Hele budget-beskrivelsen fra Venstre og DF | SønderborgNYT\nHele budget-beskrivelsen fra Venstre og DF\n17. september 2015 06:14 Sundeved\nBudgetforslag fra Dansk Folkeparti og Venstre:\nDansk Folkeparti og Venstre har med dette budgetforslag sat som mål, at løse de budgetmæssige udfordringer med det sigte, både at sikre en bæredygtig økonomi samt sætte pejlemærker, der peger fremad og bringer kommunen videre med en god og bæredygtig udvikling. Ligeledes er det vort ønske, at sikre en god og velfungerende kernevelfærd. En kernevelfærd hvor gode rammer for kultur, sundhed og aktiv medborgerskab viser vejen til det gode liv.\nMed de “nye vinde”, der blæser fra Folketinget vil kommunerne i de kommende år være udfordret i forhold til at sikre mere rational drift og fokusere på omkostningerne. Det betyder at der i stigende omfang er brug for at kommunen tager midler i brug, der er anvendt med succes i andre af landets kommuner. Vi skal som kommune hele tiden sætte overlæggeren højt, også når det drejer sig om at drive kommunen økonomisk effektivt. Denne ambition har vi søgt i vores budget forslag.\nDer er taget udgangspunkt i de af administrationen fremsendte tal i skema 3.1 og reguleret med de enkelte poster og modtagne informationer. De enkelte besparelsesforslag er vist helt eller delvist i opgørelserne og er forklaret i beskrivelsesdelen. Der er løbende kommet nye tal fra forvaltningen.\nI lighed med flertalsgruppens oplæg har vi indregnet et årligt finansieringstilskud fra 2017 på 70 + 10 = 80 mio. kr.\nI de tidligere byrådsperioder er der igennem rationaliseringer, effektive arbejdsgange og fokuseret prioritering sket en reduktion i antallet af medarbejdere på ca. 300 svarende til en omkostningsreduktion på omkring 100 mio. kr.\nDet er vores holdning, i lighed med de foregående år, at prioritere og sikre bedre arbejdsgange. Det er vor klare overbevisning at der kan yderligere reduceres i personalet. Alene faldet i befolkningstallet tilsiger at der skal være færre ressourcer. En reduktion vil for størstedelens vedkommende kunne ske ved naturlig afgang.\nDer er i budgetforslaget forudsat en gennemsnitlig reduktion af medarbejdere på 25/år. Dette kan ske ved naturlig afgang i medarbejder staben.\nDer arbejdes meget med Lean i andre organisationer. Vi ønsker at der igen i kommunen er fokus på dette arbejde. Ligeledes ønskes en “plan” for at opnå dette mål.\nDI’s undersøgelser viser klart, at Sønderborg Kommune ligger langt under landsgennemsnittet når det drejer sig om udlicitering af kommunale opgaver. Den viser at der er store besparelser at hente uden tab af ydelsesniveauet. Vi ved at det erfaringsmæssigt tager tid at forberede sådanne udliciteringer. Vi har derfor ikke lagt gevinster ind i 2016 budgettet, men alene i overslagsårene. Vi vil nedsætte en analysegruppe, der skal arbejde på tværs af forvaltningerne, og med politisk deltagelse, for at sikre fremdrift i udliciteringen. Vi har i overslagsårene indregnet en årlig løbende økonomiforbedring på 10 mio. kr.\nBudgetrevisionstallene for indeværende år viser at forbruget af omkostninger er mindre end forudsat i budgetterne. Dette var også hvad vi forudså i sidste års budgetoplæg. Desværre er der ikke korrigeret for dette hos institutionerne. Da der ikke er udsigt til større inflation i samfundet i de kommende år og da der ikke er korrigeret i indeværende år, foreslår vi at der ikke fremskrives for prisstigninger i 2016 og at der kun fremskrives med halvdelen i overslagsårene.\nDer skal fortsat være fokus på nedbringelse af sygefraværet i kommunen. Desværre er tendensen gået i den forkerte retning i første halvår af 2015. Vi ønsker fortsat fokus på dette område.\nOrganisering af udvalg\nAllerede ved konstitueringen påpegede vi, at der var for mange udvalg, at det ville blive svært at udfylde dagsordenerne og, at det vil komme til at koste ekstra at servicere disse udvalg. Tiden har bekræftet os i disse udsagn og vi foreslår derfor en reduktion af udvalgene fra 9 til 6.\nErhvervsudvalget lægges sammen med Teknik- og Miljøudvalget. Udvalg for Kulturel og Regional Udvikling lægges sammen med Kultur-, Borger- og Fritidsudvalget. Seniorudvalget lægges sammen med Socialudvalget. Udvalgene udvides fra 5 til 7 medlemmer.\nDet skønnes at den årlige besparelse herved vil være ca. 5 mio. kr., da de tidligere bevillinger, der er begrundet i de mange udvalg, kan tilbageføres.\nDe individuelle forslag til omprioritering af udgifter og indtægter ses i det vedlagte regneark. Disse forslag er:\nDer foreslås indgåelse af en driftsaftale om færgedriften af “Bitten”\nDet foreslås at driften af lufthavnen udbydes i stil med Haderslev Kommunes udbud af Skrydstrup Lufthavn.\nDer indgås driftsaftale for indre havn.\nDet analyseres om driften af broerne kan overgå på en driftsaftale.\nFor at bibeholde Vej og Park som en stærk kommunal arbejdsplads mener vi at virksomheden i langt højere grad bør specialisere sig indenfor anlægsgartnerfaget og opgaver som f.eks. græsklipning bør udliciteres for at øge konkurrencedygtigheden, højne kvaliteten og samtidig sikre at vi får mest muligt for pengene. Vej og Park konkurrenceudsættes over perioden for at sikre optimal udnyttelse af rammerne. 2017 bruges til at forberede konkurrenceudsættelsen, så den gradvist kan påbegyndes fra 2018, med et område af gangen. Der arbejdes ligeledes med muligheden for at udskille Vej og Park i en A/S, eventuelt som et datterselskab i Sønderborg Forsyning.\nProcedure ved ansættelser\nKommunens procedure ved ansættelses af ledende medarbejdere genovervejes. Der er i dag et uforholdsmæssigt stort forbrug af personale til disse ansættelser. Dette er både dyrt og bureaukratisk. Vi ønsker en analyse af frikøbsomkostningerne.\nJævnfør tidligere udfærdiget benchmarking for snerydning med de andre sønderjyske kommuner justeres der i forhold til A, B og C veje.\nHenset erfaringerne fra 2013 og 2014, forbrugsmønstret i første halvår samt de meldinger, der er kendte, er det vores opfattelse af der vil blive et driftsoverskud på min. 30 mio. kr.\nVi har indregnet det i budgetbalancen for 2015, hvilket forbedrer udgangspositionen for 2016.\nMedlemskabet af Gronet stilles i bero.\nDer er en lang række private aktører på markedet for byggegrunde. Samtidig har kommunen mange byggegrunde på “lager”. Vi forslår derfor at der bruges færre midler på udstykninger, samt at der laves en analyse for behovet, der også tager de private udstykninger med.\nVi ønsker at udskyde udbygningen af solceller og energirenoveringer indtil der er bedre styr på rentabiliteten i disse.\nVenstre og Dansk Folkeparti bakker fortsat op omkring Projekt Zero visionen, men vi ønsker øget fokus på den afledte jobskabelse, og rentabiliteten i de afledte kommunale projekter.\nGasbusterminal i Ragebøl\nDer har igennem et par år været arbejdet med at etablere en busterminal i Ragebøl for gasdrevne busser. Den kommercielle del af dette projekt er ikke sandsynliggjort. Vi frygter at vi sætter kommunen i en stor årlig udgift uden at få den nødvendige fordel i forhold til CO2 og økonomi. Projektet har tidligere været godkendt, men beløbene er ikke frigivet af byrådet. Der tale om et anlæg på 11 mio. kr. og en årlig estimeret nettoudgift på 3 mio. kr. Vi foreslår dette projekt udskudt foreløbigt i 4 år.\nBudgetseminaret viste stor vilje til at gentænke hele anlægssituationen i kommunen. Vi støtter denne opfattelse og mener der skal ske en opbremsning i anlægsinvesteringerne. I stedet for at komme med detaljerede forslag har vi valgt at vise dette ved at indføre et anlægsrul og direkte reduktioner svarende til 300 mio. kr. over perioden. Vi er villige til at se på alle anlæg og få dem prioriteret i forbindelse med en budgetaftale, der tager udgangspunkt i konkrete forslag og gør op med den stigende tendens til puljer. Henset til de historiske anlægsudgifter er det vores overbevisning at vi stadig vil have en for kommunen fornuftig anlægsramme. Vi er opmærksomme på at det kan give nogle “skvulp” i forhold til de enkelte år, men ikke værre end at det kan opfanges af den meget robuste kassebeholdning. Vi har dog i nedenstående beskrevet de forhold vi gerne vil adressere konkret.\nUdbygningen af Børneuniverser\nEtablering af yderligere børneuniverser stilles i bero og alle tidligere budgetterede midler hertil tages ud af anlægsbudgetterne. De historiske erfaringer skræmmer. Vi har prøvet at vende udviklingen i både Egernsund og Kværs med investering af store beløb i børneuniverser, med efterfølgende konstatering af, at de måtte lukkes, grundet det faldende børnetal. Vi frygter, at vi vil blive mødt med samme scenarie både i Nybøl og Rinkenæs og risikerer at bruge midlerne forkert.\nDer er ikke afsat midler til det videre arbejde, men såfremt der kommer forslag, der bringer processen videre og som kræver deltagelse fra Sønderborg, sammen med de øvrige interessenter, er det vores indstilling at bakke det op og finde midlerne hertil. Det er vigtigt for os at der ikke klattes penge væk i den almindelige eufori og gode vilje, men at det sker i en fokuseret indsats med klare milepæle for om der skal arbejdes videre med projektet.\nGenerelt har vi for mange puljer i kommunen. Vi ønsker et opgør med disse så der opnår større gennemsigtighed.\nVi vil gerne have en plan for et OPP projekt hvor vi for bygget cykelstier og renoveret nogle af de dårligste. Modellen for udskiftning af gadebelysning og asfalt kunne bringes i spil.\nRenovering af Strandpromenaden ønskes gentænkt. Den nuværende budgetramme synes at være meget stor i forhold til udbyttet. Vi anerkender at det er sent i forløbet, men henset ønsket om at begrænse anlæg skønnes dette en sag hvor det kan gøres med fordel.\nDet har været tydeligt at renteudgifterne har været budgetteret højere end de rent faktisk har været. Dette har resulteret i rentekorrektion efterfølgende. Vi har valgt at lade dette forhold afspejle i budgettet således at der ikke er lagt en “reserve” ind. Vi har mindre budgetteret med 5 mio. kr. i renteudgifter også i overslagsårene.\nV & DFs ønsker til budgettet:\nTyskundervisning fra 1. klasse\nVi mener det er vigtigt at understøtte sprogundervisningen. Vi lever i et grænseland og tysk er et vigtigt fremmedsprog. Vi ønsker at der fra senest skole året 2017 indføres tysk undervisning fra 1. klasse med fast timetal.\nI 2014 besluttede byrådet at afsætte 10 mio. kr. til en uddannelsesfond, der skal være med til at tiltrække nye uddannelser til byen samt bevare de eksisterende. Det foreslås at der “fyldes” op i fonden så der står en kapital på 10 mio. kr.\nSønderborg er en uddannelsesby, der hvert år levere nyuddannet arbejdskraft til et bredt arbejdsmarked. Vi har stor diversitet i vores udvalg af uddannelser, der spænder lige fra erhvervsuddannelserne på EUC til doktorgrader på SDU, men når de nyuddannede unge møder beskæftigelsessystemet i Jobcentret, mangler Sønderborg bredden. Når ledige nyuddannede skal finde job, skal Sønderborg Kommune kunne tilbyde relevante aktiveringstilbud for den enkeltes fagligheder, eksempelvis kurser målrettet håndværkere eller akademikere, således vi bedre er i stand til at holde på de unge efter endt uddannelse og hjælpe dem i job i netop Sønderborg Kommune.