. Dagens arbejde er kun så småt i gang. Jeg træder ind i køkkenet, og det første der falder mig i øjnene er, at det er sirligt rengjort, velordnet og indrettet med stålblanke borde. Flere steder på væggene hænger knive på knivskinner, under komfuret er potter og pander stablet, og andre køkkenredskaber er placeret umiddelbart strategisk rigtige steder. Jeg hører en svag brummen fra udsugningen, og i baggrunden kan jeg høre kokkene stadig arbejder med vareudpakningen. Jeg kan kun svagt fornemme duften af mad. I mod mig kommer en lille tæt mand iklædt sorte bukser og hvid jakke. Det er Chefen. Med et fast blik stikker han hånden frem til hilsen med ordene: ”Nå det er dig, der skal være her. Velkommen”. Jeg bliver budt på kaffe, og får anvist, hvor jeg kan lægge mine ting. ”Lige om lidt kalder jeg drengene sammen, så kan du komme med ind til briefing”. Inden briefingen når han lige at spørge lidt ind til, hvad det er jeg gerne vil have ud af mit ophold i køkkenet. Jeg fortæller ham, at jeg er interesseret i at studere kokkenes sociale arbejdsfællesskab, og at jeg er særligt interesseret i at undersøge, hvad der skal til, for at blive en del af det. Jeg vil meget gerne have en plads i deres fællesskab og opleve kokkelivet på egen krop. Og så får jeg også lige indskudt, at jeg er glad for, at han er med på projektet, og at jeg overhovedet har fået adgang til hans køkken. Jamen selvfølgelig, siger han – ”Men jeg opfører mig altså som jeg plejer!”\n”Drama på Geranium: Dansk mesterkok slog ansat for øjnene af gæster” (www.bt.dk) – ”Gennemført blæret aften på Geranium” (www.aok.dk) – ”Jeg har simpelthen ikke tid til dit lort. Jeg går amok på dig” (www.bt.dk) – ”Verdens bedste: På Noma får man levende myrer og spiselige blomster” (www.politiken.dk) – ”En stjerneklar aften – et besøg på Frederikshøj er en totaloplevelse for alle sanser” (www.jyllands-posten.dk) – ”Helvedes køkken” (reality show TV2) – ”Noma på kogepunktet” (Dokumentar DR1)- ”Dansk gastronomi hører fortsat til blandt verdenseliten og tiltrækker turister, vurderer VisitDenmark” (www.avisen.dk) – ”Michelin guide” – ”The World’s 50 Best Restaurant Awards” – ”Bocuse D’or” – ”René Redzepi blandt verdens mest indflydelsesrige” (www.jv.dk). ”Mød 4 af de bedste (og lækreste) kokke” (www.altfordamerne.dk). ”Millioner skal løfte dansk gastronomi” (www.nyhederne.tv2.dk). (Se fulde referencer i litteraturlisten)\nOvenstående afsnit er blot et lille udpluk af avisoverskrifter, tv-programmer og konkurrencer, der er at finde om kokke og restauranter på Michelin niveau, og det er et meget godt billede på den dobbelte offentlige opmærksomhed, der synes at afbillede elitekokkes tilværelse. Det er en\ntilværelse, der ud fra overskrifterne at dømme, leves i en splittelse mellem himmel og helvede. Blandt disse overskrifter anes det, at de samme kokke på en og samme tid fremstilles som både helte og skurke, og det er ikke så entydigt, om de i virkeligheden bliver anset som gode eller onde.\nPå samme tid som kokkene i diverse artikler og anmeldelser bliver rost til skyerne for deres kreativitet og sammensætning af råvarer, bliver de i andre reportager og tv-udsendelser fremstillet som særdeles dårlige ledere med hang til psykisk vold og terror.\nI overskrifterne kan vi ligeledes ane, at kokkene på eliteplan kæmper om stjerner og placeringer på forskellige verdensomspændende ranglister, og de er således i hård kamp mod hinanden om at være verdens bedste. At være blandt de bedste kokke kan både føre til fremstillinger i dameblade som tidens mænd og til rangeringer på Time Magazines lister over verdens 100 mest indflydelsesrige personer.