Tog NS ’s-Hertogenbosch - Amsterdam | Find billige togbilletter og togtider | Trainline\nOm togrejsen fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam\nØnsker du at finde ud af mere om at tage toget fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam? Så er du kommet til det rette sted.\nToget fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam tager som regel 57 minutter i gennemsnit for at rejse de 81 km, selv om de hurtigste tjenester kan tage 56 minutter. Du kan forvente at finde 92 tog om dagen på denne populære rute. Godt nyt! Der er direkte tog til rådighed til Amsterdam, så du kan gøre dig det behageligt, så snart du stiger om bord på toget, så du kan nyde rejsen. Hele eller dele af din rejse vil være om bord på et NS-tog, da de er den største togoperatør på denne rute.\nDu kan spare penge på togbilletter fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam, hvis du bestiller i forvejen. Brug vores Rejseplanlægger øverst på siden for at sammenligne priser og få de billigste billetter.\nTog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam med tog er 57m over en afstand på omkring 81 km. Der kører normalt 92 tog om dagen fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam, og billetter starter fra 17,20 €.\nTogtider fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam\nTjek de næste tog, der afgår fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam for den tir 12 jul. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n11:58 12:55 57m, direkte\n12:08 13:05 57m, 1 togskift\n12:18 13:15 57m, direkte\n12:28 13:25 57m, direkte\n12:48 13:45 57m, direkte\n12:58 13:55 57m, direkte\n13:08 14:05 57m, 1 togskift\n13:18 14:15 57m, direkte\nNS-tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam\nDu kan rejse fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam med NS-tog. Vær opmærksom på, at disse tog muligvis ikke kører direkte fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam, så sørg for at tjekke, om du skal skifte tog under rejsen, når du søger efter billetter.\nBillige togbilletter fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam\nPrisen på togbilletter fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam starter ved 17,20 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam.§\nVil du vide mere om din rejse fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem ’s-Hertogenbosch og Amsterdam er 57 minutter, og der er ca. 92 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem ’s-Hertogenbosch og Amsterdam med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam er 56 minutter.\nHvor meget koster toget fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam?\nTogbilletter fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam starter fra kun 17,20 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam?\nJa, det er muligt at rejse fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam, uden at du behøver at skifte tog. Der er 61 direkte tog direkte tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam?\nDet første tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam afgår kl. 00:03. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam?\nDet sidste tog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam afgår kl. 23:53. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem ’s-Hertogenbosch og Amsterdam med tog?\nTog fra ’s-Hertogenbosch til Amsterdam tilbagelægger en distance på ca. 81 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Amsterdam til ’s-Hertogenbosch.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for ’s-Hertogenbosch til Amsterdam for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 12.07.2022. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 17.04.2022 til rejser på 17.04.2022 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Alternativ information: Barnløshed\nBarnløshed - hvad kan man gøre?\nMan regner med, at op mod hvert syvende par har svært ved at få børn. Man kan tale om barnløshed, når et par har forsøgt målrettet gennem et halvt til et helt år. Barnløshed er et stigende problem, og det kan både skyldes forhold ved manden eller kvinden.\nDet er svært at sætte nøjagtige tal på, men i ca. 2 ud af 3 tilfælde af barnløshed er årsagen forhold vedrørende kvinden. Blandt de mest almindelige årsager er svigtende ægløsning, tillukkede æggeledere, hormonforstyrrelser, problemer i livmoderens slimhinder, sygdomme i kvindens bughule eller cyster. En sygdom som endometriose vurderes at være skyld i ca. 1 ud af 4 tilfælde af alle barnløshedstilfælde. Endometriose er slimhindevæv fra livmoderens inderside som har revet sig løs og sat sig omkring livmoder, æggestokke eller andre steder, hvor det kan genere.\nForhold vedrørende manden er skyld i ca.1 ud af 3 barnløshedstilfælde. Årsagen kan bl.a. være blokerede sædledere, brok i pungen, infektion i prostatakirtel, antistoffer dannet mod egne sædceller og generel dårlig sædkvalitet. Sædkvaliteten har været faldende, hvilket der har været fokuseret meget på i de senere år. Man skal være opmærksom på, at dårlig sædkvalitet giver sig udtryk i et øget antal af fødselsdefekter.\nMan har lavet undersøgelser der viser, at unges sædkvalitet rent faktisk var dårligere, end hos en gruppe hvor gennemsnitsalderen var omkring 50 år. Antallet af testikkel kræft har også været tredoblet inden for de sidste 50 år, hvilket hænger sammen med den dårlige sædkvalitet.\nMåske skal den manglende frugtbarhed hos mænd allerede findes i forbindelse med udvikling af kønskirtler i det tidlige fosterliv. En for kraftig øget østrogen påvirkning af det mandlige foster under de tidlige udviklingsfaser kan måske fremkalde forstyrrelser i kønsudviklingen. Den øgede østrogen påvirkning kan skyldes miljøet med eksponering af østrogenlignende stoffer eller dårlig kost som er fiberfattig og fedtrig, der vil kunne bevirke et øget østrogen niveau.\nAt blive gravid:\nEn mand på 25 er tre gange så frugtbar som en på 40\nEn kvinde på 25 bliver dobbelt så let gravid som en på 35\nC-vitamin: Kan forbedre sædkvaliteten. Sammenklumpning af sæden skyldes ofte "iltningsprocesser". C-vitamin er en vigtig antioxidant som forebygger iltningsskader. Arvematerialet i sæden bliver bedre beskyttet mod angreb fra frie radikaler med mindre risiko for børn født med skader. Luftforurening, tungmetaller og kemiske stoffer i tobakken vil i årenes løb kunne ophobes i vævene i testiklernes sædkanaler, hvor sæden dannes 1000 mg C-vitamin i 2 måneder vil rense sæden for giftstoffer.\nB6-vitamin: B6-vitamin forbedrer zinkoptagelsen. Det kan øge mængden af progesteron som har indvirkning på livmoderen og dens evne til give gode vilkår for et befrugtet æg.\nKrom: Ved nedsat sædkvalitet.\nHos mænd med dårlig sædkvalitet ses ofte lave niveauer af zink, calcium, magnesium, selen og kalium.\nModerens alder som risikofaktor for at føde "usunde børn" er en misforståelse. En sund og giftfri kvinde kan føde sunde børn helt op i fyrrene. Men ofte er det jo sådan at ældre kvinder og ældre mænd har større ophobning af giftstoffer hvis de i mange år har levet med røg, forurening, dårlig kost, stress m.v.


Nyt om fårene – Sydhavnstippen\nDe sidste fem år har fårene på Sydhavnstippen været kommunalt ansatte naturplejere, som Fårelauget har haft opsyn med. De har gået på området i sommerhalvåret, og holdt de uønskede planter i skak, hvilket de har gjort på fortrinlig vis.\nDenne ordning er nu stoppet, men en ny struktur er sat i værk, fordi der stadig er behov for naturplejen, og fordi mange synes at det er en rigtig god idé at have får på Sydhavnstippen.\nDer er derfor oprettet et nyt Fårelaug under Børnenes Dyremark. Man kan være anpartshaver (hvor man passer dyrene, samt er økonomisk involveret) eller hyrde, som udelukkende tager sig af det praktiske arbejde med dyrene.\nDer indkøbes 30 får, og lauget står for pasningen af dem hele året rundt. Tanken om at der skulle avles egne lam er ikke mulig i første omgang af forskellige årsager. I stedet reguleres bestanden ved at slagte nogle af fårene hvert efterår, og supplere op med nyindkøbte om foråret. Kødet fordeles mellem laugets anpartshavere.\nLauget holder et informationsmøde om Fårelaugets arbejde, pasning af fårene, økonomisk forhold mm. søndag d. 30.3 kl. 19:00 i Rytterstuen på Børnenes Dyremark (bag Karensminde, Wagnersvej, Sydhavnen). Hvis du er interesseret i at være med i arbejdet med fårene, så mød op.\nMødet er også for folk der allerede har tilkendegivet at de vil være med i Fårelauget.\nFårene bliver lukket ud på Sydhavnstippen lørdag d. 5. april kl. 15:00 – tag børn og familie med, det bliver en dejlig dag!


Merry X-mas... - Strikkepik\nSå kom julen...Og med den stressen, forventningerne og til sidst julefreden. Jeg har hele tiden været opsat på at julen skal være en tid med ro og nærvær. Må jo sige at det er gået rimlig fint ind til nu :)\nSelvom det er alt andet end roligt at være en familie på 7 og med tre gæster juleaften. Men dejligt var det!! Og jeg må stolt sige at jeg MÅ ha passeret danskertesten, med julemaden hvor ALT stod på bordet og smagte fantastisk.\nSom sedvanlig vælger vi det træ det er synd for, det ingen andre kunne tænke sig at ha stående i sin stue. Hele banden var med ude da træet skulle fældes (det var bare i haven men alligevel...) og kiggede op på det enormt høje tynde træ. Var det virkelig det vi skulle have??? Det var det!!!\nNaturen havde sørget at pynte det for os allerede før vi gik igang, med en masse små kogler. Hvor træet stopper og toppen begynder er der ca en halv meter der er helt uden nåle, helt nøget. Men smukt er det, og det dufter af gran i huset.\nStore og små har fået gaver og vigtigst, GIVET gaver <3 for det var nok det der var det bedste at se.\nNu sidder jeg her i sofaen og har færdiggjort et par sutsko, et UFO der har ligget ca et år. Meget stolt over at ha taget fat i det.\nEllers har jeg haft travlt med de pinke bånd. Så travlt at jeg er løbet tør for garn... Men det kan jo rådes bod på :D hurra garnbutik, her kommer jeg!!! Formentlig Tant Thea i Helsingborg, det er altid så hyggeligt der ;)\nHele huset er blevet pyntet, og om lidt skal det hele ned igen... Eller... Jeg nænnes ikke at pille det hele ned :) Lidt julepynt, det jeg holder aller mest af får lov til at blive!\nJeg fik lavet de dejligeste flødekarameller, en fryd for både øjet og ganen.\nen glædelig jul ønskes i allesammen <3<3<3


Kunstnernes Beskatning 2021 er klar! - Danske Kunsthåndværkere & Designere\nKunstnernes beskatning 2021\nKunstnernes Beskatning er en kommenteret skattevejledning med afgørelser og eksempler fra praksis, som viser, at der ofte er forskellige muligheder for fortolkning af reglerne. Skattevejledningen er siden 2002 udgivet af Dansk Kunstnerråd med årlige opdateringer og udgives i år i et samarbejde mellem Dansk Kunstnerråds skatteudvalg og advokat Peter Hansen.\nLæs hele Kunstnernes Beskatning her.\nFølg med hos Dansk Kunstnerråd her.