\nDI’s undersøgelse af erhvervsvenligheden i Danmark placerer Sønderborg på en sidsteplads. Det er en helt uacceptabel placering. Vi anerkender at der er lavet en række tiltag i kommunens regi, til forbedring af rammevilkår. Når man går fra en næstsidste plads til en sidsteplads må det nødvendigvis give anledning til en gentænkning af hele området. Vi foreslår derfor følgende initiativer:\nVi ønsker i videst mulige omfang at tilgodese det lokale erhvervsliv når kommunen handler ind. Derfor ønsker vi at kommunens indkøbsaftaler skal tages op til revision og det skal undersøges hvilke økonomiske konsekvenser det vil have at komme ud af de nuværende, for i stedet at ligge mere ud til lokale leverandører. Vi ønsker en øget fleksibilitet således at det for eksempel bliver muligt for den enkelte dagplejemor at købe legetøj i den lokale legetøjsbutik eller købmand.\nDet er et vigtigt signal at sende til borgerne, at der er et råderum, særligt henset til placeringen i DI’s erhvervsvenlighedsundersøgelse. En skattesænkning på 20 mio. er ikke meget i forhold til hele budgettet, men det sender et vigtigt signal til borgerne og virksomhederne.\nDer foreslås en skattelettelse på 20 mio. kr. Der ansøges om kompensation fra den pulje som regeringen har etableret med 150 mio. kr. Der er indregnet 75 % af 20 mio. i 2015, 50 % i 2016, 50 % i 2017 samt 25 % i 2018.\nTuristkontor i højsæsonen\nVi foreslår at der oprettes et turistkontor i hhv. Gråsten og Nordborg i sommermånederne fra 1. april til 30. september. Kontoret oprettes i centrum af byerne.\nTurismen på Nordals\nI 2015 udkom hvidbogen for Nordals. Bogen indeholder en række glimrende initiativer, der skal medvirke til at skabe liv og aktivitet på Nordals. Nu skal der afsættes midler til at føre nogle af disse projekter ud i livet. Der afsættes et beløb på 2,5 mio. kr. til udførelsen af udvalgte projekter fra hvidbogen.\nI “de gode gamle dage” havde Nordals sin egen skøjtebane. Vi ønsker at denne skøjtebane igen realiseres. Dette skal ske ved at Sønderborg Kommune påtager sig rollen som facilitator og undersøger muligheden for en realisering i samarbejde med det lokale erhvervsliv, institutioner og fonde.\nDer foreslås oprettet et medborger hus i Broager by i det gamle rådhus, så dette fremover vil være samlingssted for borgerne i byen.\nTryghed og tillid på ældreområdet\nTryghed og tillid er kodeordene. De ældre skal føle sig trygge ved at bo på kommunens plejehjem og de pårørende skal kunne have tillid til at deres ældre er overladt til trygge hænder. Samtidig skal kommunens personale kunne føle sig trygge ved at gå arbejde og kunne have tillid til at de ikke pludselig står alene i situationen med alt presset på skuldrene, på en aften- eller nattevagt. Vi ønsker en analyse arbejdsbyrden på de enkelte plejehjem og opnormere de steder hvor der måtte være behov.\nLandsby laugene er en vigtig del af kommunens satsning på landet. Vi vil gerne understøtte dette arbejde yderligere ved at afsætte 1 mio. kr. til fordeling blandt de enkelte laug efter deres størrelse.\nVi sender på den måde et vigtigt signal samt understøtter den økonomi der er.\nDen 4. marts 2015 vedtog byrådet reviderede regler for transport af elever, der er visiteret til specialskoler og specialklasser. De nye regler betyder bl.a., at elever af ikke samboende forældre, men med fælles forældremyndighed, kun kan transporteres fra bopælsadressen (folkeregisteradressen). I de perioder hvor barnet bor hos den forælder, der ikke har bopælsadresse til barnet, kan der ikke ske transport. Vi ønsker dette ændret, så der skabes lighed uanset fra hvilken forælder transporten skal ske og foreslår derfor en analyse af de meromkostninger dette vil medføre. Når den foreligger vil vi anvise den fornødne finansiering.\nForlængelsen af Nordvang skal udskydes et år og der skal arbejdes med en alternativ linjeføring således vejen føres udenom atletikbanen, der ligger i forbindelse med den tidligere Sønderborg Kaserne. Havneprojektet handler om at skabe en ny, attraktiv bydel i Sønderborg og med det kommende kollegiebyggeri, kan netop området omkring atletikbanen komme til at spille en vigtig rolle i at skabe liv på havnen, også udenfor kontortiden.\nKontinuiteten i vedligeholdelsen af de offentlige grønne områder i byerne skal højnes. Dette skal ske ved at sikre en lokal forankring i de hold, der rykker ud fra Vej og Park for at udføre opgaverne. Vi ønsker at der fra Vej og Parks side udarbejdes en plan for hvordan dette bedst muligt at kan finde sted indenfor den nuværende organisation, samt en handleplan for hvordan dette kan implementeres i det daglige arbejde. Eventuelle meromkostninger skal forelægges Teknik- og Miljøudvalget og tildeles ved 1. bevillingsrevision i foråret 2016.\nVi ønsker en fortsat videreførelser af de hidtidige byudviklingspuljer således handelsstands-foreningerne også i årene fremover vil have mulighed for at kunne søge tilskud fra kommunen til udvikling i handelsbyerne. Der afsættes 1 mio. kr. i 2016 som kan søges af aktørerne.\nVi ønsker at fokusere sundhedsindsatsen med lokale tiltag, således at borgerne oplever nærhed og lighed i de tilbud som kommunen udbyder. (Kræver ikke yderligere økonomi, blot fokusering af eksisterende midler).


Vådt betondæk forsinker Hal 3 - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - Køge\nSommeren bød på høj sol, men så kom efteråret og store mængder regn. Det har forsinket byggeriet af Hal 3 ved Køgehallerne, som nu først bliver færdig et par måneder inde i det nye år. Foto: Jørgen Jørgensen\nArtiklen: Vådt betondæk forsinker Hal 3\nKøge - 12. november 2019 kl. 18:33\nDe mange regnbyger i efteråret sætter foreløbig en stopper for selve arbejdet på Hal 3, der dermed bliver udskudt til godt inde i det nye år.\nSådan lyder det fra formanden for Teknik og Ejendomsudvalget i forbindelse med, at byggeriet af den længe efterspurgte Hal 3 i Køge nu først bliver færdig et godt stykke ind i 2020; det var ellers meningen at hallen skulle åbne ultimo 2019.\n15:56 Kvinde blev kvalt: Drabssigtede mænd nægter sig skyldige\n3. Kvinde blev kvalt: Drabssigtede mænd nægter sig skyldige


International Velkomst - SPOT Plus 2016\nI formiddags åbnede SPOT+ officielt med taler fra Leder af SPOT Festival Gunnar Madsen, Borgmester Jakob Bundsgaard og Music Canadas VP Amy Terrill. Mød nogle af de deltagende her:\nLeder af Nordic Delight\nBooker og promoter for OHA Music\nSanger i Mzungu Kichaa\nFreelance journalist for Clash\nDías Nórdicos / Zona de Obras\nWorld Around Music WAM\nEr der nogen bands du er særligt interesseret i?\n”Ja, Liima naturlivis, og The Hearing fra Finland. Vi leder efter bands fra hele Norden. Jeg har skrevet en masse ned og så går jeg ellers på opdagelse. Jeg går til mange koncerter hvert år for at opdage bands, som jeg kan bringe til vores festival.”\n”Jeg er her for at netværke, opdage nye bands, møde professionelle fra branchen og lære den danske musikscene at kende”\nLeder af online PR, Gordeon Music\nKevin Mcloughlin(DE), Factory 92\nJules Nedic(UK/DE), Revolution Child\n”Jeg er interesseret I tonsvis af bands. I dag skal jeg se Kill J, hvis det er muligt. Saida vil jeg også prøve at nå, og View skal jeg i hvert fald se. Coco Moon er også på min plan.”\nJules Nedic – Revolution Child (UK/DE)\n“Jeg er her for at networke, fordi det er en god mulighed som uafhængig artist. Det er min første gang i Aarhus, og jeg var ikke sikker på, hvad jeg skulle forvente, men indtil videre er jeg positivt overrasket over, hvor charmerende stedet er. Jeg har endnu ikke mødt nogen gnavne mennesker. Jeg havde ikke forventet, at stedet ville være så kreativt, spillestederne er så centrerede og let tilgængelige. Og de folk som lever og studerer her er virkelig nemme at tale med. Jeg er her alene, så det er rart.”\nFreelancer, Radio Gazzara\n’’Jeg er her også som forfatter for WU Magazine. Jeg har faktisk studeret i Aarhus og kommer tilbage hvert år til SPOT Festival. Med både musik og konferencer er det som en legeplads for mig!’’\nGlobal head of music for Mcgarrybowen\nHvorfor kommer du på SPOT?\n”SPOT Festival er god, fordi du ser en masse unge upcoming bands, og jeg synes, at kvaliteten er høj blandt de skandinaviske bands. Når du ser et nyt skandinavisk band, lyder de ikke bare af garage, de lyder som et ordentligt band, der ved, hvad de vil, og hvor de vil hen.”\nLeder af NARIP\nThomas Wittenburg (DK)\nHvad skal du lave på festivalen?\n”Jeg skal helt klart rigtig meget netværke, men jeg skal også ud og høre musik.”\nHvorfor er SPOT interessant for dig?\n”Jeg så, at der er en masse fede foredrag på SPOT+, og så kommer jeg altid på SPOT Festival i forvejen, så det var en god anledning til at kombinere de to. Som nyt firma er det selvfølgelig også vigtigt at netværke.”\nArtist i Polly She\n“SPOT har igennem mere end 20 år været med til at tiltrække en hel masse opmærksomhed til Aarhus, og dermed også noget inspiration udefra, og så handler det selvfølgelig også om at sælge dansk og nordisk musik”.\nLeder af PR-agency Lautstark\nProgramchef for Statens Kunstfonds Projektstøtteudvalg og Tivoli\nThorbjörn Mannhof(DE) og Martin Tilsehner(DE), Finetunes GmbH\nog Gregor Samsa(DE), Sound of Subterraina\nProject manager for ROSA Folk og Sentimental music\nPrevious post Musik sætter hele hjernen i sving!\nNext post SPOT Festival 2016 sold out


En langtidssyg krydser sit spor | BogMarkedet\nEn langtidssyg krydser sit spor\nForfatter: Sophia Noohra\nRomanen foregår i spændingsfeltet mellem det, der er sket, og det, der kan ske. Mange års autentisk erfaring med sygdom og sagsbehandling er parret med en dystopisk fremtidsvision over konsekvenserne af samme. Hvad er virkeligheden? Hvad er virkeligt? Er det, når vi oplever det på egen krop? Er det virkeligt, når vi læser det i en bog? Er det virkeligt, når det vækker genklang i vores eget system? Er det virkeligt, når vi erfarer det? Meget af det som kronisk syge udsættes for, er uvirkeligt for de fleste. Meget af det, som jeg har været udsat for, var uvirkeligt for mig længe. Det, der bar mig igennem, var mindst lige så uvirkeligt, for det var håbet om, at det ville blive bedre, hvis jeg bare fortsatte fremad. Var det virkeligt? Eller indbildning? Eller virkelig indbildning? Uanset hvad så er der kun én vej: Fremad.\nIgen vågnede hun uden en fornemmelse af, hvor hun var, eller hvad der var sket. Ah! Nu huskede hun. Det Store Jordskælv. Det var bare en drøm! Hun mærkede freden i sin krop og åbnede øjnene tillidsfuldt. Hendes tre nye venner sad og gloede på hende uden at sige et eneste ord. Åh nej! tænkte hun. Det var ikke en drøm … det er stadig et mareridt! Som om han kunne læse hendes tanker, udbrød Frygtløs: ”Lad være med at pibe! Du er i live, og vi er meget interesserede i at holde dig i live!” ”Og så godmorgen, i øvrigt!” tilføjede han. ”Vi var lige ved at tro, at Håbsløs havde givet dig for meget fjollemedicin. Du har sovet i næsten tre døgn!” ”Hvad er der sket?” fremstammede hun. ”Fik I så chippen ud?” ”Det kan du tro, vi gjorde, og det er meget interessant, det du bærer rundt på. Men først skal du have noget at spise, og så skal jeg finde ud af, hvor meget du ved om dig selv.” Hun forstod ham ikke. Hun var umådelig træt i kroppen, og hendes hoved værkede. Hun tog sig til øret og mærkede forbindingen.\nSophia Noohra er oprindeligt uddannet lærer og coach, men kronisk sygdom tvang hende ind i en ny livsbane. Omdrejningspunktet for hendes liv og virke er perspektivet på det gode liv på trods af svære omstændigheder. Hvad skal der til for at have det godt, og hvor meget kan vi selv påvirke vores livsomstændigheder? Hun er pt. i fleksjob, som er resultatet af den årelange kamp, hun beskriver i romanen. Derudover er hun mor til fire og bor i Charlottenlund med sin mand og børnene.\nTitel: En langtidssyg krydser sit spor