\nSlutteligt aner vi også en vis samfundsøkonomisk interesse omkring kokke og restauranter på eliteniveau. De skal være med til at brande dansk gastronomi ude i verden, ligesom de skal tiltrække turister til landet, hvilket afføder et argument om en plads på finansloven.\nDisse divergenser omkring kokke på eliteniveau har i længere tid pirret min nysgerrighed. For hvem er de mennesker, der dag ud og dag ind lever i og med en branche, der i den grad er i mediernes søgelys, og som jævnligt bliver fremstillet i krydsilden mellem de bonede gulve og helvedes forgård? Hvem er de mennesker om hvem, der hersker så mange fordomme, at næsten ligegyldigt hvem, jeg har talt med om dette projekt, så er der givet udtryk for et indtryk af, at kokkene helt sikkert arbejder i et hårdt arbejdsmiljø: At kokkene helt sikkert er hidsige, stressede, mobber hinanden og har hang til lidt for meget alkohol. Køkkenchefen er sikkert også en idiot og egotripper, og så er arbejdsdagene formentlig også umenneskeligt lange med udsigt til meget dårlig løn. Umiddelbart ikke noget der skulle indikere, at det for nogen skulle være en ønskværdig profession, men nærmere en profession med tilhørende normer og værdier, der ligger langt fra tanken om moderne ledelse og arbejdsformer.\nNår disse fordomme har været fulgt til dørs, har der efterfølgende også været talt om kokke med en vis respekt. Det er nemlig ikke så ofte, at man som gæst på en restaurant har direkte udsigt til køkkenet og dermed kan se kokkenes arbejdsprocesser. Så hvordan kan de overhovedet nå at\nfremtrylle så mange retter i løbet af en aften samtidig med, at de skal holde styr på, at det varme skal være varmt, salaten skal være frisk og sprød, og det hele skal anrettes pænt og ordentligt på tallerkenen – vel og mærke til tiden?\nJeg satte mig for at følge min nysgerrighed til dørs, og i efteråret 2012 udførte jeg et tre måneder langt feltarbejde blandt kokkene på Restaurant Ryttergården, der regnes blandt en af de bedste restauranter i Danmark. Jeg var nysgerrig på, hvad der foregår i det professionelle køkken, når\nprislejet for en servering når det højeste niveau i Danmark. Jeg ville lægge alle fordomme om kokke på hylden og i stedet undersøge, hvilke normer og værdier kokkene selv lægger vægt på i deres professionelle arbejde.\nSom faggruppe er kokke det empiriske objekt, der gennem længere tid har vakt min undren (Hastrup 2003:15). Men en kok er ikke bare en kok. En kok kan være ansat mange forskellige steder – lige fra en kantine, til en restaurant prydet med Michelin stjerner. Da jeg hverken har tid\neller ambitioner om at undersøge kokke som en samlet faggruppe, har jeg været nødt til at afgrænse det empiriske, så jeg på den måde kan rette en selektiv opmærksomhed (ibid:15) mod min forskningsinteresse.\nSnittet for dette speciale ligger derfor i en undersøgelse foretaget i efteråret 2012 blandt kokke i et køkken på en dansk Michelin restaurant. Mit undersøgelsesfelt er centreret omkring kokkene, hvormed jeg afgrænser mig fra at undersøge gæster, tjenere og opvaskere og andre aktører i\nrestauranten. Disse vil kun blive nævnt, hvis de har indvirkning på kokkenes arbejde.\nTypisk vil undersøgelser om kokke eller andre arbejdsfællesskaber ikke være at finde i den almindelige opfattelse af, hvor pædagogisk-antropologisk forskning finder sted (Højlund i Ambrosius Madsen:25). Selv har jeg flere gange skullet forklare, hvordan jeg kan studere noget pædagogisk uden at have med børn eller institutioner at gøre. I mit speciale er jeg dermed nødt til at bryde med opfattelsen af, hvor man kan studere forhold, man vil kalde pædagogiske.