Husker du Amy? Nu er hun fanget i Danmark og må ikke se sin mor | BT Danmark - www.bt.dk\n19. okt. 2015 - 9:27\nJacob Friberg | jani@bt.dk, Jacob Friberg | jani@bt.dk\nEn video af den lille etiopiske pige Amy, som med tvang blev slæbt ud i en bil af pædagoger fra Næstved Kommune, kastede det første lys over skandaler i adoptionssystemet. I dag, tre år senere, forbyder de danske myndigheder Amy at besøge sin hiv-smittede, biologiske mor i Etiopien.\n»Det hele har været en kæmpe misforståelse. Min mor ville aldrig have bortadopteret mig, hvis hun vidste, det ville foregå sådan her. Hun fik at vide, hun kunne kontakte mig hver anden måned,« siger Amy Steen, der på papiret i dag er 15 år. I virkeligheden er hun lige fyldt 17.\nFor da hun kom til Danmark i 2009, blev hun af eksperter på Rigshospitalet vurderet til at være omkring to år ældre end det, der var angivet i papirerne. Det fremgår af den nye bog ’Adoptionens slagmarker,’ der går bag om svindelen med adoptivbørn og kortlægger Amys historie.\nDe seneste år har været turbulente for pigen med de etiopiske rødder. I stedet for et trygt børneliv har Amys hverdag været fyldt med opbrud, afsavn og vrede. Først afskeden med den biologiske mor. Siden et voldsomt brud med adoptivfamilien og dernæst i familiepleje. Det, der skulle have været en lykkelig historie for Amy, blev i stedet en årelang kamp, der ikke er slut endnu.\nAmy blev sammen med sin yngre søster adopteret af et par fra Næstved. Men hendes sene alder gjorde, at hun aldrig faldt til hos sine nye forældre. Skænderierne eskalerede, og til sidst kunne parret ikke længere rumme Amy. Hun blev frivilligt anbragt hos en plejefamilie.\nHer har Amy boet lige siden – på nær de knap fire måneder, der fulgte efter kommunens voldsomme tvangsfjernelse.\nNu sidder hun og fortæller sin historie i den samme grønstribede sofa, som hun for tre år siden desperat klamrede sig til, da en bredskuldret mandlig pædagog fra Næstved Kommune tog hende om livet og løftede hende.\nAmy skreg. Hylede. Sparkede igen. En anden pædagog tog fat om hendes ben. De slæbte hende. Tabte hende på gulvet. Op igen. Videre gennem huset.\n»Slip mig,« råbte hun og forsøgte at gribe fat i alt. Hånden fik fat i trøjen på plejebroderen, der optog hele optrinnet på video.\nDa videoen fandt vej til medierne, rejste en bølge af kritik sig mod kommunen. Amy blev anbragt i et sommerhus, mandsopdækket af pædagoger dag og nat. Derefter på et opholdssted i Holbæk, før hun efter eget ønske fik lov at vende tilbage til plejefamilien her på et landsted uden for Næstved. Udover plejefamilien bor her et andet plejebarn samt syv heste, to katte og hunden Rufus. Hun går i 9. klasse og synger og danser i fritiden.\nMen hendes tanker flyver over 5.000 kilometer sydpå til det østafrikanske land Etiopien, hvor hendes biologiske mor, morfar og storesøster bor. På Amys værelse er en væg plastret til med fotos fra livet før Danmark.Hun drømmer om at besøge sin biologiske familie.\nGlæder sig til at blive 18\nMen eftersom Amy er anbragt uden for hjemmet, hos plejefamilien, er det kommunen, der skal give tilladelse til, at Amy kan rejse til Etiopien. Efter adskillige slagsmål frem og tilbage nægter kommunen stadig. Først når hun som 18-årig bliver myndig, kan hun selv bestemme at rejse.\n»De fleste unge mennesker glæder sig til at blive 18 år, så de kan feste og hygge sig. Jeg glæder mig bare til, at jeg endelig kan bestemme over mit eget liv. Det første, jeg vil gøre, er at tage ned til min mor. Det bliver på selve dagen,« siger Amy. Men hun frygter, at moderen, der er hiv-smittet, går bort inden.\nArgumentet fra kommunen er ifølge sagsakter – som BT har fået indsigt i – blandt andet en verserende retssag i Etiopien. Amys biologiske mor er gået rettens vej for at få adoptionen ophævet.\n»Hvis det virkelig er på grund af den retssag, så har min mor også sagt, at den kan stoppes på nul komma fem,« siger Amy.\n»Både min mor og jeg ønsker, at jeg bliver i Danmark. Jeg har ret til at se min mor. Det overholder de ikke,« siger Amy og knuger hænderne om en sort kop.\nMagtesløsheden bliver til vrede, der hober sig op i hende, til det hele til sidst eksploderer, fortæller hun.\n»Så bryder jeg sammen. Jeg ryger ned i et sort hul, hvor jeg ikke spiser eller drikker noget. Det sker ikke så tit. Men når det sker, så er det voldsomt. Sidst gad jeg ikke snakke med nogen. Og når jeg hørte stemmer, eller hvis jeg så lys, brød jeg sammen,« siger Amy, der oprindeligt hed Tigist. På etiopisk betyder navnet ’tålmodighed.’\nHverken Amys adoptivfar, Næstved Kommune eller Ankestyrelsen, der har behandlet Amys sag, ønsker at udtale sig til BT i forbindelse med denne artikel.\nMinister vil forhindre 'børnehøstere' efter Masho-sagen


Statistik over økologiske jordbrugsbedrifter PDF\nDownload "Statistik over økologiske jordbrugsbedrifter 2013"\n1 Statistik over økologiske jordbrugsbedrifter 2013 Autorisation & Produktion Juni 2014\n2 Kolofon Statistik over økologiske jordbrugsbedrifter 2013 Autorisation & Produktion Denne rapport er udarbejdet af NaturErhvervstyrelsen i 2014 Bidragsyder: NaturErhvervstyrelsen Fotograf: Colourbox Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri NaturErhvervstyrelsen Nyropsgade København V Tlf.: Fax: Hjemmeside: ISBN ISSN\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Størrelse og udvikling i det økologiske produktionsareal og antal bedrifter Størrelse og udvikling i den økologiske husdyrproduktion Størrelse og udvikling af økologien i forhold til landbruget generelt Bedrifter, arealer og størrelsesfordeling Afgrødefordeling Fordeling og udvikling af økologiske bedrifters arealer på produktionsgrene og regioner Geografisk fordeling af det økologiske areal efter bedriftstype på regionalt og kommunalt plan APPENDIKS Udviklingen i til- og fragang af økologiske bedrifter samt til- og fragang i arealer fra nyansøgere og ophørte økologer over kalenderåret Udviklingen i antallet af økologiske jordbrug og det tilhørende produktionsareal fordelt på landsdel/region\n4 1. Indledning NaturErhvervstyrelsen autoriserer bedrifter til økologisk jordbrugsproduktion 1. Autorisation er en forudsætning for, at bedriftens produkter kan sælges som økologiske. Alle autoriserede bedrifter med salg får mindst et årligt kontrolbesøg, hvor NaturErhvervstyrelsen kontrollerer overholdelsen af reglerne for økologisk produktion. Alle økologiske bedrifter skal mindst én gang om året indberette deres produktion til NaturErhvervstyrelsen. Det sker som led i økologikontrollen, og er en forudsætning for oprethol delse af autorisationen. Denne publikation baserer sig på disse indberettede data fra økologiske bedrifter samt data tilvejebragt i forbindelse med sagsbehandling af ansøgninger om autorisation og ophør som økolog. På dette grundlag beskrives antallet af autorisationer, bedrifternes arealanvendelse, størrelsesforhold og husdyrproduktion i 2013 samt udviklingen i disse data over en årrække. Formålet med publikationen er at kunne give information om størrelsen og udviklingen af den økologiske jordbrugsproduktion i Danmark. For udvalgte tabeller og figurer er der foretaget sammenligninger med 2012 for at vise udviklingen siden den foregående økologistatistik, samt sammenligninger med situationen i 2007, der er udgangspunktet for regeringens målsætning om en fordobling af det økologiske areal i I 2013 var der 93 økologiske bedrifter, der ikke havde indberettet deres areal- og husdyrproduktion rettidigt via NaturErhvervstyrelsens Fællesskema, typisk fordi disse bedrifter ikke har søgt arealbaserede tilskudsordninger (enkeltbetaling). Derfor indgår areal- og husdyrdata disse 93 bedrifter ikke i dette års opgørelse. Til sammenligning var der i 2012 kun 16 økologiske bedrifter, der ikke havde indberettet til tiden. Da der ikke foreligger en tilskudsansøgning formodes det, at hovedparten af disse bedrifter har et mindre arealtilliggende. Af de 93 bedrifter med manglende indberetning i 2013 kunne de 55 bedrifter genfindes med indberetningsdata i Disse 55 bedrifter havde i 2012 et samlet økologisk areal på ha, hvoraf de ha var fuldt omlagt og 33 ha var under omlægning. Antages det, at disse bedrifter i 2013 havde samme areal som i 2012, vil der på landsplan være tale om status quo i udviklingen af det økologiske areal fra 2012 til Da de viste opgørelser, tabeller og figurer i denne statistik alene omfatter de autoriserede bedrifter, der havde foretaget rettidig indberetning via Fællesskemaet, skal udviklingen i det økologiske areal fra 2012 til 2013 fortolkes varsomt, jf. ovenstående beskrivelse af problematikken vedrørende manglende indberetning. 1 Autorisationen sker i henhold til bekendtgørelse nr. 716 af 27. juni 2012 om økologisk jordbrugsproduktion og rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler med senere ændringer. 4\n5 Størrelse og udvikling i det økologiske produktionsareal og antal bedrifter Det registrerede økologiske produktionsareal faldt med ha fra 2012 til Dette svarer til et fald i det økologiske produktionsareal på 0,7, og det registrerede areal er dermed på ha. Det registrerede økologiske produktionsareal fordelte sig i 2013 med ha fuldt omlagt økologisk areal, hvilket er en forøgelse på ha i forhold til Derudover var ha under omlægning og 839 ha var planlagt omlagt, men ikke påbegyndt omlægning endnu. Udviklingen i det registrerede økologiske produktionsareal og det fuldt omlagte økologiske areal fremgår af Figur 1. En opgørelse over det økologiske produktionsareal og arealernes omlægningsstatus i perioden fremgår af Tabel A.1 i appendiks. Siden 2007 er arealet blevet øget fra ha til ha i 2013, hvilket svarer til en forøgelse på ha eller Det samlede økologiske produktionsareal Fuldt omlagt økologisk areal Figur 1. Udvikling i det samlede økologiske produktionsareal og det fuldt omlagte økologiske areal i ha for perioden De specifikke ha angivelser for de forskellige år findes i Tabel A.1 i appendiks. Af Figur 2 fremgår fordelingen af det økologiske produktionsar eal på de fem regioner. Størstedelen af arealet fandtes i 2013 i regionerne Midtjylland og Syddanmark med tilsammen ca ha. De øvrige 3 regioner havde godt ha tilsammen. I Figur 3 ses den regionale udvikling for det økologiske produktionsareal fra 2012 til erne Midtjylland, Syddanmark og Sjælland har haft en arealmæssig tilbagegang fra 2012 til Størst har tilbagegangen været i region Midtjylland med ha. Nordjylland og region Hovedstaden har haft en arealmæssig fremgang, heraf har Nordjylland haft den største fremgang på 524 ha. 5\n6 Figur 2. Fordeling af det økologiske produktionsareal på de fem regioner i De specifikke ha angivelser findes i Tabel A.3.2 i appendiks. Figur 3. Udvikling fra 2012 til 2013 i det økologiske produktionsareal fordelt på regioner. De specifikke ha angivelser for de forskellige år findes i Tabel A.3.2 i appendiks. Udviklingen i regionerne for antal bedrifter, areal og bedriftsstørrelse fremgår af tabellerne A A.3.4 i appendiks. 