Relæ type spændingsstabilisator Producenter & leverandører - Kina Relæ type spændingsstabilisatorfabrik\nAVR SVR-AVR TLD-serien Relæspændingsstabilisator LED-måler Hvid\nAVR / SVR-serie enfaset RELAY CONTROL AC automatisk spændingsregulator, som er den klassiske spændingsregulator med analog måler. Den har det lave energiforbrug, overspændingsbeskyttelse, lavspændingsbeskyttelse, overstrømsbeskyttelse, over -power beskyttelse, over-temperatur beskyttelse, lækage beskyttelse og så videre. Det kan prale af mange slags beskyttelsesfunktioner integreret til et produkt. Det har også følgende funktioner: den selektive tidsforsinkelse, th ...\nSDR-serie RELAY CONTROL AC automatisk spændingsstabilisator, som er det førende valg af den amerikanske chip fra vores firma, bruger computerdigitaliseringsproceduren til at kontrollere den funktionelle bevægelse af hele maskinen. Det forbedrede mange mangler ved den tidligere simulerede spændingsstabilisator og gjorde kvaliteten af produkterne mere pålidelige, ydeevnen mere stabil og funktionen mere formidabel. Produktet har det lave energiforbrug, overspændingsbeskyttelsen ...\nTLD-serie enfaset RELÆEKONTROL AC automatisk spændingsstabilisator. Denne enhed med høj præcision og fuldautomatisk spændingsregulator blev designet og produceret ved at vedtage automatiske reguleringsprincipper, der accepteres internationalt. Den centrale del og enheder er alle importerede, som har stabilitet med høj præcision, minimal outputbølgeforvrængning, lille strømforbrug, kompakt størrelse og let vægt. Den kan anvendes i vid udstrækning i computerlaboratorium, eksperimentlaboratorium og fabrikker, og det `s ide ...\n© Copyright - 2010-2020: Alle rettigheder forbeholdes. Tips - Fremhævede Produkter - Sitemap - Mobilwebsted 4kva spændingsstabilisator, Spændingsstabilisator til hele hjemmet, Spændingsstabilisator til forstærker, 2kva spændingsstabilisator, Spændingsstabilisator 5000va, Digital spændingsstabilisator til ac, Alle produkter


22 - Arturo Erasmo Vidal - Side 6 - fcbarcelona.dk\nIndlæg af Antimadridista » lør dec 28, 2019 3:14 pm\nhttps://www.fcbarcelona.dk/Nyheder/avis ... -euro.html\nIndlæg af soul_pitcher » lør dec 28, 2019 4:13 pm\nIndlæg af Antimadridista » lør dec 28, 2019 5:17 pm\nAt skabe så meget ballade og splid, for noget der uden problemer burde kunne håndteres udenfor offentligheden, viser imo en egocentrisk og grådig karakter. Beløbet svarer til 2-3 måneders løn for ham. Han klarer sig nok og har han ret, vil han jo få dem lige meget hvad.\nIndlæg af Kvoller » lør dec 28, 2019 6:40 pm\nDet kan være han gør det for at presse et skifte igennem her til januar, hvilket er en dårlig måde at gøre det på (ligesom jeg også synes det er helt fucked up, at spillere bliver væk fra træning for at presse klubben til salg).\nMen hvis han har ret, er det ikke grådigt, og hvis klubbens ledelse ikke vil give ham dem, så har han jo en sag. Ifølge transfermarkt har han spillet 72 kampe, så jeg kan da godt forstå han undrer sig over, hvor pengene bliver af, hvis han skulle have haft dem efter 60 kampe. Jeg ville sgu også blive sur, hvis en bonus jeg skulle have, ikke blev udbetalt, så argumentet om at "han klarer sig nok" synes jeg slet ikke har noget på sig. Egocentrisk og grådig synes jeg heller ikke det er.\nAt den skulle være taget internt er jeg helt enig i, men det er jo egentlig en avis der har opsnappet et rygte, og har bedt ham kommentere.\nDet er ikke mig der står for det. Det er derfor jeg har min repræsentant og min advokat, der tager sig af disse ting som en bonus\nJeg finder det urimeligt, hvis pengene ikke er kommet, men det er ikke noget vi skal beskæftige os med i dag. Jeg er på juleferie og vi taler om det, når jeg er tilbage\nÆrlig talt synes jeg ikke han siger noget særlig slemt.\nIndlæg af Antimadridista » søn dec 29, 2019 12:40 pm\nKvoller skrev: Det kan være han gør det for at presse et skifte igennem her til januar, hvilket er en dårlig måde at gøre det på (ligesom jeg også synes det er helt fucked up, at spillere bliver væk fra træning for at presse klubben til salg).\nSom jeg skrev i mit indlæg, forholdt jeg mig til artiklen der beskrev at Vidal havde en dårlig sag. Dvs at han ikke havde ret.\nEgocentrisk fordi han tænker mere på en bonus (som måske er uretmæssig og ingen indflydelse har på sit og sin families velbefindende i generationer) end på fokus og sammenhold i truppen.\nHvem tror du har lækket det rygte....Er overbevist om at det sagtens kan holdes hemmeligt, hvis det er det man ønsker....\nIndlæg af Kvoller » søn dec 29, 2019 4:06 pm\nUndskyld! Jeg havde ikke lige fanget at det var den artikel du skrev ud fra. My bad!\nIndlæg af whidgee » fre jan 03, 2020 3:40 pm\nhttps://www.fcbarcelona.dk/Nyheder/spil ... barca.html\nKæft en klaphat


Alle drenge og piger venter ivrigt på ankomsten af det nye år. Dette gælder især for skolebørn, for straks efter nytårsaften har de en ganske lang ferie. Nytårsferieferie og skoleferie Jeg vil gerne bruge sjov og interessant.\nHerunder kan lange vinteraftener lyse opvisning af børns nytår og julefilm. De bedste film om nytår, som hver gang med glæde overvåges af både børn og deres forældre, vil hjælpe dig med at tilbringe en usædvanlig varm eventyraften foran tv'et med hele din familie og støtte det magiske nytårstemning.\nI denne artikel tilbyder vi dig en liste over de bedste børnefilm om nytår, som skal ses under de lange skoleferier.\nDet bedste udenlandske nytårs film til børn\nBlandt fremmede film fortjener følgende særlig opmærksomhed:\n"Call me Santa Claus" (USA, 2001). En stor amerikansk komedie om, hvordan julemanden, der har tjent i sin stilling i mere end 200 år, leder efter en efterfølger på tærsklen til nytårsaften. Den excentriske producent Lucy søger igen hovedpersonen for et nyt show. Meget snart møder disse to, og ægte eventyr begynder.\n"En ensom santa ønsker at møde fru Klaus" (Tyskland, USA, 2004). En familiefilm om en ungs skæbnes skæbne, der skal skifte fader til sin stilling som julemanden. Situationen er kompliceret af den kendsgerning, at hovedpersonen ikke er gift, og dette er en obligatorisk betingelse for santa.\n"Dennis er jomfruens pine" (Canada, 2007). Fortsættelse af den berømte film "Dennis - The Tormentor", som foregår på tærsklen til jul og nytår. Hooligan og mischief Dennis besluttede at forberede sit hus til fejringen, men for voksne viste det sig at være et mareridt.\n"Den ideelle familie" (Italien, 2012). Den rige italienske på tærsklen til ferien ønskede pludselig at samle på en stor bord en familie, som han aldrig havde haft. Til dette ansætter han professionelle aktører.\nTil sidst må du ikke glemme sådanne lyse repræsentanter for udenlandsk biograf som en serie af komedier "One Home", en lærerig fortælling "Charlie and the Chocolate Factory", film produceret af Walt Disney, herunder. familie komedie "julemanden", og så videre.\nRussisk nytårs film til børn\nInteressante film til børn om nytår er blandt værkerne af sovjetisk og russisk biograf. De fleste af dem er perfekte til familievisning og vil give dine børn mulighed for at tilbringe fritiden med glæde og interesse. Sørg for at se sammen med din søn eller datter børns nytårsfilm fra følgende liste:\n"Snow Queen" (USSR, 1966). En lærerig og venlig historie baseret på HC Andersens velkendte eventyr om, hvordan en lille pige Gerda søger efter hendes navngivne bror Kai i sneens dronning's fjerne og farlige rige.\n"Tolv Måneder" (USSR, 1972). En velkendt fortælling om hvordan den onde styremor sendte et dårligt styremiddag til snehvalerne i den hårde vinter. Denne eventyr i dag kan ses ikke kun i den sovjetiske version, men også i den mere moderne - 2014-udgivelsen.\n"New Years eventyr af Masha og Vitya" (Sovjetunionen, 1975). En morsom komedie om to skolebørns eventyr i de yngre klasser i et eventyr, Hovedpersonerne er Santa Claus og Snow Maiden, Kashchei, Baba Yaga og andre populære helte.\nDen russiske filmalbum "Elki" (2010-2014) fortæller om nytårs eventyr med snesevis af figurer i forskellige dele af Rusland, blandt hvilke der er små børn.\n"Landet for gode børn" (Rusland, 2013). I denne film ønskede familien af pigen Sasha det nye år, så deres dårlige pige ville forblive i fortiden, og i hendes sted dukkede en god ud. Og det skete, og filmens hovedheltinde gik til re-uddannelse i et eventyrland, hvor der dog hurtigt satte sin egen ordre.\nHvordan man lærer et barn, hvordan man reciterer hvad han læser?\nHvordan overfører du et barn til en anden skole?\nMakeup for piger - lær at være smuk!\nPræmier for 1. april i skole\nSkole rygsække til piger 5-11 klasse\nBarn og computer\nSjov den 1. april i skolen\nEffekt af alkohol på en teenagers krop\nDette er en falsk: 16 fans, der tilbragte tusinder af dollars for at være som et idol!\nStrand tunika med egne hænder\nHvordan laver linoleum?\nHartil - indikationer for brug\nScarlett Johansson og Colin Jost gemte ikke deres følelser på en tur gennem New York\nKirsebær rejer - indhold\n20 lande, hvis navne er forbundet med noget usædvanligt og mærkeligt\nHot Ten: Candice Swainpole hedder den mest indflydelsesrige undertøjsmodel i Instagram\nHepatologi til hunde\nMed hvad drikker de Baileys?\nMaven gør ondt, men der er ingen månedlige\nHvad med at bære blå støvler?\nBaggrunde - mursten


1 Studieordning for Multimediedesign AK September 2016 Københavns Erhvervsakademi - KEA\n2 Indholdsfortegnelse 1. Studieordningens rammer Uddannelsens betegnelse og titel Uddannelsens formål Ikrafttrædelsesdato Overgangsordninger Læsevejledning 6 2. Optagelse på uddannelsen 6 3. Uddannelseselementer og uddannelsens moduler Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet af uddannelseselementer, praktik og prøver Kerneområder Obligatoriske uddannelseselementer Valgfri uddannelseselementer (valgfag) Praktik Regler for praktikkens gennemførelse Undervisnings- og arbejdsformer Differentieret undervisning Læsning af tekster på fremmedsprog Internationalisering Uddannelse i udlandet Aftaler med udenlandske uddannelsesinstitutioner om parallelforløb Prøver og eksamen på uddannelsen Prøverne på uddannelsen Prøveformer Bundne forudsætninger - deltagelsespligt og aflevering semester porteføljeevaluering Prøvernes tilrettelæggelse års prøven - Multimedieproduktion Basis semester prøve obligatorisk element: Multimedieproduktion Avanceret semester prøve valgfag semesters prøve - praktik 28 Københavns Erhvervsakademi 1\n3 Prøver med ekstern bedømmelse Placering af prøverne i uddannelsesforløbet Beståelse af førsteårsprøven Krav til skriftlige opgaver og projekter Krav til det afsluttende projekt Hvad betyder formulerings- og staveevner for bedømmelsen? Anvendelse af hjælpemidler Særlige prøvevilkår Syge- og omprøver Det anvendte sprog ved prøverne Studiestartprøve Brug af egne og andres arbejder (plagiat) Eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen Andre regler for uddannelsen Regler om mødepligt Merit Forhåndsmerit Meritaftaler for fag, omfattet af studieordningens fællesdel Meritaftaler for fag, omfattet af studieordningens institutionsdel Kriterier for vurdering af studieaktivitet Udskrivning ved manglende studieaktivitet Dispensationsregler Klager Bilag: Eksamensreglement 36 Københavns Erhvervsakademi 2\n6 University College Nordjylland, UCN Sofiendalsvej Aalborg SV Studieordningen er godkendt af Rektor Ingo Østerskov, KEA 1.1. Uddannelsens betegnelse og titel Uddannelsen betegnes erhvervsakademiuddannelsen inden for medie og kommunikation. Uddannelsens betegnelse på engelsk er Academy Profession Degree Programme in Multimedia