\nI den pædagogiske videnskab er den særlige vidensinteresse at studere forhold som bl.a. læring, opdragelse, dannelse og socialisering. Den pædagogiske videnskab indeholder en flertydighed, idet den kan formuleres som både en teoretisk og en praktisk videnskab (ibid:22). Som en\nselvstændig videnskabsdisciplin opstod pædagogikken som en forgrening af oplysningstidens beskæftigelse med opdragelsesspørgsmål, hvor ideer om den kristne arvesynd måtte vige for filosofien om det fornuftige menneske (Lyhne i Kant 2002:11). Hvor tanken om opdragelsen før\nblot var henlagt til deltagelse i hjemmets daglige liv, blev der nu dannet en mængde opdragelsesforskrifter med henblik på intenderede og velovervejede fremgangsmåder og metoder for opdragelse, dannelse og socialisering (ibid:12), med henblik på at danne det enkelte individ til\nnetop den tilværelse, det skal leve i. Om dette siger den tyske filosof Immanuel Kant: ”(…) Thi hvor forskelligt lever mennesker ikke! En uniformitet kan kun tilvejebringes, hvis de handler efter samme slags principper, og disse principper må nødvendigvis blive en anden natur for dem” (Kant 2002/1923:25).\nSom praktisk videnskab er pædagogikken altså en reflekteret viden, der er rettet mod at udvikle en pædagogisk praksis, hvor fokus i bund og grund er henlagt at udvikle det enkelte individ gennem handling, udvikling og forbedring (Højlund i Ambrosius Madsen:22) via deltagelse i en socialitet – at ville noget med nogen. Men pædagogik er også en videnskab, der kan formulere viden og teorier om praksis uden at have direkte nytteværdi, som fx er centreret om forskellige ideer om det gode menneske (ibid.).\nOmdrejningspunktet i den pædagogiske videnskab er altså centreret om det at være menneske i verden. Pædagogikkens omdrejningspunkt omhandler en problematisering af den menneskelige væren – vi er alle sociale væsener, så hvad skal vi være, og hvordan skal vi være? Dette er\nspørgsmål, der alle bliver tilvejebragt i en samfundsmæssig og kulturel dannelsesdiskurs. Det handler om at blive dannet til noget bestemt og om, hvordan vi skaber relationer til hinanden i specifikke kontekster.\nI antropologien har forskeren det som sin særlige vidensinteresse at undersøge sociale fællesskaber. Det er altså ikke mennesket i sig selv, som er særligt interessant, men mennesket som en del af en socialitet, der er i centrum. Som Kirsten Hastrup skriver, er ”det sociale lag det sted, hvor sammenhæng og gensidighed tages for givet (…) og indeholder det, vi normalt kalder kulturelle forhold, dvs. betydningsskaben, forestillinger, værdier (…)”. Det centrale i antropologien er altså at undersøge, hvordan aktørerne af det sociale rum skaber og forhandler mening. Det bliver dermed muligt at skærpe opmærksomheden mod det almindelige hverdagsliv, som det opfattes af folk selv gennem empiriske og teoretiske analyser.\nSom videnskabsdisciplin lægger pædagogisk-antropologi sig i krydsfeltet mellem de to selvstændige videnskaber pædagogik og antropologi, der på forskellig vis hver i sær leverer perspektiver og teorier til det individuelle, sociale og kulturelle felt. I krydsfeltet kan begge fag med hver deres teoretiske og empiriske bidrag belyse og generere viden om hinandens felter. Antropologien kan levere teorier og begreber til analyse af social og kulturel praksis i det pædagogiske felt, og omvendt er den pædagogiske videnskab med til at levere teorier og begreber til analyse af det antropologiske felt (Ambrosius Madsen:8). Pædagogisk-antropologiske temaer handler altså om dannelse og læring – ikke blot i skolen og andre institutioner, vi vil kalde pædagogiske, men også i en bred pædagogisk forstand, hvor temaerne retter sig mod studier af, hvordan mennesket i fællesskab forhandler sig frem til mening og betydning i hverdagslivets sociale og kulturelle praksis (ibid:11).