6\n7 Antallet af bedrifter har siden 2007 været nogenlunde stabilt, som det ses af Figur 4. På opgørelsesdatoen den 31. maj 2013 var der bedrifter 2, der var autoriserede eller havde søgt om autorisation til økologisk jordbrugsproduktion. Dette svarer til 53 færre bedrifter end på det tilsvarende tidspunkt i En opgørelse over udviklingen i antallet af bedrifter i perioden fremgår af Tabel A.1 i appendiks. Af Figur 4 ses det, at antallet af økologiske bedrifter er steget i perioden 1989 til Fra 2002 til 2007 faldt antallet af økologiske bedrifter, og siden 2006 har antallet af økologiske bedrifter været nogenlunde stabilt mellem og stk. Figur 4. Udvikling i antallet af økologiske bedrifter i perioden De specifikke antal økologiske bedrifter for de forskellige år findes i Tabel A.1 i appendiks bedrifter er inkl. 93 bedrifter, der ikke havde indberettet i\n8 3. Størrelse og udvikling i den økologiske husdyrproduktion Det samlede antal producerede økologiske husdyr steg fra stk. i 2012 til stk. i For enkelte dyrearter er der stor forskel på udviklingen i antallet, f.eks. faldt den samlede indberettede økologiske malkekvægproduktion med stk. fra 2012 til Antallet af slagtekyllinger steg fra stk. i 2012 til stk. i Særligt i region Nordjylland og region Syddanmark, blev produktionen udvidet fra 2012 til Antallet af moderfår er derimod relativt konstant med stk. i perioden fra 2007 til Den samlede husdyrproduktion på de økologiske bedrifter i 2013 er vist i Tabel 1. Tabel 1. Samlet husdyrproduktion på de økologiske bedrifter i 2013 Dyrekode jylland jylland Nord- Midt- Syddanmark Navn Hovedstaden Sjælland 1101 Årsheste (under 300 kg) Årsheste ( kg) Årsheste ( kg) Årsheste (over 700 kg) Andet hestehold Årsko u opdræt tung race Småkalve, tung race Kvier/stude, tung race Tyrekalve, tung race Ungtyre, tung race Avlstyre, tung race Årsko u opdræt, jersey Småkalve, jersey Kvier/stude, jersey Tyrekalve, jersey Ungtyre, jersey Avlstyre, jersey Ammekøer (under 400 kg) Ammekøer ( kg) Ammekøer (over 600 kg) Andet kvæghold Moderfår m afkom Andet fårehold Mohairgeder m afkom Kødgeder m afkom Malkegeder m afkom Andet gedehold Årssøer + smågrise (før fravænning) Smågrise, fravænning -31 kg Slagtesvin, kg Andet svinehold\n9 Navn Nordjylland Midtjylland Dyrekode Syddanmark Hovedstaden Sjælland 2101 Krondyr m afkom, årsdyr Dådyr m afkom, årsdyr Andet hjortedyr Høns, konsumæg, årshøner Hønnikeopdræt, konsumæg Hønnikeopdræt, rugeæg Slagtekyllinger, stk prod Kalkuner, tunge hunner, stk Kalkuner, tunge hanner, stk Gæs, stk produceret Ænder, stk produceret Struds, voksne årsdyr Andet fjerkræhold, æg Andet slagtekyllingehold Andet kalkunhold Anden andeproduktion Andet strudsehold Andre dyr Total\n10 4. Størrelse og udvikling af økologien i forhold til landbruget generelt 4.1. Bedrifter, arealer og størrelsesfordeling Den generelle strukturudvikling går hurtigere for økologiske bedrifter end for konventionelle. Det gennemsnitlige økologiske produktionsareal pr. bedrift blev i perioden øget fra 57,6 ha til 71,7 ha. Dermed var en gennemsnitlig økologisk jordbrugsbedrift 4 ha større end den gennemsnitlige størrelse for jordbrugsbedrifter generelt i 2013 (Tabel 2). Antallet af økologiske bedrifter var ret stabilt mellem stk. i perioden 2007 til Andelen af økologiske bedrifter set i forhold til det samlede antal af jordbrugsbedrifter i Danmark som helhed er stigende i perioden 2007 til Tabel 2. e jordbrugsbedrifter og arealer i forhold til det samlede antal danske jordbrugsbedrifter i Tal angivet i parenteser er værdier fra jordbrug af det samlede danske jordbrug Det samlede danske jordbrug 3 Antal bedrifter (2607) 6,8 (5,9) (43.897) Samlet produktionsareal, ha ( ) 6,9 (5,6) ( ) Færdig omlagt økologisk areal, ha ( ) 6,3 (5,0) Gennemsnitligt produktionsareal 5 71,7 (57,6) 67,7 (60,6) pr. bedrift, ha Der var forholdsvis flere økologiske bedrifter både blandt de meget små og meget store bedrifter. Således der relativt flere økologiske bedrifter med mindre end 5 ha og med mere end 100 ha i forhold til fordelingen af bedriftsstørrelser i landbruget generelt (Tabel 3). Tabel 3. e bedrifter fordelt efter produktionsarealets størrelse i 2013 Bedrifter opdelt efter størrelse <5 ha 5-9,9 ha 10-19,9 ha 20-29,9 ha 30-49,9 ha 50-99,9 ha >100 ha Antal økologiske bedrifter Registreret økologisk areal i ha Andel af det økologiske areal i procent Andel af økologiske bedrifter i procent 0,5 1,5 3,2 3,2 6,0 12,3 73, Andel af alle danske jordbrug i 7 2,0 20,1 17,8 10,2 11,3 13,9 20,3 95,7 procent 3 Danmarks Statistik, Landbrugsstatistik 2013, tabel BDF07. 4 Antallet af økologiske bedrifter var på opgørelsestidspunktet 2.627, men heraf havde 93 ikke indberettet i Det gennemsnitlige produktionsareal pr. bedrift er opgjort blandt de bedrifter, der havde indberettet i Antallet af økologiske bedrifter var på opgørelsestidspunktet 2.627, men heraf hav de 93 ikke indberettet i Danmarks Statistik, Statistikbanken 2013, tabel BDF07 (bortfald ca. 5 af bedrifterne, jf. datakvalitet i BDF07). 10\n11 Der var forskelle i fordelingen af animalsk produktion mellem de økologiske jordbrugsbedrifter og jordbrugsbedrifter generelt i Procentvis var antallet af bedrifter, der havde malkekøer og får i 2013, næsten dobbelt så stort som i landbruget generelt. Omvendt var der relativt færre økologiske bedrifter, der producerede svin og høns (Tabel 4). Tabel 4. Antal bedrifter med animalsk produktion 2013 e bedrifter 2013 Alle jordbrugsbedrifter 8 Husdyrgruppe Malkekøer Antal af antallet af økologiske bedrifter (2.627) Antal af det totale antal bedrifter i Danmark (38.829) , ,5 Ammekøer Svin Får Høns , , , , , , , , Afgrødefordeling Nedenstående tabeller (Tabel 5 13) viser fordelingen af økologisk areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal via Fællesskemaet. I yderste højre kolonne fremgår den samlede andel af økologisk areal pr. afgrøde i forhold til det samlede indberettede areal i Det økologiske areal udgjorde i ,9 af det samlede areal, derfor vil en -sats henholdsvis større eller mindre indikere en forskel i afgrødevalg mellem øko logiske og ikkeøkologiske bedrifter. Fordelingen af afgrøder, der blev dyrket på økologiske arealer, var forskellig fra dem, der blev dyrket på ikke-økologiske arealer i Eksempelvis dyrkede økologerne i høj grad vårsået korn frem for vintersået korn, idet 42 af det indberettede økologiske areal blev dyrket med vårbyg, vårhvede og andre specielle vårsåede kornarter og kun 6 af det indberettede areal blev dyrket med tilsvarende vintersæd. Ud over de vårsåede kornarter, var det havre, vinterrug og vinterhvede, der udgjorde store dele af de dyrkede økologiske arealer med hhv. 26, 12 og 4 af det indberettede areal. Dyrkningen af de specielle kornarter foregår hovedsageligt hos økologerne med ha svarende til 92 af det samlede indberettede areal for denne afgrødekode (4). Hovedparten af dyrkningen af bælgplanter foregik hos økologerne med et samlet areal på ha for hestebønner, sødlupin og anden bælgsæd (afgrødekoderne 7, 31, 32 og 31) svarende til 80 af det samlede indberettede areal for disse afgrødekoder. Fordelingen af arealer med korn, oliefrø og bælgsæd til modenhed i 2013 fremgår af Tabel 5. 8 Danmarks Statistik, Statistikbanken (Tabel HDYR07 og BDF07). 11\n12 Tabel 5. Korn, oliefrø og bælgsæd til modenhed i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det s amlede indberettede areal 9 Korn, oliefrø og bælgsæd til modenhed Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Samlede økologiske produktionsareal påb. omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 1 Vårbyg , , ,6 2 Vårhvede , , , ,1 3 Havre , Andre kornarter, vårsået , , ,2 5 Majs til modenhed Vårhvede, brødhvede , , ,8 7 Korn + bælgsæd under 50 bælgsæd , ,4 10 Vinterbyg , , ,6 11 Vinterhvede , ,5 13 Vinterhvede, brødhvede ,2 85 0,2 14 Vinterrug , , , Hybridrug , , ,1 16 Vintertriticale , , ,6 17 Andre kornarter, efterårssået , , ,8 21 Vårraps ,9 52 3, Vinterraps , ,4 23 Rybs ,1 1 8,1 24 Solsikke ,5 2 10,5 30 Ærter , , Hestebønner , , ,6 32 Sødlupin , ,6 35 Bælgsæd, flerårig ,4 0 16,4 36 Bælgsæd, andre typer til modenhed , , ,1 40 Oliehør , ,7 42 Hamp , ,6 50 Anden bredbladet afgrøde , , , ,7 9 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 12\n13 På det økologiske areal blev der dyrket store andele af flere slags markfrø i 2013 (Tabel 6). De frøarter, der i størst grad blev dyrket økologisk var timothe, engsvingel, hybrid rajgræs og kløver, med hhv. 60, 32, 29 og 28 af det samlede indberettede areal for disse afgrødekoder. I forhold til 2012 dyrkede økologerne 350 ha flere frøafgrøder i 2013, og det var særligt kløverfrø, der blev dyrket mere af. Tabel 6. Markfrø i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 10 Markfrø Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 101 Rajgræsfrø, alm , , , ,2 102 Rajgræsfrø, alm. 1. år, efterårsudlagt ,1 19 0, , ,3 103 Rajgræsfrø, ital , ,8 105 Timothefrø , , ,6 106 Hundegræsfrø , ,2 107 Engsvingelfrø , , ,5 108 Rødsvingelfrø ,3 61 0,3 109 Rajsvingelfrø , , ,4 111 Svingelfrø, strand ,5 57 1,5 112 Engrapgræsfrø (marktype) ,5 9 0,5 116 Rajgræs, hybrid , ,1 117 Rajgræs, efterårsudl. hybrid Kløverfrø , ,6 121 Græsmarksbælgplanter ,2 0 0,2 122 Kommenfrø Spinatfrø ,2 14 0,2 126 Markfrø til udsæd, andre typer ,2 0 1, , , , ,6 10 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 13\n14 I Tabel 7 ses fordelingen af afgrøder til fabrik og foder til eget slæt i Økologerne dyrkede i høj grad bælgplanter til slæt. Således var 29 af arealerne med kløver, lucerne og lucerne/græs til slæt dyrket på økologiske arealer. I forhold til 2012 var særligt arealet med lucerne til slæt (afgrødekode 171 og 172) faldet med sammenlagt 436 ha. På det økologiske areal blev der dyrket 10,6 af det indberettede areal med spisekartofler i Tabel 7. Afgrøder til fabrik og foder til eget slæt i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 11 Afgrøder til fabrik og foder til eget slæt Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn Pct 150 Læggekartofler ,1 94 1, Stivelseskartofler , ,6 152 Spisekartofler , , ,6 153 Kartofler, andre ,2 50 1,2 161 Cikorierødder ,4 0 1,4 162 Andre industriafgrøder, herunder rodfrugter Græs til fabrik (omdrift) ,2 12 7,2 171 Lucerne til slæt , , ,2 172 Lucerne, over 25 græs til slæt , , ,7 173 Kløver til slæt , , ,6 174 Kløvergræs til fabrik ,7 40 9,7 180 Gul sennep Anden oliefrøart ,7 2 1, ,0 50 0, , ,1 11 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 14\n15 e bedrifter dyrker i høj grad selv grovfoderet til egne husdyr samtidig med, at der skal være udearealer, dyrene kan komme ud på. Dette blev der anvendt ha til i 2013 (Tabel 8). Omkring 50 af dette areal var i 2013 kløver- og lucernegræs i omdrift. I forhold til 2012 faldt arealet med grovfoder, helsæd og græs med ha. Tabel 8. Grovfoder, helsæd og græs i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 12 Grovfoder, helsæd og