Design and Communication. Dimittenderne fra uddannelsen har ret til at anvende titlen multimediedesigner AK. Den engelske titel er AP Graduate in Multimedia Design and Communication. Uddannelsens er en erhvervsakademiuddannelse, omfatter 120 ECTS og er indplaceret på niveau 5 i den danske kvalifikationsramme for videregående uddannelser Uddannelsens formål Formålet med uddannelsen er at kvalificere den uddannede til selvstændigt at kunne varetage arbejde med at designe, planlægge, realisere og styre multimedieopgaver samt til at medvirke ved implementering, administration og vedligeholdelse af multimedieproduktioner. Mål for læringsudbyttet omfatter viden, færdigheder og kompetencer, som fremgår af bekendtgørelsen for Multimediedesigner AK, bilag 1. De samlede læringsmål er angivet herunder. Viden Den uddannede har viden om: praksis og central anvendt teori og metode inden for analyse, idéudvikling, design, planlægning, realisering og styring af multimedieopgaver samt implementering, administration og vedligeholdelse af multimedieproduktioner og forståelse af tværfaglige problemstillinger på multimedieområdet i relation til såvel individuelt som teambaseret projektarbejde. Københavns Erhvervsakademi 5\n7 Færdigheder Den uddannede kan: anvende centrale metoder og redskaber inden for analyse, idéudvikling, design og planlægning samt realisering og styring af multimedieopgaver vurdere praksisnære problemstillinger på multimedieområdet samt opstille og vælge løsningsmuligheder formidle praksisnære problemstillinger og løsningsmuligheder på multimedieområdet til samarbejdspartnere og brugere. Kompetencer Den uddannede kan: selvstændigt håndtere analyse, idéudvikling, design og planlægning samt realisering og styring af multimedieopgaver samt deltage i implementering, administration og vedligeholdelse af multimedieproduktioner håndtere udviklingsorienterede situationer og være innovativ ved tilpasningen af multimedieløsninger til erhvervsmæssige vilkår tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetencer på multimedieområdet deltage i ledelses- og samarbejdsmæssige sammenhænge med andre uanset uddannelsesmæssig, sproglig og kulturel baggrund deltage i og håndtere samarbejde og kommunikation i netværk med en professionel tilgang Ikrafttrædelsesdato Studieordningen træder i kræft den 22. august Overgangsordninger Studieordningen træder i kraft den 22. august 2016 for alle studerende på uddannelsen. Såfremt studerende har påbegyndt eksamensaktiviteter under den tidligere studieordning og disse aktiviteter ikke er afsluttet den 21. august 2016, skal disse aktiviteter afsluttes efter reglerne i den tidligere studieordning. Det kan fx være afsluttende projekter eller sygeeksamen Læsevejledning Al tekst med sort skrift gælder for institutionsdelen, dvs. emner der er specielt gældende for KEA. Øvrig (blå) tekst gælder for fællesdelen, dvs. samtlige institutioner, der udbyder uddannelsen. 2. Optagelse på uddannelsen Optagelse på uddannelsen sker i henhold til reglerne i adgangsbekendtgørelsen. Københavns Erhvervsakademi 6\n8 3. Uddannelseselementer og uddannelsens moduler Uddannelsen er en fuldtidsuddannelse, der er normeret til 2 studenterårsværk. Et studenterårsværk er en fuldtidsstuderendes arbejde i 1 år. Et studenterårsværk svarer til 60 point i European Credit Transfer System (ECTS). Uddannelsen er således normeret til i alt 120 ECTS point. Uddannelsen er placeret på niveau 5 i den danske kvalifikationsramme for de videregående uddannelser Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet af uddannelseselementer, praktik og prøver Uddannelsen består af to obligatoriske uddannelseselementer: Multimedieproduktion Basis (60 ECTS) og Multimedieproduktion Avanceret (20 ECTS). Uddannelsen består derudover af en praktik (15 ECTS), valgfrie uddannelseselementer (10 ECTS) og et afsluttende projekt (15 ECTS). Samlet udgør uddannelsen 120 ECTS. Uddannelsens opbygning Uddannelseselementer 4. semester Afsluttende eksamensprojekt (15 ECTS) Praktik (15 ECTS) 3. semester Multimedieproduktion avanceret (20 ECTS) 2. semester Multimedieproduktion basis (60 ECTS) 1. semester Valgfrie uddannelseselementer (10 ECTS) 3.2. Kerneområder Uddannelsens omfatter kerneområderne virksomhed (10 ECTS), kommunikation og formidling (20 ECTS), design og visualisering (25 ECTS) samt interaktionsudvikling (25 ECTS). Kerneområderne udgør i alt 80 ECTS. Obligatorisk uddannelseselementer Multimedieproduktion basis Multimedieproduktion avanceret I alt 1. og 2. semester 3. semester Kerneområder Virksomheden 10 ECTS 10 ECTS fra kerneområdet Virksomheden 10 ECTS Københavns Erhvervsakademi 7\n9 Kommunikation og formidling 20 ECTS 15 ECTS fra kerneområdet Kommunikation og formidling 5 ECTS fra kerneområdet Kommunikation og formidling 20 ECTS Design og visualisering 25 ECTS 20 ECTS fra kerneområdet Design og visualisering 5 ECTS fra kerneområdet Design og visualisering 25 ECTS Interaktionsudvikling 25 ECTS 15 ECTS fra kerneområdet Interaktionsudvikling 10 ECTS fra kerneområdet Interaktionsudvikling 25 ECTS Læringsmål for Multimedieproduktion Basis: Se afsnit 3.8 Læringsmål for Multimedieproduktion Avanceret: Se afsnit ECTS 20 ECTS 80 ECTS Kerneområdet Virksomheden Indhold Kerneområdet skal medvirke til at kvalificere den studerende til at kunne inddrage organisatoriske aspekter i multimedieudvikling og -anvendelse samt at sætte den studerende i stand til at kunne planlægge, styre og gennemføre et udviklingsprojekt. ECTS omfang 10 ECTS Læringsmål Viden Den studerende har udviklingsbaseret viden om og forståelse for centrale emner inden for multimedierelateret erhvervsret, herunder ophavsret, registerlovgivning og aftaleret virksomhedens styrings-, kommunikations- og beslutningsprocesser de organisatoriske konsekvenser som implementering af multimedieproduktioner kan have i en organisation centrale metoder og værktøjer til økonomisk planlægning og kontrol af multimedieproduktioner centrale emner inden for innovation og entreprenørskab Københavns Erhvervsakademi 8\n10 Færdigheder vurdere organisationers vision, mission, værdier samt strategi og kultur i relation til multimedieproduktion Kompetencer håndtere relevante teorier, metoder og IT-værktøjer til planlægning, styring og kvalitetssikring af udviklingsprojekter deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kerneområdet Kommunikation og formidling Indhold Kerneområdet skal medvirke til, at den studerende opnår viden, færdigheder og kompetencer til at håndtere kommunikation i relation til multimedieopgaver. håndtere kommunikationsveje og muligheder i komplekse organisationer og netværk, såvel lokalt som globalt. ECTS omfang 20 ECTS Læringsmål Viden Den uddannede har viden om central teori og metode anvendt inden for kommunikation i relation til multimedieområdet central teori og metode anvendt inden for markedsføring i relation til multimedieområdet central anvendte kommunikative virkemidler og genrer centrale begreber inden for mediesociologi (forskellige samfundsgruppers brug af digitale medier, historisk og aktuelt) Færdigheder Københavns Erhvervsakademi 9\n11 indsamle og vurdere empiriske data om målgrupper og brugssituationer anvende centrale metoder og redskaber til at beskrive en målgruppe i relation til multimedieopgaver vurdere og producere kommunikation til udvalgte målgrupper anvende centrale metoder og redskaber til at opbygge og vurdere informationsarkitektur, herunder strukturere, tilrettelægge og formidle information anvende centrale metoder og redskaber til at planlægge og gennemføre brugertest sammenfatte og formidle et udviklingsprojekt i rapportform anvende centrale metoder og redskaber til formidling overfor interessenter vurdere og anvende kommunikative elementer i forskellige medieproduktioner vurdere kulturelle faktorers betydning for national og international kommunikation vurdere sammenhænge mellem kulturel identitet og udtryksformer opstille, vælge og formidle kommunikationsstrategi og -former til løsning af multimedieopgaver i et globaliseret samfund Kompetencer håndtere kommunikation og markedsføring på tværs af platforme håndtere digital markedsføring håndtere interaktiv kommunikation i multimedieprodukter deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kerneområdet Design og visualisering Indhold Kerneområdet skal medvirke til, at den studerende på metodisk grundlag skal kunne anvende principper for multimediedesign og konceptudvikling. Den studerende skal på et metodisk grundlag kunne designe og udvikle interaktive brugergrænseflader til centrale digitale platforme. Endvidere skal den studerende på metodisk grundlag kunne integrere digitale medieudtryk på forskellige digitale platforme. ECTS omfang 25 ECTS Læringsmål Viden Københavns Erhvervsakademi 10\n12 Den studerende har viden om centrale redskaber til fremstilling af video og audio centrale metoder til dokumentation af design formgivningens og æstetikkens historie i relation til multimedieområdet sammenhængen mellem anvendelse og design i relation til multimedieområdet central teori og metode i forhold til animationsteknikker central teori og metode i forhold til fortælle- og produktionsteknikker Færdigheder vurdere og anvende centrale metoder til ide- og konceptudvikling designe brugergrænseflader til forskellige digitale platforme på baggrund af central teori og vurdering vurdere og anvende centrale metoder til brugercentreret design vurdere og anvende centrale principper for digitalt grafisk design vurdere og anvende æstetiske stilarter i relation til multimedieområdet vurdere og forberede grafisk materiale til videre digital produktion formidle designmæssige problemstillinger og løsningsmuligheder til interessenter vurdere og anvende metoder til dokumentation af interaktive multimedieproduktioner vurdere og anvende teknikker til fremstilling og efterbehandling af video og audio formidle valg af medievirkemidler til interessenter Kompetencer håndtere og realisere sammenhængen mellem budskab og design håndtere og realisere sammenhængen mellem identitet og design håndtere design og udvikling af interaktive brugergrænseflader håndtere og integrere digitale medieudtryk på forskellige digitale platforme deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kerneområdet Interaktionsudvikling Indhold Københavns Erhvervsakademi 11\n13 Kerneområdet skal medvirke til at den studerende skal kunne modellere, formatere, strukturere, dokumentere og implementere dynamiske multimedieapplikationer. Den studerende skal opnå grundlæggende forståelse for systemudvikling. Endvidere skal den studerende opnå færdigheder i strukturering og implementering af komplekse dynamiske multimedieapplikationer med integration af databaser. ECTS omfang 25 ECTS Læringsmål Viden Den studerende har viden om internettets opbygning og anvendelse objektorienteret programmering i relation til multimedieområdets praksis i praksis anvendte udviklingsmiljøers tekniske muligheder og begrænsninger i praksis anvendte elementer i content management systemer (CMS) central anvendt teori og metode inden for systemudvikling grænseflader til udveksling af data med tredjeparts tjenester centrale sikkerhedsaspekter ved netværk, multimedieapplikationer og datakommunikation Færdigheder vurdere og anvende centrale metoder og redskaber til søgemaskineoptimering (SEO) udarbejde og formidle dokumentation i henhold til praksis vurdere og anvende aktuelle formateringssprog programmere client- og serverbaserede multimedieløsninger anvende centrale metoder