\nI dette speciale er hverdagslivet henlagt til et Michelin køkken i en afgrænset periode på tre måneder, hvor det har været min hensigt at undersøge, hvordan kokkene forhandler, definerer og formidler mening og betydning for det sociale fællesskab, og ikke mindst hvordan kokkene dannes til dette fællesskab.\nDen overordnede interesse for dette speciale er at undersøge, hvilken formidlingsform den sociale og kulturelle læring antager – en læring og dannelse der har betydning for at kunne blive socialiseret ind i kokkenes arbejdsfællesskab. Da det er et arbejdsfællesskab, der bl.a. danner den\nsociale ramme om et praktiksted i en uddannelsesmæssig sammenhæng, ville det umiddelbart være nærliggende at se på læring som værende den måde, hvorpå eleverne tilegner sig den faglige viden og kunnen for at opnå titlen som kok. I den store sammenhæng er det naturligvis også\naltafgørende for en kok, om han behersker sine håndværksmæssige kompetencer, men umiddelbart viser resultaterne af min undersøgelse, at der skal mere til. At blive kok på det niveau jeg har undersøgt, er en dannelsesrejse.\nI flere af mine interviews påpegede kokkene: ”kokkebranchen er så meget mere end bare det at lave mad”. På forskellige vis udtrykte kokkene at det, der motiverede dem i deres arbejde var jagten på det perfekte måltid, og at denne perfektion kun kunne nås ved fælles hjælp. Præcis som\nnår en professionel fodboldspiller spiller sammen med resten af holdet om at nå målet – at vinde kampen – og derefter forfiner sin spilleteknik for at vinde igen og igen, udtrykte og viste kokkene mig gang på gang, at selv om målet om et perfekt måltid syntes leveret hver dag, handlede det\nhele tiden om at yde bedre og forfine perfektionen. I et sådan holdspil, både blandt kokke og professionelle fodboldspillere, handler det om at udvise en fælles attitude og et fælles drive. At falde af på dette drive og denne attitude signalerer svaghed. Man taber og må ekskluderes af kampen. Dette er også, hvad den amerikanske sociolog Gary Alan Fine bl.a. har konkluderet i sine undersøgelser blandt kokke på amerikanske middelklasserestauranter:\n”A key indicator that a novice has become a competent cook is the development of a professional stance (…). There are four things that are important in this industry to be professional, and that’s determination, drive, and common sense, and attitudes and heart (…). When individuals do not demonstrate these components of community and competence, they must be separated from their position, preferably by being cooled out” (Fine 1996:49).\nFor at blive en velanset kok, er det altså væsentligt at besidde den lige præcis den sociale og kulturelle kapital, der passer til et restaurationskøkken – man skal være kok med hele sin personlighed og hele sin væren.\nI denne sammenhæng er jeg inspireret af antropologerne Bradley Levinson og Dorothy Hollands analytiske distinktion mellem ”schooling” og ”education” (Levinson og Holland 1996). Hvor begrebet schooling i en antropologisk sammenhæng analytisk set anvendes som læringsbegreb i\nen formel intenderet skolesammenhæng (ibid:2), anvendes education som et bredere defineret begreb. Det anvendes som begreb til at undersøge, under hvilke kriterier det enkelte individ anses som værende dannet i en specifik kultur eller kulturelt fællesskab. Levinsom og Holland sætter\nfokus på, at det ikke kun er uddannelse gennem skolen, der har betydning for, om det enkelte individ i et bestemt fællesskab eller specifik kultur kan anses som værende dannet, men det har lige så stor, om end ikke større betydning, at individet er ”educated”. Altså om det besidder den\nrette sociale og kulturelle viden der skal til, for at kunne begå sig i den specifikke kultur. Pointen er, at for at få et indblik i de specifikke praksisser, der giver et individ status som ”educated”, må man undersøge, hvilke kulturelle kapitaler der har betydning, og hvordan de opstår.