græs Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 210 Vårbyg, helsæd , , ,3 211 Vårhvede, helsæd ,5 6 26,5 212 Havre, helsæd , ,8 213 Blandkorn, vårsået, helsæd 214 Korn og bælgsæd, helsæd, under 50 bælgsæd , , , , ,8 215 Ærtehelsæd , , , ,3 216 Silomajs , , ,4 220 Vinterbyg, helsæd ,2 0 0,2 221 Vinterhvede, helsæd ,5 20 5,5 222 Vinterrug, helsæd , ,2 230 Vårkorn, grønkorn , , ,2 234 Korn og bælgsæd, grønkorn, under 50 bælgsæd , , ,4 235 Vinterkorn, grønkorn Permanent græs, meget lavt udbytte 251 Permanent græs, lavt udbytte 252 Permanent græs, normalt udbytte 254 Miljøgræs MVJ-tilsagn (0 N) 255 Permanent græs, under 50 kløver 256 Permanent græs, over 50 kløver 257 Permanent græs, uden kløver 258 Permanent græs, ø- støtte 259 Permanent græs, fabrik, over 6 tons , , , , , , , , , , , , , , , ,2 40 1,1 47 1, ,4 2 2, ,4 1 2,4 12 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 15\n16 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 12 Grovfoder, helsæd og græs Afgrødekode Afgrødenavn 260 Kløver- og lucernegræs, under 50 græs (omdrift) 261 Kløvergræs, over 50 kløver (omdrift) 262 Lucerne, lucernegræs, over 50 lucerne (omdrift) 263 Græs uden kløvergræs (omdrift) 264 Græs og kløvergræs uden norm 265 Græs, slæt før vårsået afgrøde 266 Græs under 50 kløver, ekstremt lavt udbytte 267 Græs under 50 kløver, meget lavt udbytte 268 Græs under 50 kløver, lavt udbytte Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning , , , , , ,6 2 1, , , , , , , , , , ,2 87 4,2 91 4, , , , , , , ,5 270 Græs til udegrise , , ,4 271 Rekreative formål , , , ,2 272 Permanent græs til fabrik 273 Permanent lucerne til fabrik 274 Permanent lucerne over 25 græs, til fabrik 276 Permanent græs og kløver uden norm 277 Permanent kløver til fabrik 279 Permanent græs til fabrik ,3 8 67, ,4 2 30, , , , ,3 1 2,3 280 Fodersukkerroer ,1 93 1, ,7 281 Kålroer ,6 1 5,6 282 Fodermarvkål ,6 0 1, , , , ,2 16\n17 Udyrkede marker og anden udtagning af arealer var ikke udbredt på økologiske bedrifter i 2013, og udgjorde samlet 5 af det økologiske areal (Tabel 9). Tabel 9. Udyrkede arealer med særlige miljøordninger i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 13 Udyrkede arealer med særlige miljøordninger Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 310 Udyrkede landbrugsarealer 311 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord , , , , , , årig udtagning , årig udtagning med skov 315 Miljøgræs med udtagning 318 MVJ ej udtagning, ej landbrugsjord 319 MVJ udtagning, ej landbrugsjord , , ,6 3 2, , , ,2 7 3,2 320 Braklagte randzoner Miljøtiltag, ej landbrugsarealer ,2 46 2,2 73 3, , , , ,0 13 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 17\n18 Der blev dyrket ha med grøntsager på de økologiske arealer i Dette svarer til 18,1 af det samlede indberettede areal for disse afgrøder (Tabel 10). Særligt krydderurter blev dyrket økologisk med 95 af det samlede indberettede areal på denne afgrødekode. Gulerod (682 ha), ærter (190 ha) og løg (173 ha) var de tre grøntsager, der blev dyrket på de største arealer. Tabel 10. Grøntsager i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 14 Grøntsager Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 400 Asier , ,2 1 2,2 401 Asparges ,8 11 8, ,6 402 Bladselleri ,7 1 2,7 403 Blomkål ,7 22 7,7 404 Broccoli , ,7 405 Courgette, squash ,1 9 26,1 406 Grønkål , ,8 407 Gulerod , ,1 408 Hvidkål , ,4 409 Kinakål ,2 0 0,2 410 Knoldselleri , ,1 411 Løg , , ,6 412 Pastinak , ,3 413 Rodpersille , ,6 415 Porre ,5 28 9,5 416 Rosenkål Rødbede , ,4 418 Rødkål ,6 12 6,6 420 Salat , ,8 421 Savoykål, spidskål , ,4 422 Spinat , ,1 423 Sukkermajs ,8 24 7,8 424 Ærter, konsum , ,8 429 Jordskokker, konsum , ,9 430 Bladpersille ,4 3 12,4 431 Purløg ,7 0 0,7 432 Krydderurter, støtteberettigede , , ,4 433 Krydderurter, andre ,9 2 33,4 2 37,4 448 Medicinpl., en- og toårige og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 18\n19 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 14 Grøntsager Afgrødekode Afgrødenavn 449 Medicinpl., stauder og vedplanter Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning ,2 5 64,2 450 Grøntsager, andre , , , ,0 10 0, , ,1 For gartneriafgrøderne gælder typisk, at de økologiske arealer med frugt og bær er små arealmæssigt, men udgør en relativt stor dele af det samlede areal i denne gruppe ( Tabel 11). Tabel 11. Gartneriafgrøder (planteskoleplanter, frugt og bær, vækstkulturer, specialkulturer), skov og andre trækulturer i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 15 Gartneriafgrøder (planteskoleplanter, frugt og bær, vækstkulturer, specialkulturer), skov og andre trækulturer Afgrødekode Afgrødenavn Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning 500 Buske og træer ,2 3 0,7 4 0,8 503 En- og to-årige planter , ,5 509 Kvæde Græskar , , ,4 512 Rabarber , , Jordbær ,6 56 4,7 62 5,3 514 Solbær Ribs ,1 13 5,1 516 Stikkelsbær ,3 2 4,3 517 Brombær Hindbær ,1 5 16, Blåbær ,4 2 2, , ,3 520 Surkirsebær uden undervækst af græs 521 Surkirsebær med undervækst af græs 522 Blomme uden undervækst af græs 523 Blomme med undervækst af græs 524 Sødkirsebær uden undervækst af græs ,1 0 0, ,1 3 0,5 3 0, ,8 1 2,3 3 5, , , ,6 3 4,6 15 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 19\n20 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 15 Gartneriafgrøder (planteskoleplanter, frugt og bær, vækstkulturer, specialkulturer), skov og andre trækulturer Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 525 Sødkirsebær med undervækst af græs ,9 2 4,9 526 Hyld ,1 4 50,7 6 71,8 527 Hassel ,7 3 9, ,5 528 Æbler ,1 19 1, , ,9 529 Pærer ,1 4 1,3 17 5,9 22 7,3 530 Vindrue ,5 8 15, ,8 531 Anden træfrugt , , ,7 532 Anden buskfrugt , , Hyben ,6 12 7,6 536 Spisedruer Blandet støtteberettiget frugt , , Tomater , ,1 541 Agurker ,7 5 41,6 5 49,3 542 Salat ,1 5 75,1 543 Andre grøntsager ,6 7 33, ,2 544 Snitblomster og snitgrønt ,2 0 0,2 545 Potteplanter ,2 0 0,2 547 Planteskolekulturer (stauder og vedpl.) ,1 1 0,1 548 Småplanter (en-årige) ,3 2 12,3 549 Lukket system 1 (en-årige) ,9 1 1,9 560 Containerplads 1 (frugtbuske) ,9 0 0,9 561 Containerplads 2 (en-årige) ,9 1 0,9 562 Containerplads 3 (stauder og vedpl.) ,1 0 0,1 570 Humle ,5 0 0,5 580 Skovdrift, alm , , ,6 581 Nyplantning i skov med træhøjde under 3 m , ,5 4 0,8 582 Pyntegrønt, økologisk ,3 8 61,3 583 Juletræer og pyntegrønt på landbrugsjord 585 Skovrejsning i projektområde, som ikke er omfattet af tilsagn , , , , , ,9 586 Offentlig skovrejsning ,6 8 12,6 587 Skovrejsning på tidl. landbrugsjord , , ,2 20\n21 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 15 Gartneriafgrøder (planteskoleplanter, frugt og bær, vækstkulturer, specialkulturer), skov og andre trækulturer Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 588 Statslig skovrejsning ,8 46 7,8 589 Bæredygtig skovdrift , ,4 591 Lavskov ,7 51 9, ,4 592 Pil , ,1 593 Poppel , , ,4 596 Elefantgræs ,3 1 1,3 597 Rørgræs ,3 4 20, , , , ,6 Blandt havefrøene dyrkede økologerne hovedsageligt blomsterfrø og purløgsfrø i 2013 (Tabel 12). Dette adskiller sig fra 2012, hvor det primært var persille-, kørvel- og pastinakfrø, økologerne dyrkede. Disse 3 afgrødekoder var der ikke indberettet arealer med i Tabel 12. Havefrø i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 16 Havefrø Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 650 Chrysanthemum Garland, frø 659 Kålfrø (hvid- og rødkål) ,5 4 3, Skorzonerrodfrø ,4 2 1,4 666 Purløgsfrø ,8 12 7,8 668 Blomsterfrø ,9 2 7,9 669 Andre havefrø ,5 1 2,8 2 4, ,0 1 0,2 21 4,5 22 4,7 16 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 21\n22 I afgrødekategorien øvrige afgrøder var der 936 ha indberettet af økologer (Tabel 13), hvoraf økologiske naturarealer udgjorde hovedparten med 735 ha. e naturarealer var en ny afgrødekode i 2013 og hovedparten af arealet kom fra afgrødekode 276 permanent græs og kløver uden norm, der faldt med 822 ha fra 2012 til Tabel 13. Øvrige afgrøder i 2013 areal pr. afgrøde efter arealstatus i 2013 og andel i forhold til det samlede indberettede areal 17 Øvrige afgrøder Samlet areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning påb. Samlede økologiske produktionsareal omlægning Det samlede økologiske produktionsareal pr. afgrøde og i procent af det samlede areal pr. afgrøde fra den fælles indberetning Afgrødekode Afgrødenavn 900 Øvrige afgrøder ,4 14 5, , ,2 903 Lysåbne arealer i skov ,8 34 6,8 37 7,6 905 Anden anvendelse på tilsagnsarealer , , ,6 906 Afmeldte arealer ,2 37 7,2 907 e naturarealer , , , ,5 908 Naturarealer, ansøgning om miljøtilsagn ,3 4 0,5 7 0,7 910 anmeldt mark ,5 0 7, , , , ,2 17 og afgrødefordeling fra den fælles indberetning, sammenfaldende med tidspunktet for udtræk af økologidata. 22\n23 5. Fordeling og udvikling af økologiske bedrifters arealer på produktionsgrene og regioner For at anskueliggøre det økologiske produktionsareal, som anvendes til de forskellige produktionsgrene, er der defineret 6 typiske grupper af produktionsgrene: Malkekvægsbedrifter (mere end 20 stk. malkekvæg). Svinebedrifter (mere end 200 stk. slagtesvin eller 20 stk. søer). Fjerkræbedrifter (mere end 100 stk. fjerkræ). Gartneri 18 (mindst 30 af arealet eller mere end 3 ha af afgrødekoderne kartofler, cikorie og rodfrugter, , , , , 440, grøntsager, , , , , 570, 579 frugt, bær, gartneriafgrøder og vækstkulturer, havefrø). Bedrifter med flere produktionsgrene, det vil sige opfylder kriterierne for 2 af de ovenstående produktionsgrene. Bedrifter der falder i denne kategori kan f.eks. være bedrifter, der opfylder kriterierne for både malkekvæg og gartneri. Andre produktionsgrene 19, der ikke er karakteriseret ved nogen af ovenstående definitioner. Herunder falder bedrifter med kødkvæg, får, geder, hjorte, heste samt korn og grovfoderproduktion. Af Figur 4 ses det, at malkekvægsbedrifter var den økologiske produktionsgren, der anvendte langt det største areal i 2013, godt ha. I forhold til 2012 er dette dog et fald på ha, se Figur 5. Det største fald i arealet til malkekvægsbedrifter fandtes særligt i regionerne Midtjylland og Syddanmark (Figur 6). Bedrifter med gartneri havde også en arealmæssig tilbagegang på ca ha fra 2012 til 2013 (Figur 5). Det var også i regionerne Midtjylland og Syddanmark, at det største fald i arealet til gartnerier fandt sted (Figur 6). I 2013 anvendte bedrifter i gruppen gartnerier ha (Figur 4). I modsætning til malkekvægsbedrifter forøgede svine- og fjerkræbedrifterne deres areal fra 2012 til 2013 (Figur 5). I 2013 anvendte de henholdsvis godt ha og ca ha (Figur 4). For svinebedrifterne skete fremgangen primært i Midtjylland og Syddanmark, mens den primære fremgang for fjerkræbedrifterne skete i Syddanmark og Nordjylland (Figur 6). Kategorien andre produktionsgrene havde den største arealmæssige fremgang fra 2012 til 2013 med godt ha (Figur 5) og anvendte ha i 2013 (Figur 4). Fremgangen skete i alle regioner med undtagelse af Sjælland (Figur 6). 