og redskaber til at modellere, strukturere og implementere funktionalitet anvende et i praksis benyttet manipuleringssprog til databaser anvende centrale metoder til modellering af data og implementering af databaser anvende centrale metoder til sikring af kvalitet ved hjælp af test og fejlfinding Københavns Erhvervsakademi 12\n14 Kompetencer håndtere modellering, strukturering og formatering af information i overensstemmelse med praksis håndtere modellering, strukturering og programmering af funktionalitet håndtere integration af forskellige medietyper i multimedieapplikationer håndtere persistering af data til dynamiske multimedieapplikationer deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet 3.3. Obligatoriske uddannelseselementer Uddannelsens obligatoriske uddannelseselementer er: 1. Multimedieproduktion Basis (60 ECTS), placeret på 1. og 2. semester 2. Multimedieproduktion Avanceret (20 ECTS), placeret på 3. semester I alt 80 ECTS De to obligatoriske uddannelseselementer afsluttes begge med en prøve. Obligatorisk uddannelseselement Multimedieproduktion Basis Det obligatoriske uddannelseselement Multimedieproduktion basis er vægtet med 60 ECTS-point, heraf 10 ECTS fra kerneområdet Virksomheden 15 ECTS fra kerneområdet Kommunikation og formidling 20 ECTS fra kerneområdet Design og visualisering 15 ECTS fra kerneområdet Interaktionsudvikling Indhold Dette første obligatoriske uddannelseselement skal medvirke til, at den studerende kvalificerer sig til at kunne inddrage organisatoriske aspekter i multimedieudvikling og -anvendelse samt at sætte den studerende i stand til at kunne planlægge, styre og gennemføre et udviklingsprojekt at opnå viden, færdigheder og kompetencer til at håndtere kommunikation i relation til multimedieopgaver på metodisk grundlag skal kunne anvende principper for multimediedesign og - konceptudvikling. Den studerende skal på et metodisk grundlag kunne designe og udvikle interaktive brugergrænseflader til centrale digitale platforme at kunne modellere, formatere, strukturere, dokumentere og implementere dynamiske multimedieapplikationer. Den studerende skal opnå grundlæggende forståelse for systemudvikling Læringsmål Københavns Erhvervsakademi 13\n15 Viden (Virksomheden) Den studerende har viden om centrale emner inden for multimedierelateret erhvervsret, herunder ophavsret, registerlovgivning og aftaleret virksomhedens styrings-, kommunikations- og beslutningsprocesser de organisatoriske konsekvenser som implementering af multimedieproduktioner kan have i en organisation centrale metoder og værktøjer til økonomisk planlægning og kontrol af multimedieproduktioner centrale emner inden for innovation og entreprenørskab Viden (Kommunikation og formidling) Den studerende har viden om central teori og metode anvendt inden for kommunikation i relation til multimedieområdet central teori og metode anvendt inden for markedsføring i relation til multimedieområdet central anvendte kommunikative virkemidler og genrer Viden (Design og visualisering) Den studerende har viden om centrale redskaber til fremstilling af video og audio centrale metoder til dokumentation af design formgivningens og æstetikkens historie i relation til multimedieområdet sammenhængen mellem anvendelse og design i relation til multimedieområdet Viden (Interaktionsudvikling) Den studerende har viden om internettets opbygning og anvendelse objektorienteret programmering i relation til multimedieområdets praksis i praksis anvendte udviklingsmiljøers tekniske muligheder og begrænsninger i praksis anvendte elementer i Content Management Systemer (CMS) central anvendt teori og metode inden for systemudvikling Færdigheder (Virksomheden) Københavns Erhvervsakademi 14\n16 vurdere organisationers vision, mission, værdier samt strategi og kultur i relation til multimedieproduktion Færdigheder (Kommunikation og formidling) indsamle og vurdere empiriske data 1 om målgrupper og brugssituationer anvende centrale metoder og redskaber til at beskrive en målgruppe i relation til multimedieopgaver vurdere og producere kommunikation til udvalgte målgrupper anvende centrale metoder og redskaber til at opbygge og vurdere informationsarkitektur, herunder strukturere, tilrettelægge og formidle information. anvende centrale metoder og redskaber til at planlægge og gennemføre brugertest sammenfatte og formidle et udviklingsprojekt i rapportform anvende centrale metoder og redskaber til formidling overfor interessenter Færdigheder (Design og Visualisering) vurdere og anvende centrale metoder til ide- og konceptudvikling designe brugergrænseflader til forskellige digitale platforme på baggrund af central teori og vurdering vurdere og anvende centrale metoder til brugercentreret design vurdere og anvende centrale principper for digitalt grafisk design vurdere og anvende æstetiske stilarter i relation til multimedieområdet vurdere og forberede grafisk materiale til videre digital produktion formidle designmæssige problemstillinger og løsningsmuligheder til interessenter Færdigheder (Interaktionsudvikling) vurdere og anvende centrale metoder og redskaber til søgemaskineoptimering (SEO) udarbejde og formidle dokumentation i henhold til praksis 1 Empiri er materiale, som er genstand for undersøgelse og som der kan refereres til (iagttagelser, data, udsagn, tekster, kilder). Rienecker L. & Jørgensen P.S Den gode opgave opgaveskrivning på videregående uddannelser. 3. udg. Frederiksberg: Samfundslitteratur. Københavns Erhvervsakademi 15\n17 vurdere og anvende aktuelle formateringssprog programmere client- og serverbaserede multimedieløsninger anvende centrale metoder og redskaber til at modellere, strukturere og implementere funktionalitet Kompetencer (Virksomheden) håndtere relevante teorier, metoder og IT-værktøjer til planlægning, styring og kvalitetssikring af udviklingsprojekter deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kompetencer (Kommunikation og formidling) håndtere kommunikation og markedsføring på tværs af platforme håndtere digital markedsføring deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kompetencer (Design og visualisering) håndtere og realisere sammenhængen mellem budskab og design håndtere og realisere sammenhængen mellem identitet og design håndtere design og udvikling af interaktive brugergrænseflader deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet. Kompetencer (Interaktionsudvikling) håndtere modellering, strukturering og formatering af information i overensstemmelse med praksis deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet. Det obligatoriske uddannelseselement afsluttes med en prøve (1. årsprøven) Københavns Erhvervsakademi 16\n18 Bedømmelse Prøven er ekstern og bedømmes efter 7-trins skalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. For prøveform og prøvens tilrettelæggelse mv. henvises til den institutionelle del af studieordningen. Obligatorisk uddannelseselement Multimedieproduktion Avanceret Multimedieproduktion avanceret er vægtet 20 ECTS-points, heraf 5 ECTS fra kerneområdet Kommunikation og formidling 5 ECTS fra kerneområdet Design og visualisering 10 ECTS fra kerneområdet Interaktionsudvikling Indhold Dette andet obligatoriske uddannelseselement skal medvirke til at den studerende kvalificerer sig til Læringsmål at den studerende kan håndtere kommunikationsveje og muligheder i komplekse organisationer og netværk, såvel lokalt som globalt at den studerende på metodisk grundlag skal kunne integrere digitale medieudtryk på forskellige digitale platforme at den studerende skal opnå færdigheder i strukturering og implementering af komplekse dynamiske multimedieapplikationer med integration af databaser Viden (Kommunikation og formidling) Den studerende har viden om centrale begreber inden for mediesociologi (forskellige samfundsgruppers brug af digitale medier, historisk og aktuelt) Viden (Design og visualisering) Den studerende har viden om central teori og metode i forhold til animationsteknikker central teori og metode i forhold til fortæller- og produktionsteknikker Viden (Interaktionsudvikling) Den studerende har viden om grænseflader til udveksling af data med tredjeparts tjenester centrale sikkerhedsaspekter ved netværk, multimedieapplikationer og datakommunikation Færdigheder (Kommunikation og formidling) Københavns Erhvervsakademi 17\n19 vurdere og anvende kommunikative elementer i forskellige medieproduktioner vurdere kulturelle faktorers betydning for national og international kommunikation vurdere sammenhænge mellem kulturel identitet og udtryksformer opstille, vælge og formidle kommunikationsstrategi og -former til løsning af multimedieopgaver i et globaliseret samfund Færdigheder (Design og visualisering) vurdere og anvende metoder til dokumentation af interaktive multimedieproduktioner vurdere og anvende teknikker til fremstilling og efterbehandling af video og audio formidle valg af medievirkemidler til interessenter Færdigheder (Interaktionsudvikling) anvende et i praksis benyttet manipuleringssprog til databaser anvende centrale metoder til modellering af data og implementering af databaser anvende centrale metoder til sikring af kvalitet ved hjælp af test og fejlfinding Kompetencer (Kommunikation og formidling) håndtere interaktiv kommunikation i multimedieprodukter deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kompetencer (Design og visualisering) håndtere og integrere digitale medieudtryk på forskellige digitale platforme deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Kompetencer (Interaktionsudvikling) håndtere modellering, strukturering og programmering af funktionalitet håndtere integration af forskellige medietyper i multimedieapplikationer Københavns Erhvervsakademi 18\n20 håndtere persistering af data til dynamiske multimedieapplikationer deltage i faglige og tværfaglige teams internt og eksternt med en professionel tilgang tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetence i relation til erhvervet Det obligatoriske uddannelseselement afsluttes med en prøve (3. semesters prøven) Bedømmelse Prøven er intern og bedømmes efter 7-trins skalaen. Læringsmål for det obligatoriske uddannelseselement er identisk med læringsmålet for prøven. For prøveform og prøvens tilrettelæggelse mv. henvises til den institutionelle del af studieordningen Valgfri uddannelseselementer (valgfag) Uddannelsens omfatter valgfrie uddannelseselementer svarende til 10 ECTS og betegnes valgfag. Valgfag kan vægtes med 5 eller 10 ECTS. Valgfag udbydes på 3. semester af uddannelsen. Valgfagene giver de studerende mulighed for at sigte mod et specialiseret, fagligt emneområde. De valgfag, der tilbydes, offentliggøres i et valgfagskatalog med en beskrivelse af hvert valgfag og dets omfang, læringsmål og ECTS-vægtning senest ved begyndelsen af 3. semester. De studerende kan vælge mellem valgfag inden for et eller flere af følgende emneområder: Virksomheden Kommunikation og formidling Interaktionsudvikling Design og visualisering KEA, Københavns Erhvervsakademi, forbeholder sig retten til at aflyse valgfag, som ikke opnår det påkrævede antal deltagere, samt begrænse antallet af deltagere til et maksimum for hvert enkelt valgfag. De studerende, der påvirkes heraf, vil få tilbudt at vælge et nyt valgfag. Valgfagene afsluttes med en prøve per valgfag (3. semesters valgfagsprøve(r)), i henhold til valgfagskataloget Praktik Praktik er placeret på første halvdel af 4. semester og skal svare til 15 ECTS. Læringsmål Viden Den studerende har viden om de krav og