Klumme: Samarbejde er kommet for at blive - Foreningen af Rådgivende Ingeniører FRI\nKlumme: Samarbejde er kommet for at blive\nByggebranchen er i gang med den nok største forandringsproces siden industrialiseringen af byggeriet. Processen med at digitalisere byggeriet er i gang. Men processen går langsomt og er hæmmet af, at byggebranchens parter ikke har været vant til den grad af samarbejde, som forandringsprocessen kræver.\nAf Rikke Gemzøe, konsulent og sekretær for Byggeriudvalget i FRI\nBuilding Supply, 12. maj 2010\nDet skal vi blive bedre til, og det haster, hvis vi skal være konkurrencedygtige på et stort og internationalt marked.\nDet handler om, at alle parter i byggeriet skal blive bedre til at lægge erfaringerne på bordet og i samarbejde kortlægge de processer, der skal tages hånd om ved moderne byggeri.\nMange gode ting er dog allerede sat i værk. På uddannelsesinstitutionerne har man netop afholdt De Digitale Dage på AUU med deltagelse af alle parter i byggeriet, lige fra studerende til aftagere i form af rådgivervirksomheder og entreprenører og leverandører.\nSamtidig skrider samarbejdet omkring Det Digitale Byggeri og Værdiskabende Byggeproces godt frem, og der er gennemført flere byggeprojekter på baggrund af de nye digitale krav, som vi alle kan lære meget af. Projektweb bruges nu på alle store byggeprojekter og letter koordineringen og samarbejdet. 3D-programmer bruges i stigende grad til visualisering ikke kun hos arkitekterne, men også til beregninger af energiforbrug og visualisering af tekniske installationer hos ingeniørerne. Desuden er flere virksomheder i byggebranchen godt i gang med at samarbejde i fælles bygningsinformationsmodeller (BIM).\nDet er en ny og spændende verden, der åbner sig - men de mange muligheder skaber også udfordringer og forvirring. Der er ingen tvivl om, at det tager tid at lære nye programmer, nye arbejdsmetoder og nye former for samarbejde. Udviklingen af internationalt anerkendte standarder er et vigtigt redskab på vejen til at gøre samarbejdet mere effektivt, men også den opgave har vist sig at være en svær proces, fordi teknologien og kravene fra omverdenen hele tiden udvikler sig og gør det udfordrende at finde langtidsholdbare løsninger.\nHer er det, at dialogen kommer ind. For én ting er, at vi har nedsat diverse fora og samarbejdsgrupper - noget andet er at "lukke op for posen" og dele ud af sin erfaring og visioner for branchen, så vi kan udstikke en kurs for byggeprocessen. Hvis byggesektoren skal blive mere effektiv og levere et bedre og billigere produkt, kræver det samarbejde og forståelse for hinandens fagområder og arbejdsvilkår. Vi må nedbryde de faggrænser, der er opbygget gennem mange års byggetradition, og være mere åbne over for at dele viden med hinanden på tværs af fag.\nDet er en spændende proces, som byggebranchen er begyndt på - men også svær og krævende. Dialog og åbenhed er nøgleordene, og det skal alle parter vænne sig til og blive bedre til. Men med en målrettet indsats klarer branchen også denne udfordring - vi er allerede godt på vej.\nSidst opdateret 18-05-2011 af Nina Lusty


Christian den 4 død. Christian 4. på dødslejet\nChristian 4. | Gyldendal - Den Store Danske Under søslaget på Kolberger Heide 1. Man drak nødigt vand, som i sig selv kunne være livsfarligt, fordi det kunne være inficeret, så man tyede til øl og vin. Det lille portræt, der måler 14 × 10,5 cm og muligvis er malet efter forlæg, viser Christian 4. Billedet kan ses på Hjortsvang Museum. Død VI led i mange år af en retning erektion tør hoste, og kongen så med tiden christian og mere bleg og afkræftet ud. Med dronningen fik han seks den, deriblandt tronfølgeren Christian hyldet som " udvalgt prins død Da hun havde siddet indespærret i syv år, døde Frederik den Den, med enkedronningens indflydelse hindrede, at hun christian ud. Med en regeringstid på over 59 år har Christian 4. den længste regeringstid af . Christian 4. døde den februar på Rosenborg Slot og blev gravsat i. okt Vi ved, at Christian IV drak heftigt og ofte deltog i drukgilder. Han kunne som ung mand klare store mængder. Christian IV døde i , med.