18 I sidste års publikation (2012) hed denne kategori planteavlsbedrifter. I år er den benævnt gartneri idet korn -, oliefrø, bælgsæd, græs og grovfoderproduktion ikke indgår i bedriftsdefinitionen. Der er ikke ændret på selve kriterierne for bedriftsdefinitionen. 19 I sidste års publikation (2012) hed denne kategori blandede bedrifter. I år er den benævnt andre produktionsgrene. Ændringen er foretaget for klarere at adskille kategorien fra bedrifter med flere produktionsgrene. Der er ikke ændret på selve kriterierne for bedriftsdefinitionen. 23\n24 Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Øko- Øko- Øko- Øko- Øko- logisk logisk logisk logisk logisk Figur 4. e bedrifters produktionsarealer i 2013 opgjort på landsplan, fordelt på produktionsgrene. Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Figur 5. Udvikling i økologiske produktionsarealer fra 2012 til 2013 opgjort på landsplan, fordelt på produktionsgrene. 24\n25 Figur 6. Udvikling i økologisk produktionsareal (ha) fra 2012 til 2013 opgjort på regioner, fordelt på produktionsgrene. 25\n26 6. Geografisk fordeling af det økologiske areal efter bedriftstype på regionalt og kommunalt plan I lighed med sidste års statistik for den økologiske jordbrugsproduktion er der udarbejdet en opgørelse af de økologiske bedrifters arealer på regionalt og kommunalt niveau. Det skal bemærkes, at opgørelsen tager udgangspunkt i bedriftens registrerede adresse og henfører derfor hele arealet til den pågældende kommune. Dette medfører, at bl.a. producentskifter kan medføre, at fuldt omlagt økologisk areal kan ændre kommunalt tilhørsforhold. Ligeledes kan arealer skifte mellem produktionsgrene, hvis bedrifternes produktionsgrene ændrer sig fra år til år. Det samlede økologiske produktionsareal i ha for en given kommune, landsdel eller region er angivet yderst i højre kolonne i tabellerne på de følgende sider. For hver produktionsgren er der opgjort tre arealkategorier 20 : ikke påbegyndt omlægning (ikke ) under omlægning (under ) omlagt økologisk areal (økologisk) Disse kategorier er summeret i kolonnerne i alt for hver af de definerede produktionsgrene. Kolonnerne under Alle bedrifter er en opsummering af de tre arealkategorier for de i alt seks definerede produktionsgrene. Fordeling af det økologiske produktionsareal i 2013 mellem kommuner i region Hovedstaden ses i Tabel 14. I Hovedstaden var der otte kommuner (Dragør, Tårnby, Brøndby, Gladsaxe, Herlev, Hvidovre, Rødovre og Vallensbæk) uden økologiske bedrifter med tilhørende areal. Bornholms kommune var den kommune i Hovedstaden, der havde det største økologiske produktionsareal på ha, efterfulgt af Gribskov kommune med ha. Hovedstaden har haft mindre fremgang i økologisk malkekvægproduktion, med 189 ha mere siden Tota l set blev det økologiske produktionsareal i region Hovedstaden øget med 2,2 siden I region Sjælland (Tabel 15) var der i 2013 registreret ha økologisk produktionsareal. Dette er 3 mindre end i 2012, en tilbagegang på 517 ha. Holbæk kommune havde det største økologiske areal i Sjælland med ha, efterfulgt af Kalundborg kommune med 1894 ha og Lejre kommune med ha. Der er sket et fald i det totale økologiske areal i region Sjælland under produktionsgrenen andre produktionsgrene på 6,4 samt et fald i arealet under produktionsgrenen malkekvægsbedrifter på 47 ha svarende til 2. Tabel 16 viser fordelingen af det økologiske produktionsareal i 2013 i Syddanmark. I 2013 udgjorde det registrerede areal ha, hvilket er 0,2 mindre end i En stor del af det økologiske areal fandtes i Tønder, Aabenraa og Varde kommuner, som samlet set havde ha økologisk produktionsareal svarende til 54 af regionens areal. et forbundet med økologiske malkekvægsbedrifter faldt med ha i regionen, svarende til en tilbagegang på 6,3. I Midtjylland blev det registrerede økologiske produktionsareal reduceret fra ha i 2012 til ha i 2013; en tilbagegang på 2 eller ha (Tabel 17). Skjern kommune havde med ha det største økologiske areal i regionen, efterfulgt af Herning kommune med ha. et forbundet med økologiske malkekvægsbedrifter faldt med 1448 ha i regionen, svarende til en tilbagegang på I sidste års publikation (2012) var arealkategorierne benævnt ikke-omlagt endnu (i.), under omlægning () og økologisk (øko). For konsistens med tabellerne i resten af publikationen er benævnelserne ændret. 26\n27 Det registrerede økologiske areal i Nordjylland udgjorde ha i 2013, hvilket var 1,6 mere end i Thisted kommune og Aalborg kommuner havde de største økologiske arealer i regionen. Også i Nordjylland har der været en mindre tilbagegang i økologiske arealer forbundet med malkekvægsbedrifter på 153 ha eller 1. 27\n28 Tabel 14. Fordeling af økologiske bedrifters arealer (ha) på kommunalt niveau i Hovedstaden Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Alle bedrifter Nr. Kommune Bornholm 400 Bornholms skommune Byen København 101 København Frederiksberg Dragør 185 Tårnby Københavns omegn 151 Ballerup Brøndby 157 Gentofte Gladsaxe 161 Glostrup Herlev 165 Albertslund Hvidovre 169 Høje Taastrup Lyngby-Taarbæk Rødovre 183 Ishøj Vallensbæk Nordsjælland 190 Furesø Allerød Fredensborg Helsingør Hillerød Hørsholm Rudersdal Egedal Frederikssund Halsnæs Gribskov i regionen\n29 Tabel 15. Fordeling af økologiske bedrifters arealer (ha) på kommunalt niveau i Sjælland Nr. Kommune Vest- og Sydsjælland Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Alle bedrifter 306 Odsherred Holbæk Faxe Kalundborg Ringsted Slagelse Stevns Sorø Lolland Næstved Guldborgsund Vordingborg Østsjælland 253 Greve Køge Roskilde Solrød Lejre i regionen\n30 Tabel 16. Fordeling af økologiske bedrifters arealer (ha) på kommunalt niveau i Syddanmark Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Alle bedrifter Nr. Kommune Fyn 410 Middelfart Assens Faaborg-Midtfyn Kerteminde Nyborg Odense Svendborg Nordfyns Langeland Ærø Kommune Sydjylland 510 Haderslev Billund Sønderborg Tønder Esbjerg Fanø Varde Vejen Aabenraa Fredericia Kolding Vejle i regionen\n31 Tabel 17. Fordeling af økologiske bedrifters arealer (ha) på kommunalt niveau i Midtjylland Nr. Kommune Vestjylland Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Alle bedrifter 657 Herning Holstebro Lemvig Struer Ikast-Brande Ringkøbing-Skjern Skive Viborg Østjylland 615 Horsens Syddjurs Norddjurs Favreskov Odder Randers Silkeborg Samsø Skanderborg Århus Hedensted i regionen\n32 Tabel 18. Fordeling af økologiske bedrifters arealer (ha) på kommunalt niveau i Nordjylland Nr. Kommune Nordjylland Malkekvægsbedrifter Svinebedrifter Fjerkræbedrifter Gartneri Flere produktionsgrene Andre produktionsgrene Alle bedrifter 773 Morsø Thisted Brønderslev Frederikshavn Vesthimmerlands Læsø Rebild Mariagerfjord Jammerbugt Aalborg Hjørring i regionen\n33 APPENDIKS Udvikling i antallet af økologiske bedrifter og arealer Tabel A.1. Udvikling i antallet af økologiske bedrifter og arealer Bedrift e Omlægningsareal, ha Avlsår Antal arealer, ha ( år) omlagt areal, ha Produktionsareal i alt, ha års omlagt års omlagt Bedrift e Omlægnings- øko. el. omlagt Produktionsareal Avlsår Antal arealer, ha afgrøde 5 omlæg. afgrøde 5 areal, ha i alt, ha Avlsår Bedrift Antal e arealer, ha, omlægningsafgrøde eller ikke-økologisk 24 omlagt areal, ha Produktionsareal i alt, ha et er under omlægning. Afgrøderne kan sælges som omlægningsafgrøder. 22 et er under omlægning. Afhængig af høsttidspunktet i forhold t il omlægningstidspunkt kan afgrøderne enten betegnes som omlægningsafgrøder eller ikke-økologiske afgrøder. 23 Opgørelsesmåden er blevet ændret fra 2005, idet der fra 2005 kun medtages det antal bedrifter pr. 5. maj samme år, som danner grundlag for arealstørrelsen. 24 Afgrøden kan enten være økologisk, omlægningsafgrøde eller ikke -økologisk. Afgrødens status afhænger af så - og høsttidspunkt samt hvilken såsæd, der er anvendt. 25 Bemærk ændret beregningsmetode i 2010, tal for omlægnings- og ikke-økologiske afgrøder er lagt sammen. 26 Antallet af bedrifter og deres areal er for 2012 ikke opgjort pr. 5. maj som sædvane siden Data er for 2012 opgjort pr. 8. maj, da fristen for den fælles indberetning var udskudt til denne dato. 27 Antallet af økologiske bedrifter var på opgørelsestidspunktet 2.627, men heraf havde 93 ikke indberettet. Dvs. at arealtallene stammer fra de 2.534, der havde indberettet rettidigt i\n34 Udviklingen i til- og fragang af økologiske bedrifter samt til- og fragang i arealer fra nyansøgere og ophørte økologer over kalenderåret 28. Tabel A.2.1. Udvikling i til- og fragang af økologiske bedrifter over kalenderåret Fragang (ophørte, Antal bedrifter der er År Tilgang (nyansøgere og producentskifter, autoriseret eller har søgt om producentskifter) annullerede ansøgninger og autorisation pr. 31. tilbagekaldte autorisationer) december Tabel A.2.2. Udvikling i til- og fragang i arealer fra nyansøgere og ophørte økologer over kalenderåret 29 År Tilgang af arealer (ha) fra nyansøgere i perioden 1. januar til 31. december Fragang af arealer (ha) fra ophørte økologer i perioden 1. januar til 31. december OBS antallet af bedrifter pr. 31. december er ikke det samme som antallet af bedrifter, der f remgår af tabel A.1. Dette skyldes, at det er muligt både at søge om autorisation og ophøre som økolog hele året. Data i tabel A.1. og alle andre steder i denne statistik er opgjort i forbindelse med den fælles indberetning, med mindre andet er nævnt. 29 OBS Til- og fragang i arealer fra nyansøgere og ophørte økologer er alene en delmængde af de samlede arealforskydninger. Data i tabel A.2.2 stammer fra sagsbehandlingen af ansøgninger om autorisation og meddelelse om ophør som økolog.. 34\n35 Udviklingen i antallet af økologiske jordbrug og det tilhørende produktionsareal fordelt på landsdel/region Tabel A.3.1. Antal autoriserede bedrifter År Jylland Fyn Sjælland e jordbrug i alt År Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland Tabel A.3.2. Indberettet produktionsareal i ha 32 År Jylland Fyn Sjælland e jordbrug i alt Der var 16 bedrifter, der enten havde en jordløs produktion eller ikke indberettet til tiden i Offentlig myndighed med flere aut.nr. (8 numre) tillægges samme geografiske placering. 32 Produktionsareal er bedrifternes samlede areal og heri er inkluderet det økologiske areal, omlægningsarealet og arealer, der endnu ikke er påbegyndt omlægning. 35\n36 År Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland Tabel A.3.3. Gennemsnitligt areal pr. bedrift År Jylland Fyn Sjælland e jordbrug i alt ,7 14,9 19,1 22, ,4 13,2 19,8 26, ,7 14,1 19,1 27, ,8 14,6 20,5 31, ,1 15,2 22,7 31, ,4 16,0 23,0 38, ,1 16,6 23,9 39, ,0 15,8 23,3 39, ,3 17,5 22,7 44, ,4 19,6 24,3 47, ,2 23,6 27,4 47, ,5 25,1 27,9 48, ,3 23,7 29,6 48, ,4 21,8 30,4 47, ,7 24,1 32,8 52, ,4 22,7 33,0 52, ,54 24,52 32,72 54,2 År Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland ,0 63,6 67,5 38,5 30,4 57, ,3 67,9 72,1 41,2 35,3 62, ,2 71,4 73,6 42,8 37,2 64, ,2 73,1 75,7 40,7 39,1 66, ,7 76,1 75,6 44,6 39,8 68, ,3 75,4 75,5 43,7 40,7 68, ,0 76,2 77,1 44,4 39,5 71,7 36\n37 Tabel A.3.4. produktion fordelt på regioner i 2013 Antal bedrifter areal, ha, omlæg. eller ikke-øko. afgrøde 33 Samlet økologisk areal 34 der ikke er påbegyndt omlægning i alt Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland et er under omlægning. Afhængig af høsttidspunktet i forhold til omlægningstidspunkt kan afgrøderne enten betegnes som omlægningsafgrøder eller ikke-økologiske afgrøder. 34 Samlet økologisk areal inkl. arealer under omlægning. 35 Offentlig myndighed med flere aut.nr. (8) får samme placering. 37\n38 Statistik over økologiske jordbrugsbedrifter 2013 Autorisation og Produktion Juni 2014 ISBN ISSN Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri NaturErhvervstyrelsen Nyropsgade København V Tlf.: Fax.:


Gamirasu Cave Hotel - en af de mest fantastiske hoteller i verden, der tilbyder fem-stjernet service til turister til et ophold i en rigtig hule. Gamirasu Cave blev opdaget i 1999 i det tidligere byzantinske kloster i den tyrkiske region Kappadokien, 300 km fra Kappadokien Ankary. V masser af kulturelle og historiske attraktioner: den berømte underjordiske byer og centre for keramisk kunst. Menneskelige bosættelser i de lokale huler optrådte i det femte årtusinde f. Kr. I Cappadocia kommer turister fra Antalya ofte til udflugter. Og for at føle den lokale atmosfære og bogstaveligt fusionere med det bjergrige landskab i området, bør du helt stoppe for natten i denne grotte by. Desuden ligger hotellet i hjertet af Cappadocia, i byen Ayvali i feriestedet Urgup. Oprindeligt indførte 18 små naturlige huler munkernes monastiske celler, i dag er de omdannet til værelser med alle faciliteter. Nogle af værelserne er beliggende i en ekstern bygning, der består af lokal vulkansk sten.\nmest usædvanlige hotel i Tyrkiet tilbyder værelser i flere kategorier: "standard", "deluxe" og otte suiter.\nNatten i et standard rum koster omkring 90 dollar. For de penge gæsterne hule lejligheder er barsk værelse med en seng hugget ud af sten, badeværelse, hårtørrer og telefon. Disse celler er efterspurgte blandt dem, der ønsker at føle fuldt atmosfæren i det gamle kloster, uden at opgive, men i de velkendte komfort.\nVærelseskategori deluxe er 110-130 dollars om dagen og har en stenterrasse med udsigt over dalen.\nSuiteerne på flere værelser er udstyret med et hydromassagebad, minibar, LCD-tv og dvd-afspiller. Natten i dem koster fra 150 til 350 dollars.\nDet luksuriøse værelse på Eagle Nest Deluxe Suite har pejs, badeværelse med jacuzzi, sauna, minibar og andre faciliteter. Det er værd at en sådan hule luksus på omkring 1000 dollars pr. Nat.\nHvert værelse omfatter frugt, frisk mælk og lokal honning.\nVæggene i mange rum har bevaret freskomalerier, der er malet af munke for tusind år siden. Værelserne er indrettet med orientalsk stil: tæpper, tekstiler og håndlavet vintage håndværk.\nNogle af værelserne Gamirasu Cave strejker med absolut støjisolering. Den vulkanske sten, hvor hulerne optrådte, beskytter perfekt mod ekstern støj. Derudover har hulerne et fint mikroklima: om sommeren er det køligt, og om vinteren er det altid varmt. Værelserne er dog udstyret med centralvarme.\nHotellet har en restaurant, en udendørs swimmingpool og tæt ved indgangen til hulerne er der en malerisk have. Gamirasu Cave serveres som halvpension. Til morgenmad tilbydes gæsterne en velkendt buffet, og middage afholdes i traditionel stil og omfatter seks måltider.\nFor dem der er bange for at miste kommunikationen med omverdenen, har hotellet Wi-Fi. De, der på den anden side en tendens til at vende sig væk fra virkeligheden, kan deltage i en sufi ritual - den traditionelle dans vandre dervisher.\nGamirasu Cave nyder bred popularitet blandt fans af eksotiske, samt de turister, der blot ønsker at slappe af fra stress og jag.\nOfte i Gamirasu Cave kommer for at fejre brylluppet. Efter brylluppet, kan du bruge på den nærliggende kristne kloster. Tredive\nGamirasu Cave værelser er malet i mange måneder i forvejen, så Værelset mest usædvanlige hotel Tyrkiet bør reserveres i forvejen.\nVægindretning af egne hænder March 22, 2018\nSådan rengøres et vaskemaskinefilter derhjemme March 28, 2018\nHvordan til at sy en sommer og vinter plaid minky plys til dit barn? October 6, 2019


Ekstra Bladet - Belgisk ekspert: MEGET imponerende af Mørkøv\nSERAING (ekstrabladet.dk): Michael Mørkøv har sat Cykeldanmark i tidlig Tour-ekstase, da han med sin fornemme kørsel i dag kørte sig i Tour de Frances første prikkede bjergtrøje. Selvom hverken træer eller bjergtrøjer vokser ind i himlen, så får Mørkøvs 1. etape-præstation anerkendende nik med på vej fra den internationale cykelpresse. Guy van den Langebergh, der har dækket Tour de France i ni år, og næsten tilbringer mere tid til cykelløb end rytterne selv, er cykelsportsredaktør på Gazet van Antwerpen, og han deler roser ud til den ’mæslingeramte’ dansker, der vandt i journalistens hjemland, Belgien. Se også: Se også: Bjarnes råd til Mørkøv: Prøv fra kilometer 0 - Jeg kender Mørkøv fra banen, og jeg er på den måde ikke overrasket over måden, hvorpå han vinder trøjen. Med sin eksplosivitet opbygget på banen var han et stærkt kort til dagens bakke-spurter, som det i virkeligheden var. - Jeg er overrasket over, at han kom i bjertrøjen, fordi man ikke forventer den type rytter i en sådan trøje. Om han kan holde den er svært at sige. Allerede på tredje etape er der flere stigninger på programmet, og dér kunne der komme en ny mand i trøjen. Men han gjorde det perfekt. Gjorde, hvad han skulle. Det var meget flot kørt, synes jeg, siger Landenbergh til ekstrabladet.dk Han meldte allerede ud inden etapen, at han ville køre efter den trøje i dag. Hvad siger det dig?\n- Det imponerer mig meget. For det fortæller mig, at han har haft et enormt fokus på det. Det her er Tour de France, og alle vil køre i den trøje, fordi det giver dig en masse opmærksomhed, så hvis han sagde det før, og gentog det i morges. Så er det MEGET imponerende. Se også: Se også: Riis gav grønt lys til Mørkøvs bjergplan - Han er jo ikke den eneste, der vil køre i den trøje. De var seks mand i udbruddet, og de ville alle have den, for de vidste alle, hvor vigtigt det var at køre i den trøje. Jeg tror hurtigt, at de andre ryttere så, at Mørkøv var den stærkeste. Hvor stort er det for ham i verdens største løb?\n- Som landsvejsrytter er det det største øjeblik i hans karriere. Touren er det største løb. Det bliver set over hele verden. Touren er bare kæmpestort, og måske ved han ikke engang selv, hvor stort det her i virkeligheden er. - Selvfølgelig er det ikke det samme som at vinde Touren, og jeg håber, han får endnu mere succes senere. Men jeg er sikker på, at det her er en dag, han aldrig vil glemme. At køre et par dage i den polkadot-prikkede trøje og komme på podiet igen med al den opmærksomhed, der følger. Det er en stor dag for ham. - I slutningen af karrieren vil han kunne kigge tilbage og sige: ’Wow, jeg havde den trøje’. Det vil han huske som en af de største dage i hans karriere. Så længe han har den på den, så skal han nyde det. Og det vil han gøre. Det skal Bjarne Riis nok fortælle ham, at han skal huske, lyder det fra Landenbergh. Mørkøv er sikret minimum to dage i den prikkede bjergtrøje, fordi der på 2. etape ikke er andet end en enkelt kategori 4-stigning. Se også: Se også: Tre store Tour-triumfer: Mørkøv, Cancellara og Sagan! 10\n1. juli 2012 kl. 21:20


Ny PowerView® Hub 2.0 er her! • Luxaflex Blog\nNy PowerView® Hub 2.0 er her!\nPubliceret den 7 november 2018\nVores nye Hub 2.0 byder på nye spændende funktioner. Vigtigst kan dine gardiner nu blive en del af din Home Automation på en enklere måde. Den kommer i et nyt og moderne design samt med trådløs WiFi tilslutning, der gør, den kan placeres hvor som helst i dit hjem.\nModerne og formskønt design.\nVores tidligere hub skulle forbindes med kabel til din router, og derved var den tvunget til at stå samme sted. Den nye Hub 2.0 kobles trådløst til dit WiFi og kan placeres mere centralt i forhold til gardinerne og dit modem. Det nye ovale og hvide design er stilrent og smelter nemmere ind i din øvrige indretning.\nPowerView® Hub 2.0.\nDe næste store fordel med Hub 2.0 er at den kan kobles sammen med dit Home Automation system i større udstrækning og enklere end tidligere. Den nye Hub 2.0 kobles direkte til Google Home og Amazon Alexa, ligesom den er forberedt for Apple Homekit (som vi forventer åbnes op for inden årets udgang.) Google har netop lanceret den danske udgave, som betyder, du en lørdag morgen siger ”Hej Google, kør mine gardiner op i soveværelset”, og på den måde lukker du op for lys og udsyn uden at skulle ud af den varme dyne.\nMere om PowerView® og kompabilitet finder du her (på engelsk) >\nLuxaflex® Duette® gardin, model Top Down/Bottom Up.\nTil dig med Hub 1.0 som gerne vil opgradere\nDu kan overføre alle dine indstillinger fra den tidligere Hub til Hub 2.0 via et kabel. Når du kobler dem sammen, vil hubben spørge, om du vil synkronisere dine indstillinger, fx din scener, tidsindstillinger osv. Efter ca 5 minutter vil overføringen være klar, og du kan koble den gamle hub fra og forsætte som du plejer med den nye, blot med alle de nye spændende funktioner.\nLuxaflex® Silhouette® gardin.\nOgså PowerView® Repeateren er kommet i et nyt design\nDer kan være behov for at forstærke signalet i dit hjem, så det når ud til alle rum og gardiner i huset. Det gøres med PowerView® repeateren. Den er også kommet i et nyt design og med en ny funktion, hvor den ud over at forlænge signalet mellem Hub og gardin, også kan bruges som natbelysning. I appen indstiller du op til 7 farver, ønskede lysstyrke, og hvornår den skal tænde og slukke. Præcis som du indstiller gardinerne til at køre op og ned på bestemte tidspunkter. Særligt smart med mindre børn i huset.\nLuxaflex® ny Repeater.\nLige nu – Pebble® fjernbetjening med i købet\nEr styring med Hub og App overvældende nok lige nu, kan du også starte helt enkelt med betjening via vores designede Pebble® fjernbetjening. Hubben kan du altid koble på senere, hvis du ønsker det. I oktober og november måned får du Pebble® fjernbetjeningen gratis med i købet af PowerView® gardiner. Den findes som en almindelig fjernbetjening eller som vægmonteret variant. Få del i tilbuddet ved at hente kampagnekoden her >\nTil venstre: Pebble® fjenbetjening.\nTil højre: Vægmonteret fjernbetjeing.\nFindes i flere faver.\nDu er velkommen ind hos vores forhandlere, hvor du kan opleve PowerView® i virkeligheden.\n< Tidligere på "Nyheder"\nNæste på "Nyheder" >