forventninger virksomhederne har til multimediedesignerens viden, færdigheder og holdninger til arbejdet Københavns Erhvervsakademi 19\n21 erhvervets og fagområdets anvendelse af teori, metode og redskaber i forhold til praksis. Færdigheder anvende alsidige tekniske og analytiske arbejdsmetoder, der knytter sig til beskæftigelse inden for erhvervet vurdere praksisnære problemstillinger og opstilling af løsningsmuligheder formidle praksisnære problemstillinger og begrundede løsningsforslag. Kompetencer håndtere udviklingsorienterede praktiske og faglige forhold i forhold til erhvervet tilegne sig ny viden, færdigheder og kompetencer i relation til erhvervet håndtere strukturering og planlægning af daglige arbejdsopgaver i erhvervet deltage i fagligt og tværfagligt samarbejde med en professionel tilgang. Bedømmelse Praktikforløbet afsluttes med en prøve (Praktikprøven). Prøven er intern og bedømmes efter 7- trins skalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. For prøveform og prøvens tilrettelæggelse mv. henvises til den institutionelle del af studieordningen Regler for praktikkens gennemførelse Praktikopholdet kan danne grundlaget for den studerendes afsluttende projekt og kan planlægges fleksibelt og differentieret. vælge at kombinere praktikophold i to eller flere organisationer eller forskellige typer af praktik. Betingelserne for praktikophold beskrives mere detaljeret på læringsplatformen for multimediedesigner inden starten af 4. semester. Praktikopholdet er ulønnet. Den studerende udvikler sine egne individuelle læringsmål for praktikopholdet baseret på de overordnede læringsmål for praktikperioden i samarbejde med praktikstedet og institutionen. Under praktikopholdet har den studerende en supervisor fra programmet og en kontakt/supervisor fra organisationen. Praktikopholdet afsluttes med en prøve (praktikprøven) Undervisnings- og arbejdsformer Københavns Erhvervsakademi 20\n22 Undervisningen gennemføres som en kombination af holdundervisning, forelæsninger, workshops, studiekredse, øvelser, større projektarbejder og ikke mindst vejledning. Tilrettelæggelsen af undervisningen tager udgangspunkt i relevant erhvervspraksis og anvendt teori. Der vil i uddannelsen indgå undervisningsformer, der kan udvikle den studerendes selvstændighed, samarbejdsevne og evne til at skabe fornyelse. I uddannelsen indgår, i det omfang det er relevant, undervisning i iværksætterkultur, miljømæssige problemstillinger og i samspillet mellem forskellige kulturformer. Praksisorienteret læring Undervisningen er tværfaglig og praksisorienteret. Den foregår primært i et åbent læringsmiljø som erstatter den traditionelle normalt klasserumsundervisning. Læringsmiljøet er designet til at være fleksibelt, så undervisere og studerende kan mødes formelt og uformelt i forbindelse med tværfaglig problemløsning i projekter og opgaver for offentlige og private organisationer. Faglig progression Programmet er opbygget omkring fire kerneområder, som yderligere opdelt i en række delemner med hver deres læringsmål. Kerneområderne, fagene og læringsmålene er fordelt på tre obligatoriske semestre, hvilket sikrer fælles faglig progression og kompleksitet. Specialisering finder sted i forbindelse med valgfagene på 3. semester. Praktikopholdet på 4. semester sikrer, at de studerende opnår viden om professionen i praksis og lærer, hvordan man løser praktiske problemstillinger. Det afsluttende projekt på 4. semester perspektiverer specialisering og praktik ved at den studerende behandler et praktisk problem ved anvendelse af akademisk teori og metode. Projektarbejde Skolen vægter projektarbejdsformen, erhvervskontakten samt anvendelsen af de nyeste teknologier meget højt. Med den projektorganiserede arbejdsform får den studerende vigtige erfaringer med gruppesamarbejde og gennem det problemorienterede studiemiljø opnås erfaring med problemformulering og problemløsninger. Derfor er proces og metode til stadighed en vigtig del af læringsmiljøet og tillige en del af vurderingsgrundlaget ved prøver og eksamen. Motivation En vigtig forudsætning for gennemførelsen af studiet er den enkelte studerendes aktive deltagelse i undervisning, projektarbejde og vejledningssamtaler. Det forventes, at den studerende tager medansvar for eget læringsforløb, hvilket kræver motivation og engagement, selvstændighed, initiativrigdom samt kritisk stillingtagen. Dette er nødvendigt for at kunne deltage aktivt i tilrettelægningen af sit eget arbejde - ikke mindst under projektforløbene Differentieret undervisning Københavns Erhvervsakademi 21\n23 Ikke relevant Læsning af tekster på fremmedsprog Undervisningen finder sted i et internationalt miljø, hvor mange forskellige nationaliteter er repræsenteret. Selvom man har valgt den danske linje, kan et eller flere fag eller dele heraf blive undervist på engelsk. Der kan endvidere forekomme tekster, opgaver og oplæg på engelsk. Niveauet svarer til engelsk på C-niveau svarende til adgangskravet på uddannelsen. 4. Internationalisering Erhvervsakademiet støtter den studerende i at finde uddannelsestilbud hos udenlandske udbydere der ækvivalerer læringsmålene for multimediedesigneruddannelsen Uddannelse i udlandet Erhvervsakademiet kan godkende, at beståede uddannelseselementer eller dele heraf efter denne studieordning bestået ved en anden institution, ækvivalerer tilsvarende uddannelseselementer eller dele heraf i denne studieordning. Hvis det pågældende uddannelseselement er bedømt efter 7-trins-skalaen ved den institution, hvor prøven er aflagt, og ækvivalerer et helt fag i denne studieordning, overføres karakteren. Erhvervsakademiet kan godkende, at beståede uddannelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk videregående uddannelse træder i stedet for uddannelseselementer, der er omfattet af denne studieordning. Ved godkendelse heraf anses uddannelseselementer for gennemført, hvis det er bestået efter reglerne om den pågældende uddannelse. Bedømmelsen overføres som bestået Aftaler med udenlandske uddannelsesinstitutioner om parallelforløb Efter at have bestået førsteårsprøven kan de studerende vælge helt eller delvist at gennemføre deres studier i udlandet. KEA, Københavns Erhvervsakademi, tilbyder en række internationaliseringsmuligheder, herunder praktikopholdet på 4. semester. Oplysninger om partnerinstitutioner, internationale praktikophold, meritoverførsel og procedurer offentliggøres løbende af KEA, Københavns Erhvervsakademi. 5. Prøver og eksamen på uddannelsen Studerende, der er påbegyndt et semester, kan ikke framelde sig semesterets prøver. Alle uddannelsens prøver skal bestås med mindst karakteren Prøverne på uddannelsen Alle uddannelseselementer afsluttes med en prøve, der bedømmes ved brug af 7-trins skalaen. Prøvernes placering og omfang fremgår herunder. Oversigt over alle uddannelsens prøver og de tidsmæssige placeringer Tidspunkt Prøve 120 ECTS for- Bedømmelse Københavns Erhvervsakademi 22\n24 delt på prøverne Ved afslutningen af 2. semester Ved afslutningen af det valgfri uddannelseselement på 3. semester Ved afslutningen af 3. semester Ved afslutningen af praktikforløbet 1. års prøve 60 7 trins skala Ekstern Valgfrit uddannelseselement 10 7 trins skala Intern 3. semesters prøve 20 7 trins skala Intern Praktikprøve 15 7 trins skala Intern Ved afslutning af 4. semester Afsluttende eksamensprojekt 15 7 trins skala Ekstern Alle prøver skal bestås med mindst karakteren 02. Alle prøver skal være bestået, før den studerende kan gå videre til afsluttende eksamen på 4. semester Prøveformer Uddannelsen indeholder en variation af prøveformer, der afspejler undervisningens indhold og arbejdsformer Bundne forudsætninger - deltagelsespligt og aflevering 1. semester porteføljeevaluering Der er en individuel evaluering af hver studerende efter 1. semester på uddannelsen. Ved denne evaluering præsenterer den studerende ét eller flere produkteksempler, som er afleveret i 1. semester. Gennem studiet på 1. semester arbejdes der med at etablere en digital portefølje, hvor den studerende afleverer og sammen med underviserne evaluerer sine opgaver. Dette registreres i en portefølje. Porteføljen og produktpræsentationen i den interne evaluering danner udgangspunkt for en dialog om den studerendes læring og udviklingsmuligheder på det videre studie. 1. semester porteføljeevaluering skal være gennemført for at den studerende kan indstilles til prøven for obligatoriske studieelement på 2. Semester (førsteårsprøven) Prøvernes tilrettelæggelse Københavns Erhvervsakademi 23\n25 1. års prøven - Multimedieproduktion Basis ECTS omfang 60 ECTS Krav til førsteårsprøven Målet er at udprøve den studerendes forståelse af teori, metode og redskaber, som er opnået gennem deltagelse i det obligatoriske uddannelseselement: Multimedieproduktion basis. Prøven skal vise at den studerende kan kommunikere visuelt til en målgruppe, kan udvikle et interaktivt digitalt produkt under hensyntagen til interessenter kan gennemføre et projekt i et team. Ekstern prøve Mundtlig individuel eller gruppe prøve med udgangspunkt i projektarbejde udarbejdet i gruppe. Prøven afholdes efter 2. semester. Projektarbejde, produkt og rapport Projektarbejdet skal være tværfagligt og problemorienteret. Det skal resultere i en fungerende digital prototype og en rapport, der dokumenterer udviklingsarbejdet og produktet. De nærmere krav til projektet beskrives på læringsplatformen for Multimediedesigner, og beskrivelsen skal sikre, at væsentlige områder af 1. års undervisning bredt kombineres. Projektbeskrivelsen definerer krav til gruppestørrelse, produktomfang og procesdokumentation. Projektbeskrivelsen gøres tilgængelig for de studerende, eksaminator og censor. Aflevering En fungerende digital prototype og en projektrapport. Rapporten må have et omfang på maksimalt 10 normalsider plus 8 normalsider pr. gruppemedlem. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste og bilag tæller ikke med i det maksimale sideantal. En normalside er anslag inklusive mellemrum og fodnoter. Ved rapporter udarbejdet i en gruppe skal den enkeltes bidrag tydeligt fremgå. Læringsmål Læringsmålene for førsteårsprøven er identiske med læringsmålene for det første studieår. Se læringsmålene i afsnit 3.3 i denne studieordning. Københavns Erhvervsakademi 24\n26 Prøven Prøven dækker kerneområderne på første studieårs obligatoriske uddannelseselement. Der tages udgangspunkt i produkt, rapport og proces. Prøven består af tre elementer: 1. Præsentation 2. Eksamination 3. Votering og meddelelse af karakterer. De specifikke krav til prøvens varighed offentliggøres på læringsplatformen for Multimediedesigner og tilgår censor. Bedømmelse Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen af eksaminator og ekstern censor. Der gives en individuel karakter ud fra en helhedsvurdering af rapport, digital prototype, præsentation og individuel eksamination. Præstationen bedømmes i forhold til opfyldelse af formål og læringsmål på 1. år, som beskrevet i studieordningen. Omprøve Hvis en prøve ikke bestås første gang, har den studerende mulighed for to yderligere forsøg. Omprøven afholdes umiddelbart efter starten af det følgende semester. Grundlaget for omprøve beror på en faglig vurdering af årsagen for behovet for omprøve. Omprøven har samme formål som den ordinære prøve. Omprøve på grund af sygdom eller andre acceptable årsager Omprøve, der skyldes dokumenteret sygdom eller andre acceptable årsager afholdes umiddelbart før eller i starten af det følgende semester. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende har deltaget i projektarbejdet i tilnærmelsesvis fuldt omfang, afholdes sygeeksamen med udgangspunkt i projektarbejdet. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende ikke har deltaget i projektarbejdet i tilnærmelsesvis fuldt omfang, afholdes sygeeksamen som ny projekteksamen. 3. semester prøve obligatorisk element: Multimedieproduktion Avanceret ECTS omfang 20 ECTS Københavns Erhvervsakademi 25\n27 Krav til 3. semesters prøve Målet er at udprøve den studerendes forståelse af teori, metode og værktøjer i det obligatoriske uddannelseselement: Multimedieproduktion avanceret, og den studerendes evne til at udvikle en professionel profil i relation til de aktuelle krav inden for området. Grundlaget for prøven består af en eksamensopgave: De specifikke krav til eksamensopgaven offentliggøres på læringsplatformen for Multimediedesigner. Læringsmål Læringsmålene for 3. semesterprøven er identiske med læringsmålene for 3. semesters obligatoriske uddannelseselement. Se læringsmålene i afsnit 3.3 i denne studieordning. Prøven Prøven består af Præsentation Eksamination Votering og meddelelse af karakterer De specifikke krav til prøvens varighed offentliggøres på læringsplatformen for Multimediedesigner. Bedømmelse Prøven bedømmes af eksaminator og intern censor i henhold til 7-trins skalaen. Den studerende får en karakter for den samlede præstation, der dækker produktion, profil, præsentation og eksamination. Præstationen bedømmes i forhold til hvordan mål og læringsmål for 3. semester, som beskrevet i studieordningen, er forstået og bliver præsenteret. Omprøve Hvis en prøve ikke bestås første gang, har den studerende mulighed for to yderligere forsøg. Omprøven afholdes umiddelbart inden starten af det følgende semester. Grundlaget for omprøve beror på en faglig vurdering af årsagen for behovet for omprøve. Omprøven har samme formål som den ordinære prøve. Omprøve på grund af sygdom eller andre acceptable årsager Københavns Erhvervsakademi 26\n28 Omprøve, der skyldes dokumenteret sygdom eller andre acceptable årsager afholdes inden starten af det følgende semester. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende har deltaget i de obligatoriske uddannelseselementer i tilnærmelsesvis fuldt omfang, afholdes sygeeksamen med udgangspunkt i produktion og profil. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende ikke har deltaget i de obligatoriske uddannelseselementer i tilnærmelsesvis fuldt omfang, afholdes sygeeksamen med udgangspunkt i en afløsningsopgave. 3. semester prøve valgfag ECTS værdi 10 ECTS Krav til valgfagsprøven Valgfaget vil blive afsluttet med en præsentation og en diskussion, enten enkeltvis eller i grupper, af et eller flere produkter, som de studerende har udarbejdet i forbindelse med valgfaget. Kravene til præsentation og produkt(er) gøres tilgængeligt på læringsplatformen for multimediedesigner. Prøven Prøveformen for de forskellige valgfag vil variere og afhænger af det pågældende valgfags formål. Prøven er beskrevet under hvert valgfag på læringsplatformen for Multimediedesigner Læringsmål Læringsmålene for valgfagsprøven er identiske med læringsmålene for valgfaget. Læringsmålene findes i valgfagskataloget, som offentliggøres på læringsplatformen for Multimediedesigner. Bedømmelse Prøven bedømmes af eksaminator og intern censor i henhold til 7-trins skalaen. Den studerende får en karakter for den samlede præstation, der dækker produkt(er), præsentation og diskussion. Præstationen bedømmes efter, hvordan mål og læringsmål for valgfaget, som beskrevet i valgfagskataloget, er forstået og bliver præsenteret. Omprøve Hvis en prøve ikke bestås første gang, har den studerende mulighed for to yderligere forsøg. Omprøven afholdes umiddelbart inden eller i starten af det følgende semester. Grundlaget for omprøve beror på en faglig vurdering af årsagen for behovet for omprøve. Københavns Erhvervsakademi 27\n29 Omprøven har samme formål som den ordinære prøve. Omprøve på grund af sygdom eller andre acceptable årsager Omprøve, der skyldes dokumenteret sygdom eller andre acceptable årsager afholdes inden starten af det følgende semester. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende har deltaget i de valgfrie uddannelseselementer i tilnærmelsesvis fuldt omfang, vil omprøven være baseret på de produkter, som den studerende har udarbejdet i løbet af valgfaget. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende ikke har deltaget i de valgfrie uddannelseselementer i tilnærmelsesvis fuldt omfang, afholdes sygeeksamen med udgangspunkt i en afløsningsopgave. 4. semesters prøve - praktik ECTS værdi 15 ECTS Krav til praktikprøven Praktikopholdet vil blive afsluttet med en praktikrapport, en præsentation og en diskussion af et eller flere produkter, som den studerende har udarbejdet i løbet af praktikopholdet, samt de erhvervsmæssige erfaringer, som den studerende har opnået. Kravene til rapport og præsentation er beskrevet under retningslinjer for 4. semester praktikforløb. Læringsmål Læringsmålene for praktikprøven er identiske med læringsmålene for praktikopholdet. Se læringsmålene i afsnit 3.5 i denne studieordning. Prøven Prøven er intern og formålet er at bedømme den studerendes individuelle læring med udgangspunkt i læringsmålene for praktikperioden. Prøven består af Præsentation Eksamination Votering og meddelelse af karakterer. Bedømmelse Københavns Erhvervsakademi 28\n30 Prøven bedømmes internt i henhold til 7-trins skalaen. Den studerende får en karakter for den samlede præstation, der dækker rapport, præsentation og diskussion. Præstationen bedømmes efter, hvordan mål og læringsmål for praktikperioden, som beskrevet i studieordningen, er forstået og bliver præsenteret. Omprøve Hvis en prøve ikke bestås første gang, har den studerende mulighed for to yderligere forsøg. Omprøven afholdes umiddelbart efter første forsøg. Grundlaget for omprøve beror på en faglig vurdering af årsagen for behovet for omprøve. Omprøven har samme formål som den ordinære prøve. Omprøve på grund af sygdom eller andre acceptable årsager Omprøve, der skyldes dokumenteret sygdom eller andre acceptable årsager afholdes inden 4. semester afsluttende prøve. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende har deltaget i praktikopholdet i tilnærmelsesvis fuldt omfang, vil omprøven være baseret på rapporten og de produkter, som den studerende har udarbejdet i løbet af praktikopholdet. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende ikke har deltaget i praktikopholdet i tilnærmelsesvis fuldt omfang, skal den studerende gennemføre et nyt praktikophold Prøver med ekstern bedømmelse Se oversigt under punkt Placering af prøverne i uddannelsesforløbet Se oversigt under punkt Beståelse af førsteårsprøven Førsteårsprøven skal være bestået inden udgangen af første studieår efter studiestart, for at den studerende kan fortsætte på uddannelsen Krav til skriftlige opgaver og projekter Se under den enkelte prøve Krav til det afsluttende projekt ECTS omfang: 15 ECTS Københavns Erhvervsakademi 29\n31 Det afsluttede eksamensprojekt skal dokumentere, at den studerende på kvalificeret vis kan kombinere teoretiske, metodiske og praktiske elementer samt kan formidle disse. Problemstillingen, der skal være central for multimedieprofessionen, formuleres af den studerende i samarbejde med en offentlig eller privat virksomhed. Alternativt kan det afsluttende eksamensprojekt tage udgangspunkt i opstart af egen virksomhed. Erhvervsakademiet skal godkende problemstillingen. Projektet munder ud i en rapport og et produkt. Produktet skal være en digital multimedieproduktion. Det afsluttende eksamensprojekt må have et omfang på maksimalt 45 normalsider for 1 studerende + 15 normalsider pr. ekstra gruppemedlem. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med i det maksimale antal sider. Bilag er uden for bedømmelse. En normalside er tegn inkl. mellemrum og fodnoter. Kravene til rapport, præsentation og produkt(er) er i øvrigt beskrevet i 4. semester guide for afsluttende projekt, som er tilgængelig på læringsplatformen for Multimediedesigner. Projektbeskrivelsen definerer gruppestørrelse, omfanget af produkt(er) og procesdokumentation samt afleveringsfrister og -krav. Projektbeskrivelsen gøres tilgængelig for studerende samt undervisere og censorer. Studerende, der kan dokumentere en relevant specifik funktionsnedsættelse, kan søge om dispensation fra kravet om, at stave- og formuleringsevne indgår i bedømmelsen. Ansøgningen sendes til uddannelsen og stiles til lederen for uddannelsen senest 4 uger før prøvens afvikling. Læringsmål Det afsluttende eksamensprojekt skal dokumentere, at uddannelsens afgangsniveau er opnået, jf. bilag 1 i Bekendtgørelse nr af 14. november 2012 for Multimediedesigner AK: Mål for læringsudbyttet omfatter den viden, de færdigheder og kompetencer, som en multimediedesigner skal opnå i uddannelsen. Se læringsmål for uddannelsen i studieordningens afsnit 1.2 Uddannelsens formål. Bedømmelse Prøven er ekstern og bedømmes efter 7-trins skalaen. Prøven består af et projekt og en mundtlig del. Der gives én samlet karakter. Prøven kan først finde sted efter, at praktikprøven og uddannelsens øvrige prøver er bestået. For prøveform og prøvens tilrettelæggelse mv. henvises til den institutionelle del af studieordningen. Prøven Københavns Erhvervsakademi 30\n32 Prøven er ekstern og dækker de kerneområder inden for viden, kvalifikationer og kompetencer, som en multimediedesigner skal tilegne sig i løbet af uddannelsen. Prøven består af Præsentation Eksamination Votering og meddelelse af karakterer. De specifikke krav til prøvens varighed offentliggøres på læringsplatformen for Multimediedesigner og tilgår censor. Omprøve Hvis prøven ikke bestås første gang, har den studerende mulighed for to yderligere forsøg. Re-eksamen afholdes inden for to måneder efter første forsøg. Grundlaget for re-eksamenen beror på en faglig vurdering af årsagen for behovet for re-eksamen. Omprøven har samme formål som den ordinære prøve. Omprøve på grund af sygdom eller andre acceptable årsager Omprøve, der skyldes dokumenteret sygdom eller andre acceptable årsager afholdes inden for to måneder efter ordinær prøve. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende har deltaget i eksamensprojektperioden i tilnærmelsesvis fuldt omfang, vil omprøven være baseret på den oprindelige problemstilling. Hvis Erhvervsakademiet vurderer, at den studerende ikke har deltaget i eksamensprojektperioden i tilnærmelsesvis fuldt omfang, skal omprøven baseres på en ny problemstilling Hvad betyder formulerings- og staveevner for bedømmelsen? Stave- og formuleringsevne indgår i det afsluttende eksamensprojekt. Bedømmelsen er udtryk for en helhedsvurdering af det faglige indhold samt stave- og formuleringsevnen, dog vægtes det faglige indhold tungest. Hvis projektet er præget af mange væsentlige stave- og formuleringsfejl, kan dette medføre et fradrag i karakteren svarende til et trin, eksempelvis fra karakteren 7 til karakteren Anvendelse af hjælpemidler Alle hjælpemidler er tilladt med mindre andet er udtrykkeligt angivet for den enkelte prøve. Københavns Erhvervsakademi 31