\nI det køkken jeg har undersøgt findes flere forskellige læringsmål. Ud over den rent håndværksmæssige faglighed er den sociale læringsproces som tidligere nævnt af vital betydning for den enkeltes optagelse i fællesskabet. Det er denne læreproces, jeg vil koncentrere mig om.\nDen amerikanske antropolog Jean Lave og læringsteoretiker Etienne Wengers analytiske tilgang ”legitim perifer deltagelse” (Lave og Wenger 2012), som belyser, at håndværkstilegnelse og social læring er en uadskillelig enhed, vil danne baggrund for min forståelse for de sociale læringsmekanismer i køkkenet.\nOprindeligt er jeg selv uddannet pædagog, og at træde ind i det professionelle køkken var på mange måder en ny og ukendt verden for mig. Jeg var novice på både det håndværksmæssige og det sociale plan. I min oprindelige profession og de steder jeg har været ansat, har størstedelen af\nde ansatte været kvindelige pædagoger med dertilhørende kvindelige normer og værdier. Jeg har været vant til arbejdsformer, hvor personalegrupperne har været inddelt i selvstyrende grupper, og mine ledere har talt til mit emotionelle jeg. Jeg er dermed ofte blevet spurgt: ”hvad har du lyst til i dit arbejde?”, ”hvor ser du dig selv i dit arbejde om to år?”, og jeg er aldrig direkte blevet beordret en opgave. Blandt mine kollegaer har jeg været vant til, at vi alle har været lige. Nok var der en leder, og nok havde jeg kollegaer, der havde mange flere års erfaring end mig, men alle havde en stemme, der skulle høres. På den måde har jeg ofte oplevet, at vi kunne bruge flere timer og mange møder på at tale om, hvordan vi løste en problemstilling på bedst mulig vis, og det var ikke sjældent hørt, at man som pædagog sagde ”jeg føler, jeg kan mærke, jeg synes, jeg tror”. Man hørte sjældent nogen være skråsikker i deres sag og sige ”jeg ved, det er den her vej, vi skal gå, vi gør det på den her måde, og vi gør det lige nu, sæt i gang”. Endvidere har jeg været vant til, at når man tog imod en ny medarbejder på arbejdspladsen, så interesserede man sig for, hvem personen var. Havde hun børn, og hvilke fritidsaktiviteter interesserede hende, i højere grad end hvem hun var som pædagog, og hvad hun kunne udrette.\nAllerede da jeg trådte ind i Ryttergårdens køkken den første morgen, var jeg klar over, at jeg i de kommende måneder ville møde en verden, der ville være meget anderledes, end den jeg kom fra. Da kokken, som i min ankomsthistorie kaldte på Chefen og anvendte hans titel og ikke hans navn, fik jeg en fornemmelse af, at der nok ville være et hierarki blandt kokkene, som jeg ikke var vant til. At Chefen sagde, at han om lidt ville kalde drengene sammen til morgenbriefing indikerede, at jeg ikke var havnet på en typisk kvindearbejdsplads. Det var en mandearbejdsplads, hvor der ikke blev holdt møde, men en ugentlig briefing. Og videre blev min opmærksomhed på den anderledes verden skærpet, da Chefen sagde: ”Jeg opfører mig, som jeg plejer”. Han ville umiddelbart ikke lade sig mærke af min tilstedeværelse i køkkenet, og jeg måtte derfor tilsyneladende være forberedt på lidt af hvert.\nI løbet af de første par dage i køkkenet stod det mig hurtigt klart, at jeg i de kommende måneder ville befinde mig i et mikrounivers, hvor det sociale fællesskab på mange måder umiddelbart var opbygget som en rigid hierarkisk konstruktion. Chefen havde den øverste kommando, og for at opnå accept blandt de andre kokke skulle man udvise en ydmyghed og acceptere sin egen position i hierarkiet. Dette blev blandt andet klart udtrykt, når jeg talte med Chefen om at være ny i køkkenet.