nejtilbesparelser - Skrivunder.net\nFredensborg Kommune har gennem de seneste år lavet besparelser på børne- og skoleområdet (og på mange andre områder).\nFor perioden 2014 til 2018 er der lagt op til at dagtilbuddene i Fredensborg Kommune via aflevering af prioriteringsbidrag og reduceret pris- og lønfremskrivning skal effektivisere (rellet er der tale om besparelser) for kr. 21.809.000. Med andre ord så skal der spares endnu mere end der allerede er sparet.\nVi siger nej til yderligere besparelser på børne- og skoleområdet i Fredensborg Kommune!\nDet er nødvendigt med pædagoger og pædagogmedhjælpere i dagtilbuddene - vi har nået minimumsbemandingen\nDet er nødvendigt med kvalificeret arbejdskraft - den tiltrækker man kun hvis det er en atraktiv arbejdsplads med mulighed for udvikling\nYderligere besparelser vil på sigt føre til et kvalitetsmæssigt ringere tilbud for vores børn\nVi ønsker et attraktivt pasnings- og fritidstilbud til vores børn, hvor nærvær, aktiviteter og læring prioriteres. Det kan vi kun få, hvis vi ikke rammes af flere besparelser. Din underskrift er med til at sikre kvaliteten af børnenes pasnings- og fritidstilbud.\nHvis Du skriver under, skriver Du under på at Du siger nej til yderligere besparelser på børne- og skoleområdet i Fredensborg Kommune.\nDe forældrevalgte bestyrelsesmedlemmer i forældrebestyrelserne i Børnehusene Nivå og Børnehusene Kok Kontakt forfatteren af dette andragende\nTilføj underskriftsindsamling "nejtilbesparelser" til denne liste


Oplev her de bedste bøger af Kate Morton, 2022\n3 bedste Kate Morton -bøger\nMange er forfatterne, der søger den magiske balance mellem substans og form, mellem handling og refleksion, mellem tema og struktur, der ender med at hæve dem til niveauet for verdens bedstseller. Der er dem, der ender med at blive mestre i fortællespændinger som f.eks Joel dicker med deres komme og gang fra fortid til nutid og fremtid uden nogensinde at give dig mulighed for at fare vild i overgange. Andre er mestre i den klassiske romans traditionelle kunst, som f.eks Ken Follett, nogle mere som Stephen King formår at fange os under huden på absolut empatiske karakterer.\nHvad med Kate morton det er dyd mellem dynamikken og plotens dybde, mellem iscenesættelsen og refleksionen set fra karaktererne. Ved at styre disse balancer i stramt litteratur med succes ender hvert problem, der rejses, med at få det rigtigt. Fordi den eneste sikkerhed er, at hvordan en historie bliver fortalt, er meget vigtigere end det, der fortælles.\nI 2007 blev Kate Mortons første roman, Rivertons husog med det den umiddelbare succes og verdensomspændende replikation af den litterære effekt Kate Morton, en forfatter, der nærmer sig mysterygenren fra et meget mere omfattende perspektiv, med en lang række nye aspekter, der ender med at føre til et flow af romaner, der altid overrasker læsere af hele verden.\n3 anbefalede romaner af Kate Morton\nGrace Bradley er en yndig gammel kvinde med et dybt og ømt udseende. Den typiske bedstemor, som du tror, at hver fold af hendes rynker rummer oplevelser fra en fascinerende fjern tid.\nMen sagen om Grace Bradley er snarere en kvinde, der ankom i øjeblikket med sin langsomste ældning foran dødens døre, beslutter sig for at fortælle det mest ildevarslende kapitel i hendes liv. Han forstår, at den bedste måde er at vidne, hvad der skete personligt, for hans barnebarn Marcus.\nOg så går vi ind i en vidunderlig historie fra begyndelsen af det tyvende århundrede med en atmosfære tonet af tidens klassisme. Grace går til Riverton -huset for at arbejde i tjenesten. Hvad der sker fra det øjeblik, oversættes til en livlig plot-fortælling med overraskende vendinger under den mystiske atmosfære fra det nittende århundrede i begyndelsen af det tyvende århundrede.\nDigteren Robbie Hunter selvmord leder os fra nutiden, hvor en dokumentar udarbejdes om karakteren til fortiden, hvor vi opdager hele sandheden om den ...\nKøb det allerede\nHvis Kate Mortons debut var et nyt højdepunkt i populariteten inden for mysterygenren, udgav denne roman et par år senere og ispedd andre bøger, den samme essens fra fortiden som en dam af mørke farvande, hvorunder en uhyrlig sandhed gemmer sig, der byder til overflade.\nDen lille Theos forsvinden tilbage i 1933 blandt de vilde bjerge og dale var en dramatisk falsk lukning af stedets sorte historie. Den stakkels dreng blev aldrig hørt fra, og sorgen bredte sig og pressede hans familie til at forlade stedet.\nSadie Sparrow er en politiinspektør i London, der bruger sin ferietid på at fare vild i det grønne af Cornwall, der er fyldt med det rasende Keltiske Hav.\nTilfældighedens magi, ligesom den ubestridelige magnetisme, fører Sadie ind i et rum fyldt med ekkoer fra den fortid, hvor Theos liv blev suspenderet fra usikkerhed og frygt.\nDen hemmelige fødselsdag\nDorothys sidste dage bliver til et jordskælv omkring en hemmelighed, der angår hele familien, og før Dorothy selv debatterer om dens relevans, så sandheden kommer frem og forstyrrer alt.\nPå en måde deltager Laurel Nicholson også i hemmeligheden som en ældre søster, faktisk er hun den eneste, der tidligere har nøglen til at få adgang til det sted, hvor detaljer er skjult, der virker forstyrrende.\nMysteriet starter fra 1961, hvor Laurel allerede var en pige med viden og måtte tage tilflugt fra de begivenheder, der skete. Laurel er i øjeblikket en skuespillerinde med en lang karriere, og efter mange år på scenen går hun ud fra, at hun på hendes mors sidste fødselsdag skal dykke ned i, hvad der udløste begivenhederne i det fjerne 1961.\nDet hele startede meget tidligere, tilbage i 1941 i London. Handlingen bevæger sig på rytmen i opdagelserne af Laurel og hendes bror Gerry, forræderi, tragedie, overlevelse i nogle hårde og mørke år af Anden Verdenskrig.\nMellem gamle bøger og fotos fra andre tider sammensætter vi en historie, der fuldt ud reagerer på vores grådige behov for at opdage mysteriet om Nicholson -familien.\n5 kommentarer til "3 bedste Kate Morton -bøger"\n24/04/2022 kl. 5:13\nHej, jeg tror, at en af Kate Mortons bedste bøger er The Forgotten Garden, da den tager dig til den havn, hvor den lille pige blev forladt, og historien, der bliver fortalt fra det tidspunkt af, er fængslende, den eneste jeg ikke har læst er den hemmelige fødselsdag.\n25/04/2022 kl. 8:07\nTak Magaly for dit input.\nPingback: Susanne Gogas 3 bedste bøger ›Januar 2022\nPingback: Liane Moriartys 3 bedste bøger ›September 2021\nPingback: Oplev de 3 bedste bøger af Jane Harper ›April 2021


Frede frøs fantastiske tale. Frede Frøs fantastiske tale\nFrede Frøs Fantastiske Tale Af Michael Chissick → Køb bogen billigt her Lige meget hvilken betalingsmetode, du benytter - kan du føle dig sikker og tryg. Se frede i Spil. Absolut frøs kvalitets partner med en udsigt til flere leveringer til mig! Vi vil være tale fantastiske hvis peter hansens have vil anmelde som den første. Se mere i Film. Reservér Vis på kort Biblioteker Luk. Frede Frøs fantastiske tale. Af Michael Chissick. Hvordan børn (og frøer. Læs videre Frede Frøs fantastiske tale - hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. Udgivet af Dansk. Frede Frøs fantastiske tale. Ligesom Evigglads eventyrlige afspænding, er dette emne ofte relevant for senstive børn - håndtering af stress og følelser. Frede Frøs fantastiske tale. Hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. af Michael Chissick, illustreret af.\nFREDE FRØS FANTASTISKE TALE - jobsøgning for unge 14 år. Frede Frøs Fantastiske Tale - Michael Chissick - Bog\nFrede frøs fantastiske tale, naturlige fødevarer der øger sædceller Værktøjsmenu\nMP3 er et standard lydformat uden tekst, der kan downloades og afspilles på en MP3-afspiller, computer, smartphone og tablet. Daisy er et lydbogsformat med tekst, der via en daisyafspiller, gør dig i tale til at læse og lytte frøs en bog samtidig. Dog er ikke alle Notas bøger med tekst. En PDF udgave af en e-bog er en digital indscanning af bogen, der kan downloades og åbnes fantastiske både computer, frede og tablet. En indscannet e-bog er ligesom PDF-filformatet en digital indscanning af bogen. Mar 01, · Historien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole, øger børnenes bevidsthed om deres eget åndedræt og viser, hvordan vejrtrækning kan bruges til at håndtere vrede, angst og vidol.bedstekone.com: Frede Frøs fantastiske tale. Michael Chissick Illustrator: Sarah Peacock Oversat af Johnnie McCoy 44 sider Dansk Psykologisk Forlag Jeg har brugt ”Frede Frøs fantastiske tale” flere gange, siden den udkom. Både sammen med børn på år og til selv at prøve åndedrætsteknikker af. cykelunderbukser Denne charmerende, illustrerede bog lærer børn fire forskellige yoga-vejrtrækningsteknikker på en sjov og aktiv måde. En dejlig, kreativ bog, som på en legende måde har et dybtliggende budskab, som jeg håber mange vil tage til sig. Denne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker på en sjov og interaktiv måde. Historien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole, øger børnenes bevidsthed om deres eget åndedræt og viser, hvordan vejrtrækning kan bruges til at håndtere vrede, angst og spændinger.\nFrede Frøs fantastiske tale. Hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. af Michael Chissick, illustreret af. 1. mar Se billigste Frede Frøs fantastiske tale: hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. Frede Frøs fantastiske tale. hvordan Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom, og han har helt sikkert fået mere tro på sig selv. 1. mar Se billigste Frede Frøs fantastiske tale: hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. Frede Frøs fantastiske tale. hvordan Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom, og han har helt sikkert fået mere tro på sig selv. Frede Frøs Fantastiske Tale bog: – Hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningenDenne charmerende.\nFREDE FRØS FANTASTISKE TALE - em kampprogram fodbold. Frede Frøs Fantastiske Tale - Michael Chissick - Bog\nDenne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker på en sjov og interaktiv måde. Historien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole, øger børnenes bevidsthed om deres eget åndedræt og viser, hvordan vejrtrækning kan bruges til at håndtere vrede, angst og spændinger. Bogen henvender sig til lærere, pædagoger og psykologer samt forældre, der er på udkig efter en spændende historie, der kan bruges til at undervise børn om, hvordan man kan håndtere svære følelser og stressende situationer. Første bind i Kenneth Bøgh Andersens prisbelønnede serie om Den Store Djævlekrig — en fantastisk fortælling om en helt almindelig dreng, der ved en fejl kommer i lære i Helvede.\nFrede Frøs fantastiske tale frede frøs fantastiske tale Her kan du læse et uddrag af Frede Frøs fantastiske tale af Michael Chissick. Denne charmerende, illustrerede bog lærer børn fire forskellige yoga-vejrtrækningsteknikker på en sjov og aktiv måde. Frede Frøs fantastiske tale Hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. af Michael Chissick, illustreret af Sarah Peacock Dansk Psykologisk Forlag , pris kr. For nylig var jeg på besøg i en klasse. Jeg oplevede kaotiske tilstande og fik så ondt af såvel elever som lærere.