Johan Moesgaard om EU-mindsteløn: Kommissionens forslag respekterer ikke i tilstrækkelig grad den skandinaviske model « RÆSON\nJohan Moesgaard om EU-mindsteløn: Kommissionens forslag respekterer ikke i tilstrækkelig grad den skandinaviske model\nFaktisk er det ikke lykkedes én jurist i ét EU-land over de seneste år at finde en juridisk tekst, hvor man på den ene side imødekommer nogle landes ønsker om at EU-politisere løn og overenskomster og på den anden side friholder fx Danmark.\nKommentar af Johan Moesgaard Andersen, EU-chef i Dansk Metal\nDER VAR GODT NYT fra Bruxelles i den forgangne uge for alle os, der elsker den danske arbejdsmarkedsmodel. Det står nemlig klart nu, at det i Danmark så forhadte forslag om EU-mindsteløn foreløbigt bliver lagt i fryseren, efter det portugisiske formandskab endegyldigt har kastet håndklædet i ringen, når det gælder om at finde et kompromis mellem EU’s medlemslande inden sommer.\nI Danmark har vi fra dag ét dannet fælles front mellem arbejdsgivere, lønmodtagere, arbejdsmarkedsforskere og et bredt politisk spektrum helt fra Enhedslisten til Dansk Folkeparti om at bekæmpe forslaget med næb og kløer. For i Danmark er det arbejdsmarkedets parter – og ikke politikerne – der aftaler løn og overenskomster. Derfor er det sprængfarligt at flytte magten over løndannelse og overenskomster til Bruxelles.\nFordi vi fra nordisk side altid har værnet om vores arbejdsmarkedsmodel, står det med flammeskrift i EU-traktaten – nærmere bestemt i artikel 153 (5) – at EU ikke kan blande sig i spørgsmål som løn, strejke, organisering og lockout\nAlligevel har vores brede danske alliance også mødt kritik herhjemme. Garvede EU-debattører som Steen Gade og Bjarke Møller har de seneste måneder stemplet os, der kæmper for den danske model, som usolidariske, skadelige og som repræsentanter for ”fake news”. Tilsyneladende fordi de to debattører mener, at de selv ved mere om arbejdsmarkedspolitik end alle dem, der arbejder med den danske model til hverdag.\nTilhængerne af forslaget findes dog stadig primært syd for Danmark – og det er ganske realistisk, at i hvert fald det franske formandskab i 2022 vil forsøge at hive forslaget op fra fryseren igen. Ligesom Europa-Parlamentet forhandler på livet løs om at gøre direktivet endnu mere omfattende. Vi arbejdsmarkedsfolk bliver af og til beskyldt for at være sortseere. Det ønsker vi ikke at være, så her kommer tre sommeroptimistiske bud på, hvorfor EU-mindstelønsforslaget kan ende med at forblive i fryseren lidt tid endnu:\nFor det første ser det ikke ud til at kunne lade sig gøre at lave et direktiv, som både overholder basale demokratiske spilleregler og samtidig tilfredsstiller alle dem, der ønsker mere EU-indblanding i løn. Idéen om at lade EU regulere mindsteløn og sætte en lovramme om overenskomster er oprindeligt født i den europæiske fagbevægelse. Til stor jubel blev mindstelønsforslaget en del af programmet for den nye Europa-Kommission i 2019.\nFra dansk side pegede vi straks på, at hele øvelsen er noget tvivlsom, hvis man læser EU-traktaten. Fordi vi fra nordisk side altid har værnet om vores arbejdsmarkedsmodel, står det med flammeskrift i EU-traktaten – nærmere bestemt i artikel 153 (5) – at EU ikke kan blande sig i spørgsmål som løn, strejke, organisering og lockout. Vi er mange i Europa, der finder det afgørende at betone værdien af ”rule of law” over for eksempelvis Viktor Orban i Ungarn, men ”rule of law” må også gælde EU-systemet selv. Traktaten må og skal overholdes i et demokrati.\nFor nylig har Rådets juridiske tjeneste bekræftet, at det ikke kan lade sig gøre at lave et direktiv, som regulerer lønninger eller mindstelønningers niveau, og det kan heller ikke lade sig gøre at udbrede lovbestemte mindstelønninger i et land. Det vil ifølge EU-juristerne være indblanding i løn. Dermed falder stort set hele intentionen med forslaget, og der er i øvrigt heller intet i det nuværende forslag, som umiddelbart hæver lønnen for nogen lønmodtagere i Europa. Selvom mange i Syd- og Østeuropa havde håbet på, at forslaget ville forpligte lande på at hæve deres lønninger, er det ikke tilfældet i direktivet – for det kan man altså ikke inden for de gældende demokratiske spilleregler. Derfor har det nuværende forslag nærmest heller ingen venner i Bruxelles.\nJa, selv den europæiske fagbevægelse, som har født idéen til forslaget, anerkender, at Kommissionens forslag ikke i tilstrækkelig grad respekterer den skandinaviske model\nFor det andet er det ganske tvivlsomt, om man kan imødekomme løfterne om ikke at skade vores skandinaviske arbejdsmarkedsmodel med direktivet. Forskellige kommissærer har nemlig lovet, at et initiativ ikke må skade vores arbejdsmarkeder. Her er det værd at kigge lidt i historiebøgerne. Danmark fik på Arbejdstidsdirektivet en lignende garanti. Den endte ikke med at holde og blev undermineret få år efter. På forsikringsområdet, hvor man også har forsøgt at undtage lande fra direktiver, er EU-domstolen trådt ind og har lavet lignende underkendelser – for eksempel med Test Achats-dommen.\nFaktisk er det ikke lykkedes én jurist i ét EU-land over de seneste år at finde en juridisk tekst, hvor man på den ene side imødekommer nogle landes ønsker om at EU-politisere løn og overenskomster og på den anden side friholder fx Danmark. Kigger vi på Kommissionens forslag, så har ikke bare arbejdsmarkedets parter i Danmark advaret om, at forslaget kan gøre uoprettelig skade på den danske model; det har den danske regering også.\nJa, selv den europæiske fagbevægelse, som har født idéen til forslaget, anerkender, at Kommissionens forslag ikke i tilstrækkelig grad respekterer den skandinaviske model. Det synes altså ikke muligt at komme i mål med en løsning, hvor Danmark og Sverige kan fastholde vores gode arbejdsmarkedsmodel.\nFor det tredje er der efterhånden samlet en god håndfuld lande, som er skeptiske over for forslaget. Beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard har været meget aktiv i at samle lande fra nord, syd, øst og vest i Europa. Det er altså ikke længere bare en frygt højt mod nord.\nHæver man diskussionen om løn op i et lidt større perspektiv, har forskere fra FAOS faktisk vist, at EU i forbindelse med kravene efter finanskrisen var med til at sænke lønnen og svække overenskomster i for eksempel Portugal. Flytter man lønspørgsmål til EU-niveau, er det på længere sigt ikke nogen naturlov, at EU-politisering af løn og overenskomster kun medfører forbedringer. Det vil også give EU magten til at sænke lønninger eller svække overenskomster igen, når eller hvis de politiske vinde i Bruxelles skifter. Det er sprængfarligt.\nOvenstående peger i retning af, at det i Danmark så frygtede direktiv om løn kan blive i fryseren lidt endnu. Men realistisk set bliver det en lang og svær kamp for Danmark og de nordiske lande at undgå lovgivningen. Heldigvis er der ekstremt stort nationalt sammenhold på denne vigtige sag. Arbejdsgivere og lønmodtagere står skulder ved skulder om at bekæmpe forslaget – bortset dog fra de gule fagforeninger, der slikker sig om munden ved udsigten til forslaget. Også i det politiske spektrum er stort set alle partier enige om at sige pænt nej tak til EU-politisering af løn og overenskomster. Det bliver også nødvendigt, hvis vi over tid skal fastholde den danske arbejdsmarkedsmodel. ■\nDet vil også give EU magten til at sænke lønninger eller svække overenskomster igen, når eller hvis de politiske vinde i Bruxelles skifter. Det er sprængfarligt\nJohan Moesgaard (f. 1989) er EU-chef i Dansk Metal og tidligere ekstern lektor i statskundskab ved Københavns Universitet. Han er forfatter til bøger som ”Stemmer fra Produktionsdanmark” og ”Fodbold A/S”. ILLUSTRATION: Kommissionsformand Ursula von der Leyen taler til Europa-Parlamentet, Brussels, 8. juni 2021. [FOTO: Aa/Abaca/Ritzau Scanpix]


Ledige Murer job i Nordsjælland (8 ledige stillinger) → Ofir.dk\nSocial- og sundhedsassistent (56)\nMurer med bred erfaring til Humlebæk. Er det dig? Så har vi jobbet!\nMurer søges til Humlebæk. Er det dig? For en virksomhed i Humlebæk søger vi en murer med erfaring. Der er tale om en fast stilling og en god løn, samt firmabil. Du vil blive ansat direkte hos mesteren...\nMurer søges til virksomhed i Humlebæk - FAST STILLING - 200kr/t!\nMurer søges til Humlebæk. Er det dig? For en virksomhed i Humlebæk søger vi en Spjæld/Servicemurer med erfaring. Der er tale om en fast stilling og en god løn. Du vil blive ansat direkte hos mesteren ...\nMurer - Alle de fede mureropgaver, intet af det administrative la Cour Byg A/S Indrykket 17. marts 2021 Går du aldrig på kompromis med kvaliteten, og kan du stolt se kunden i øjnene, når du leverer et...\nEr du vores nye murersvend\nHos Aj-Byg ApS fortsætter vi med travlhed og søger derfor 1 murersvend, med øjblikkelig start. Kan du tænke selvstændigt og lide at udføre udfordrende og spændende arbejdsopgaver? Kan du lide et firma...\nVi er et lille murerfirma, der har rygende travlt. Derfor søger vi 1-2 friske murersvende, med passion for faget. Arbejdsopgaverne består i alt indenfor murerfaget. Det forventes, at du er punktlig og...


Jimi Hendrix | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Jimi Hendrix"\nOprindelig forfatter POluf Seneste forfatter Redaktionen\nJimi Hendrix, opr. Johnny Allen Hendrix, 27.11.1942-18.9.1970, amerikansk rockguitarist, komponist og sanger. Efter en kort militærkarriere indledte Jimi Hendrix i 1963 en karriere som professionel musiker for Sam Cooke, Little Richard, The Isley Brothers, King Curtis og Curtis Knight. En række optagelser fra denne periode (1963-66) lader allerede ane en original begavelse.\nTilskyndet af Chas Chandler (1938-96) fra The Animals rejste Hendrix i slutningen af 1966 til London. Her dannedes The Jimi Hendrix Experience med Noel Redding (1945-2003), bas, og Mitch Mitchell (1947-2008), trommer.\nMed denne trio skabte Jimi Hendrix en helt ny rock-blues og satte en ny standard for den elektriske guitars muligheder med fantasifuld brug af pedaler, overstyring og feedback.\nFirst Rays of the New Raising Sun (1997)\nLp'erne Are You Experienced? (1967), Axis: Bold as Love (1967) og det ambitiøst eksperimenterende dobbeltalbum Electric Ladyland (1968) blev alle kæmpesucceser sideløbende med singlehit som Hey Joe (1966), Purple Haze, The Wind Cries Mary og Burning of the Midnight Lamp (alle 1967) og All Along the Watchtower (1968).\nTrioen fik et afgørende gennembrud på The Monterey Pop Festival i USA i 1967, hvor Jimi Hendrix sprængte rammerne for sceneoptræden, idet han anslog guitarstrengene med tænderne, spillede på guitaren, mens den hang på ryggen, for til sidst at sætte ild til instrumentet; alt sammen med en forbløffende musikalsk styring. Et udmarvende turnéprogram førte i 1969 til opløsning af Experience, og en følgende triodannelse under navnet Band of Gypsys holdt ikke længe.\n1969-70 arbejdede Jimi Hendrix på et nyt album med arbejdstitlen First Rays of the New Rising Sun, fortrinsvis med bassisten Billy Cox (f. 1941) og Mitch Mitchell. Dette album blev først udsendt i 1997; det er præget af en ny og blødere guitarlyd, og en stadig intens og reflekterende sanger og sangskriver i en udvikling, som brat blev afbrudt, da Jimi Hendrix efter en overdosis af alkohol, narkotika og sovepiller blev fundet død 18.9.1970.\nSom instrumentalist har Jimi Hendrix inspireret guitarister fra heavy metal-stilen til avantgardejazz. Ikke mindst på de mange liveoptagelser, der er bevaret med ham, fx Woodstock (1970, 1971 og 1994), høres et guitarspil, som ingen har formået at kopiere.\nBåde i 2003 og 2011 kårede det toneangivende musikmagasin Rolling Stone Jimi Hendrix som den bedste rockguitarist nogensinde.\nPeter Olufsen: Jimi Hendrix i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 22. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=90518\nAntal visninger6056 besøg