\nNår du er ny, er du nødt til at forstå, at du skal gå ind i dette køkken med en vis ydmyghed. Du skal ikke brokke dig eller være bedrevidende, for jeg har trods alt mange flere års erfaring i det her fag end dig. Du skal holde din kæft og tage i mod med åbne arme og bevise, at den opgave jeg beder dig om at løse, løser du på bedst mulig måde. Nogle gange vil jeg sætte dig i gang med for mange opgaver ad gangen, men det er blot for at afprøve dig, og hvilket pres du kan holde til. Jeg er ligeglad med hvem du er som person. I begyndelsen vil du bare være luft for mig, og jeg vil lægge afstand til dig, til du har bevist at du vil arbejde og er seriøs. Til du har bevist, at jeg kan regne med dig.\nAt være ydmyg blev også eksemplificeret af Førsteeleven: ”nye må til enhver tid kunne lægge sin stolthed til side. De skal altid vide, hvem der er over dem, for at tage i mod det personen har at give – for hvis jeg retter dem eller siger noget til dem, så er det fordi, jeg ved det. Jeg har styr på det.”\nDet stod klart for mig, at det at være ydmyg både handlede om at udvise ydmyghed på et håndværksmæssigt plan, men det handlede i høj grad også om at kunne spille med på et særligt socialt spil, en særlig form for humor og en særlig form for jargon. For at kunne blive accepteret\nsom en del af flokken, var det blandt andet vigtigt at kunne spille med på udtryksmåder, der ofte tog form af små drillerier og jokes med seksuelle og racemæssige undertoner. Som Tredjeeleven sagde til mig, handler det ikke om bare at ”give efter” for de andres drillerier og ydmygelser. Han\nville også gerne selv være flabet, men ”på den sjove måde, med den rette attitude og på det rette tidspunkt”. ”Det handler om at kunne give igen og være lidt arrogant, uden det bliver for nederen”. Der tegnede sig hurtigt et analytisk fokuspunkt, hvor jeg fandt det særligt interessant at undersøge de umiddelbart stærke sociale hierarkier nærmere. For som både Chefen og Førsteeleven indikerer, skal alle være klar over, hvem der er over – og underordnede. Men omvendt åbner Tredjeeleven også op for perspektiver, der handler om, at man en gang i mellem kan lege og\nmåske rykke lidt ved hierarkierne, hvis blot man gør det på den rigtige måde uden at være for nederen. Altså en måde hvorpå man kapitaliserer sin sans for det håndværksmæssige arbejde – men i høj grad også sin sans for det sociale spil.\nI bund og grund var det et centralt omdrejningspunkt, at en nyankommen skulle udvikle en sans for både håndværket og det sociale spil, for at opnå accept som en del af arbejdsfællesskabet. Det interessante i mine observationer og kokkenes fortællinger var dog, at betydningen af de to plan blev vægtet forskelligt på forskellige tidspunkter af dagen. Når kokkene bakkede op i dagtimerne, og der ikke var gæster i restauranten, var stemningen mere løssluppen, og det var til at se igennem fingre med, hvis man lavede en håndsværksmæssig fejl. Førsteeleven fortalte: ”Det er det ikke tilladt at fejle, men hvis du fejler så gør det under opbakningen, så er det kun dig selv, det går ud over. Så er det bare dig selv, der skal arbejde hurtigere i den anden ende”. Det var også primært i dagtimerne, at kokkene kunne lege med de sociale hierarkier. Det var ”det rette tidspunkt”. Under service – når der var gæster i restauranten – forholdt sagen sig imidlertid anderledes. Kokkene arbejdede fuldt koncentreret, og prøvede en nyankommen at rokke ved hierarkierne, var det den sikre ved til eksklusion.