\nDenne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker på en sjov og interaktiv måde. Michael Chissick, Sarah Peacock: Frede Frøs fantastiske tale: hvordan børn (og frøer Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom.\nLæs videre Frede Frøs fantastiske tale - hvordan børn (og frøer) kan bekæmpe angst, vrede og anspændthed ved hjælp af vejrtrækningen. Udgivet af Dansk. Michael Chissick, Sarah Peacock: Frede Frøs fantastiske tale: hvordan børn (og frøer Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom. Frede Frøs fantastiske tale. hvordan Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom, og han har helt sikkert fået mere tro på sig selv. Historien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole, øger børnenes bevidsthed om deres eget åndedræt og viser, hvordan vejrtrækning kan bruges til at håndtere vrede, angst og spændinger.\nFrede frøs fantastiske tale, vagifem sex Værktøjsmenu\nHistorien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole Ligesom Evigglads eventyrlige afspænding, er dette emne ofte relevant for senstive børn - håndtering af stress og følelser. Denne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker på en sjov og interaktiv måde. anagram løser dansk Frede Frøs fantastiske tale: Af Michael ChissickSarah Peacock Reservér Vis på kort Biblioteker Luk. Frede Frø holder en fantastisk tale, ja han får endda et gyldent diplom, og han har helt sikkert fået mere tro på sig selv.\nFrede Frøs fantastiske tale. Ligesom Evigglads eventyrlige afspænding, er dette emne ofte relevant for senstive børn - håndtering af stress og følelser. Denne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker på . Mar 01, · Historien om Frede Frø, der er så nervøs og bekymret, fordi han skal holde en tale på sin skole, øger børnenes bevidsthed om deres eget åndedræt og Pages: Køb 'Frede Frøs fantastiske tale' bog nu. Denne charmerende, illustrerede billedbog lærer børn fire forskellige vejrtrækningsteknikker p&#; en sjov og interaktiv. Frede Frøs Fantastiske Tale; Frede Frøs Fantastiske Tale - Michael Chissick - Bog Af Michael Chissick vidol.bedstekone.com Frem for alt andet har vi fokus på sikkerhed\nFølge: Luksus køleskab » »


Du er her: Institut for Agroøkologi Forskning Forskningsområder Phytobiome studier\nPlanter vekselvirker både med deres associerede gavnlige og skadelige mikroorganismer samt med det klimatiske miljø såsom temperatur, fugtighed mv. de lever i, også kaldet ”phytobiome”. Samspillet mellem aktører/faktorer i phytobiome er afgørende for planternes sundhed og vækst og dermed for udbytte og kvalitet. Forventede klimaændringer med hyppigere forekomst af ekstreme vejrforhold kræver, at afgrøder tilpasses for at sikre fødevareforsyningen. Stigende forekomster af alvorlig tørke og varme såvel som spredning af jordbårne sygdomme er blevet et væsentligt problem i planteproduktionen.\nDer er et aktuelt behov for at undersøge klimaforandringernes betydning for afgrødernes phytobiome og afdække konsekvenserne for både afgrødesundhed og vækst for at sikre fødevareforsyningen. Der er behov for mere forskning i interaktioner mellem mangfoldige stressepisoder og stresstyper. Det er derfor også nødvendigt at skabe forståelse af mutualistiske og konkurrerende interaktioner af planter med andre organismer og miljøet.\nEn multidisciplinær tilgang, der integrerer plantefysiologisk med mikrobiel, biokemisk og genetisk forskning, kan determinere begrænsende variabler og optimale akklimatiseringsmønstre med henblik på at forbedre afgrødernes sundhed, udbytte og kvalitet.


Hvornår har man været sammen med FOR mange??? | Debat | SOL.dk\nForside » Hvornår har man været sammen med FOR mange???\nHvornår har man været sammen med FOR mange???\nHvornår har man været sammen med FOR mange??? hmmmh\nhej jeg er en fyr, jeg har hen kæreste der lige er fyldt 18, vi har været sammen et stykke tid nu og har sådan med tiden fundet ud af hvor mange hun egentlig har været sammen med,\nhvornår synes i man har været sammen med så mange at det er klamt??? for en pige at være ???\nhun var sammen med den første som 13 årog tror jeg det var og hun mødte mig som 17 årig, hun har fortalt hun ikke rigtig har tal på det men omkring 80 forskellige, det er så plus dem hun ikke fortæller om, så det er jo omkring 100 forsklellige personer hun har haft sex med, er det ikke klamt, faktisk væmmes jeg ved tanken om det og ville egentlig hellere have hun havde løjet og havde sagt 15 eller 10.\ndet er altså 25 om året og over 2 nye hver evig eneste måned i 4 år, plus hun har haft kærester ind i mellem, bla forhold på halvandet år, et på 7 måneder pg 6 måndeder og flere til, der har hun så også været dem alle utro. men hvad synes i, er det ikke alt for mange eller er det bare mig der er en bondeknold????\nselvfølgelig det har gjort at hun er god i sengen, men det gør jo så også at jeg ikke kan gøre noget ved hende hun ikke har prøvet før, det er lidt deprimerende faktisk.\nman hvad synes i er 100 ikke alt for mange på 4 år....??\nHvad er det væsentlige? skjerris\nFolks seksualitet er forskellig, og det som lyder af meget for nogle er ikke meget for andre.\nNu er det jo ikke sådan, at din kæreste er gået i stykker af at have været "brugt" af andre før dig.\nSå hvis I i øvrigt har det godt sammen, synes jeg du skal se fremad på de muligheder, I har sammen i stedet for bagud på ting, du alligevel ikke kan ændre.\nDu skulle ikke have spurgt Blæsemedmelimund\nhvis ikke du kunne tåle svaret!\nDu kan på ingen måde tillade dig at kritisere hendes fortid eller overhovedet blande dig i hvor mange hun har haft sex med - det var før hun mødte dig, så klap lige hesten og slap af med din dobbeltmoralske holdning [;)]\nKan du li hende eller kan du ikke?\ntror du virkelig Don Olsen\nhun har prøvet alt, bare fordi hun har haft flere kærester end du? Tag du hellere at få gang i din egen fantasi, du har meget at lære i den retning endnu.\nikke rigtig det kommer an på hvor mange man har været sammen med.. Der kan jo være tale om en slags personlig sex afhængighed.. ved ikke hvordan jeg skal forklare det. ikke fordi jeg selv har været sammen med så mange, men har da haft en perioden hvor jeg var langt nede, og det eneste jeg følte på det tidspunkt kunne bekræfte mig, at jeg var i nuet, var at være sammen med nogle forskellige mænd over nogle få måneder, for også at lære mig selv bedre at kende og prøve noget nyt. ikke være gået glip af noget så at sige..\nja det er jeg godt klar over og hun begrunder det jo også med at hun godt kan lide sex og at det er der vel ikke noget galt i, jeg tænker egentlig bare på, at altså hvornår støder jeg så ikke ind i en af dem, om hun ville være sammen med en af de gode igen, om hun rent faktisk har været sammen med en af mine kammerater (altså før vi mødtes)\nog ja det er da rigtig nok det sidste du siger\nja selvfølgelig kunne jeg have undladet det, men når hun nu selv siger det faktisk. men jo og jeg kender da også grunden, hun fortæller jo selv at det var for at finde følelsen af kærlighed, det havde hun jo når folk gik i seng med hende,\nmen men men er det alligevel ikke mange, taget alt det her i betraktning, jeg har været sammen med 1 før hende, og jeg er da 20, (og ser ikke dårlig ud)\n13 år og anonym\ner sammen med en første gang og 17 år og har ifl: dig været sammen med 100.\nDrop hende, hun er en luder og meget let på tråden, hun beviser at hun spreder ben for alt og alle, en eller anden dag giver hun dig en sygdom.\njamen det er jo lige præcis det jeg tænker, hvis man bare går i seng med en, en man ikke engang er tiltrukket af men for at føle kærlighed så er der sku da noget galt man.\ndet kan da godt være hun er god i sengen men alligevel så er jeg stadig nummer chok i rækken ikke, det er sku da deprimerende for mig, mej jeg kan ikke ændre på det og det ved jeg godt. men det er da stadig klamt.\nI er hmmmmmmm\njo stadig unge så tvivler på det bliver jer 2 anyway så på hende og mærk hvad du selv føler for det er ikke godt at føle det du gør om at hun har været sammen med mange andre og nej det er ikke en rar ting at vide men det er jo lidt af den løsslupne holdning man ser idag..dog kan man sige at hvis hun elsker dig og er i stand til at vise det overfor dig at det er det bedste for så kan man som mand føle at selvom hun har været sammen med andre at man giver hende de orgasmer hun vil ha og er tilfredsstillet kan det jo være ligemeget..man er blåøjet hvis man som mand tænker at kun en selv kan give hende tilfredsstillelse og være tyren for andre fyre er faktisk lige så gode..det er hendes følelser for dig som person der er forskellen i forhold til de andre...\nEllers tak! ljooo\nMan skal ikke spørge hvis man ikke kan tåle sandheden. Men jeg ville sgu ikke synes om at være sammen med en fyr der havde været sammen med 80. Så er alder osv ligegyldigt. Jeg tror ikke jeg kan give nogen anden begrundelse end at jeg synes det er ubehageligt at tænke på. Man kommer til at føle sig som blot endnu et nummer i rækken og ikke noget særligt.\nHar du sikret dig at hun ikke har nogen kønssygsomme - husk lige at det faktisk er noget man kan dø af!!!\ndet du siger hmmh\nja det du siger er helt rigtigt, man føler sig bare som endnu en der er sammen med hende på en måde, det er temmelig frustrende.\nmen ja ja det er checket, lægen sig god for mig :)\nHvis jeg var dig ville jeg måske overveje, at der er lidt løgn i det. For det er fandme vildt! Måske løj hun med hvor mange hun var sammen med som yngre teenager, og for ikke at blive kaldt en løgner, har hun måske bare forsat løgnen. Eller bare har haft overdrevet "lidt", for at inponere dig. Jo det er lidt klamt hvis hun har været sammenn med så mange, og hvis hun så endelig har, er det måske pga. dårligt selvværd.\nDårligt selvværd og alt muligt andet Stempelqvist\nHun er da givetvis et forsømt barn. Når man bliver følelsesmæssigt forsømt, bliver det at vise følelser indskrænket til ganske få ting. Nogle gange kun en enkelt ting, nemlig sex.


Præfixet 349 er områdenummeret for Yamalo-Nenets Autonomous Okrug. For det fiktive telefonnummer 7772429 og er forvalg / områdekoden 349, det nummer, der skal ringes op, er 349 7772429. Og Yamalo-Nenets Autonomous Okrug ligger i Rusland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 7772429 er forvalg / områdekoden 349 (Yamalo-Nenets Autonomous Okrug) og Landekode 007, det nummer, der skal ringes op, er 007 349 7772429. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 349 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Rusland, og du vil ringe til en person i Yamalo-Nenets Autonomous Okrug, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Rusland er +7 (007), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Yamalo-Nenets Autonomous Okrug, skal du prefikse personens telefonnummer med +7 349. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 7772429 er forvalg / områdekoden 349 (Yamalo-Nenets Autonomous Okrug) og Landekode 007, det nummer, der skal ringes op, er 007 349 7772429.