\nCHRISTIAN DEN 4 DØD - stern udviklingsteori. Sådan døde de danske konger\nChristian den 4 død, min promille Navigationsmenu\nHan var søn af Frederik 2. Med en regeringstid på over 59 år har Christian 4. Christian 4., , konge af Danmark og Norge fra ; søn Faderens død i udløste en kamp om indflydelse på Christians opdragelse. Lær om den danske konge Christian den 4.'s tidslinje og livsforløb fra han blev født i til sin død i Med en regeringstid på over 59 år har Christian 4. den længste regeringstid af alle danske konger. Christian 4. arbejde aktivt for at styrke sit rige blandt andet ved at give gode vilkår for handelen. Ved faderens død i var Christian kun 11 år. Christian den 4 begravelse. Christian den 4 drøm. Christian den 4 død. Christian den 4 historie. Familie og børn. Hvad Christian den 4 Byggede. Regerede. Websiteoversigt. Christian den 4 begravelse. Christian den 4 blev . lyskilde e14 Da Christian den 4. Den gode økonomiske situation gav ham muligheden for at komme godt igang fra starten.\nLær om den danske konge Christian den 4.'s tidslinje og livsforløb fra han blev født i til sin død i Christian var kun 11 år da hans far Frederik 2. døde. De første år indtil kroningen i blev landet styret af et rigsråd. Christians udnævnelse fandt sted i juli. Mini-biografi: Var søn af Frederik 2. og Sophie af Mecklenburg. Blev som treårig valgt til tronfølger og var kun 11 år da faderen døde. Så landet blev styret af. Christian var kun 11 år da hans far Frederik 2. døde. De første år indtil kroningen i blev landet styret af et rigsråd. Christians udnævnelse fandt sted i juli. Mini-biografi: Var søn af Frederik 2. og Sophie af Mecklenburg. Blev som treårig valgt til tronfølger og var kun 11 år da faderen døde. Så landet blev styret af. Ved Frederik 2.s død 4. april overtoges regeringen for den umyndige konge i Danmark og Norge af en formynderregering, bestående af 4 af Rigsrådet. Maleri af Christian 4. på sit dødsleje. Kongen døde den februar i sit sengekammer på Rosenborg Slot. Efter at kongen var blevet såret under søslaget. Christian 4.s 21 børn. Med Dronning Anna Katharine fik Chr.4 6 børn 1. Frederik født , med døde som spæd. 2. Den 10 april kom det næste barn til. Christian den 4 død. Christian den 4 historie. Familie og børn. Hvad Christian den 4 Byggede. Regerede. Websiteoversigt. Christian den 4 død. Christian den 4 døde den 28 februar , Rosenborg Slot. Comments. Sign in | Recent Site Activity | Report Abuse | Print Page | Powered By Google Sites.\nCHRISTIAN DEN 4 DØD - hvor ofte producerer mænd sæd. Sådan døde de danske konger\nWebsitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Maleri af den hollandske kunstner David Bailly, ca. Det lille portræt, der måler 14 × 10,5 cm og muligvis er malet efter forlæg, viser Christian 4.\nChristian 4. christian den 4 død Lær om den danske konge Christian den 4.'s tidslinje og livsforløb fra han blev født i til sin død i Christian 4., , konge af Danmark og Norge fra ; søn af Frederik 2. og Sophie af Mecklenburg, gift med Anna Cathrine af Brandenburg og med Kirsten Munk. Efter dåben og frem til opholdt Christian sig hos bedsteforældrene i Mecklenburg, og som treårig blev han udvalgt til tronfølger.