\nSom feltarbejdet skred frem og i den efterfølgende bearbejdelse af mine data, stod det mig klart, at der var flere fokuspunkter, der var interessante. Kokkenes fortællinger og selvfremstillinger og mine observationer pegede i retning af, at jeg havde med nogle mennesker at gøre, der på ingen\nmåde havde et job, der kunne betegnes som et ni til fire job. Med flere af kokkenes egne ord var jeg kommet til en arbejdsplads, hvor man ikke gik på arbejde, men de betegnede det som en ”livsstil”. Flere af kokkene talte ofte om, at det var vigtigt at sætte sig et mål, kæmpe for det og blive ved med at arbejde, til målet var nået, snarere end det var et job, der bare skulle overstås. Det var fortællinger og observationer, der pegede i retning af, at perfektion i sin mest sublime tilstand umiddelbart ikke var opnåelig, for i kokkenes øjne ville der altid være en detalje, der kunne forbedres eller gøres anderledes. Men det kunne også mærkes, ses og høres at alle kokke var enige om, at detaljen ikke kunne forbedres, hvis ikke alle var bevidste om samarbejdets form. Flere af kokkene påpegede, at der ikke er nogen, der kan udføre jobbet alene, hvilket blev understøttet af flere fortællinger og observationer, der viste, at alle bestred en vigtig position uanset om deres rang var høj eller lav.\n”Det er vigtigt at kunne forstå, at selv om du bare bliver bedt om at stille tallerkener op, er du vigtig. For hvis ikke der bliver stillet det rigtige antal tallerkener op og vel at mærke den rette type tallerken, kan vi andre ikke gøre vores arbejde. I sidste ende kan det ende med, vi ikke får sendt det\nrette antal tallerkener ud i restauranten, og dermed vil det gå ud over gæsterne. Det handler ikke kun om at stå og garnere eller stå ved stegepartiet, men det handler om at være med i kampen og at udfylde sin plads” (citat Førsteeleven).\nMed tiden begyndte jeg ydermere at lægge mærke til, hvilken betydning kropspositionen havde, når kokkene signalerede, de var klar. Det var ikke uset, oftest blandt de nye – mig som antropolog, Tredjeeleven og volontørerne – at man stod i en militaristisk rør stilling med rettet ryg og hænderne bag ryggen, hvis ikke man havde noget at lave. Det var bare sådan ”man gjorde”, når man ville signalere, at man var klar til at modtage en ordre. Som Tredjeeleven sagde: ”Vi har alle et ansvar, og vi kan ikke snige os udenom. Hvis ikke vi signalerer, at vi er klar, hvis vi bare stiller os over i et hjørne og gemmer os, kan vi være lige meget, og vi kan hurtigt blive byttet ud med en anden”.\nMed udgangspunkt i de ovenstående beskrevne felter leder det mig frem til følgende problemstilling for specialet:\nEn pædagogisk-antropologisk analyse af socialiseringen af nyankomne kokkeelever på en Michelin-restaurant i Danmark.\nKøkkenet er beliggende i en af Danmarks Michelin-restauranter. Guiden, som publiceres af det franske dækfirma Michelin, blev introduceret i begyndelsen af 1900-tallet (Michelin 2011:12). På daværende tidspunkt blev guiden uddelt til alle, der købte en bil og formålet var at få folk til at\nrejse ud i landet, købe flere biler og dermed flere dæk (www.michelin.dk). Det overordnede indhold var centreret omkring, hvor man kunne tanke, overnatte og spise. Det var altså en guide, der skulle gøre det nemmere at rejse. Selv om det i dag stadig er en rejseguide, der overvejende\nindeholder anmeldelser og anbefalinger af restauranter og hoteller tilhørende forskellige anbefalingssymboler, er den nok mest kendt for det stjernesystem, der blev indført i 1930’erne til at belønne de bedste restauranter – først i Europa og siden i hele verden.