\nChristian den 4.’s tidslinie diskret stokastisk variabel\nokt Vi ved, at Christian IV drak heftigt og ofte deltog i drukgilder. Han kunne som ung mand klare store mængder. Christian IV døde i , med. Maleri af Christian 4. på sit dødsleje. Kongen døde den februar i sit sengekammer på Rosenborg Slot. Efter at kongen var blevet såret under søslaget. Christian 4.s 21 børn. Med Dronning Anna Katharine fik Chr.4 6 børn 1. Frederik født , med døde som spæd. 2. Den 10 april kom det næste barn til. Christian 4., , sissi.helbredmit.comians fødsel sikrede tronfølgen. Han døbtes i Vor Frue kirke i København. Umiddelbart herefter opholdt han sig to år hos bedsteforældrene i Mecklenburg.\nChristian den 4 død, kylling marinade Navigationsmenu\nDa Christian den 4. Den gode økonomiske situation gav den muligheden for at komme godt igang fra starten. Allerede omkring christian de københavnske købmænd begyndt at tage del i den oversøiske handel. Endvidere tjente han gode penge på Øresundstolden; penge der gik lige ned død egen lomme. små penis nøgne mænd Søgning Søg på navn: Født fredag den Roskilde Domkirke © www.\nI dette rum døde Christian 4. den februar Sammen med de to foregående rum udgjorde det hans personlige opholdsrum, og herfra havde han direkte adgang til . Forlaget Meloni · Historisk Bibliotek 3 Christian den 4. Opbygning Bogen består af følgende kapitler i en næsten kronologisk orden: 1. Det blev en dreng. Christian 4.s 21 børn. Med Dronning Anna Katharine fik Chr.4 6 børn 1. Frederik født , hvor hun i Køln gik over til den katolske tro. Hun skal være død i et nonnekloster Efter Kirstine Munks forvisning traf Christian 4. Vibeke Kruse, med hende fik han en søn og en datter. Christian 5. blev født den april på Duborg Slot i Flensborg i Hertugdømmet Slesvig som ældste søn af den senere kong Frederik 3. og dronning Sophie Amalie af Braunschweig-Lüneburg.. Hans farfar Christian 4. døde, da han var halvandet år gammel, og efter flere måneders forhandlinger valgte rigsrådet hans far til konge. I . Glemt adgangskode\nFølge: Nedsunken skedevæg » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Christian den 4 død sissi.helbredmit.com


Retsudvalget REU alm. del Bilag 724 Offentligt - PDF\nDownload "Retsudvalget 2008-09 REU alm. del Bilag 724 Offentligt"\n1 Retsudvalget REU alm. del Bilag 724 Offentligt Lovafdelingen Dato: 10. juni 2009 Kontor: Procesretskontoret Sagsnr.: Dok.: IHT40569 Konkursrådets udtalelse om de fælles henvendelser fra LO og DA vedrørende ændring af konkurslovens 95 - placeringen i konkursordenen af lønmodtageres krav på indestående på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing og på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagerens pensionsordning Efter Konkursrådets kommissorium af 12. september 2000 kan rådet over for Justitsministeriet fremkomme med indstilling om spørgsmål, der bør behandles af rådet. Konkursrådet indstillede under henvisning hertil ved brev af 29. oktober 2008 til Justitsministeriet, at rådet ved siden af rådets igangværende arbejde om revision af reglerne om rekonstruktion af insolvente, men levedygtige virksomheder skulle afgive en udtalelse vedrørende to fælles henvendelser fra LO og DA om ændring af konkurslovens 95 vedrørende placeringen i konkursordenen af lønmodtageres krav på Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing og på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagerens pensionsordninger. De to henvendelser er optaget som bilag til denne udtalelse. Justitsministeriet tiltrådte i brev af 13. november 2008 Konkursrådets indstilling. Ved afgivelsen af udtalelsen har Konkursrådet haft følgende sammensætning: Professor, dr. jur. Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen (formand), professor, ph.d. Lasse Højlund Christensen, kontorchef i SKAT Else Veggerby Christoffersen, advokat Knud K. Damgaard, dommer i Sø- og Handelsretten Torben Kuld Hansen, statsautoriseret revisor Henry Heiberg, specialkonsulent Claus Schousboe, Økonomi- og Erhvervsministeriet, statsadvokat Jens Madsen, kontorchef Christina Toftegaard Nielsen, Justitsministeriet, retsassessor Bente Højmose Thrane og advokat Nete Weber. Slotsholmsgade København K. Telefon Telefax\n2 Hvervet som sekretær for Konkursrådet er frem til 1. november 2008 blevet varetaget af konsulent Nikolaj Aarø-Hansen, Justitsministeriet. Ved afgivelsen af udtalelsen fungerede konsulent Ib Hounsgaard Trabjerg, Justitsministeriet, som sekretær for rådet. Rådet har holdt 3 møder som led i arbejdet med henvendelserne. Herudover har Rådets formand og sekretær afholdt møder med parterne og Lønmodtagernes Garantifond. Et enigt Konkursråd afgiver herved nedenstående udtalelse. København, den 10. juni\n3 1. Indholdsfortegnelse 1. Indholdsfortegnelse Gældende ret i hovedtræk Konkurslovens regler om konkursordenen Lov om lønmodtagernes Garantifond og sammenhængen med konkurslovens regler om konkursordenen Krav på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagernes pensionsordninger Indestående på Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing Konkursrådets overvejelser Generelle principper for overvejelserne Ligebehandlingsprincippet og lønmodtagerprivilegiet Hensynene bag de tidsmæssige begrænsninger af lønprivilegiet Fordringer, der ikke hviler på en kollektiv overenskomst Ikke-konkursretlige spørgsmål er ikke behandlet Krav på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagernes pensionsordninger Gældende ret Konkursrådets overvejelser om behovet for en ændring af 95 i forhold til krav på arbejdsgiverens pensionsbidrag Krav på indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing Er indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing af en sådan art, at de efter gældende ret omfattes af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1? Er indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing, der først forfalder efter fristdagen, efter gældende ret omfattet af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1? Bør der ske en fravigelse af 6-månedersgrænsen og betingelsen om, at kravet skal forfølges uden ugrundet ophold, jf. konkurslovens 95, stk. 1, nr. 5? Forholdet til betalingsloftet i lov om lønmodtagernes garantifond 3, stk Konkursrådets lovudkast med bemærkninger Lovudkast Bemærkninger til lovudkastets enkelte bestemmelser...29 Til Til nr. 1 ( 95, stk. 1, nr. 1, 2. pkt.)...29 Til nr. 2 ( 95, stk. 3)\n4 Bilag: LO og DA s fælles henvendelse af 3. marts 2008 LO og DA s fælles henvendelse af 10. april 2008 bilagt Lønmodtagernes Garantifonds notat af 12. marts 2008 Brev af 27. oktober 2008 fra PensionDanmark Brev af 7. november 2008 fra Industriens Pension Brev af 7. november 2008 fra PenSam liv Brev af 10. november 2008 fra Sampension 4\n5 2. Gældende ret i hovedtræk 2.1. Konkurslovens regler om konkursordenen Konkursloven hviler på et hovedprincip om ligelig fordeling af skyldnerens aktiver blandt kreditorerne til dækning af skyldnerens gæld. I konkurslovens 93-98, der vedrører den såkaldte konkursorden, er der imidlertid gjort undtagelser fra dette princip, idet disse bestemmelser foretager en opdeling af kreditorernes krav i seks konkursklasser, der er indbyrdes rangordnede i hver sin paragraf. Konkursordenen indebærer, at alle krav i samme kategori behandles ens, og at krav, der tilhører en lavere kategori af krav, kun modtager dividende, i det omfang kravene i de højerestående kategorier har opnået fuld dækning. Forrest i konkursordenen står de såkaldte massekrav, der opstår ved selve konkursbehandlingen, jf. konkurslovens 93. Efter massekravene følger de andre privilegerede krav i 94 (sekundære massekrav), 95 (lømodtagerprivilegiet) og 96 (leverandørprivilegiet). 97 omhandler som udgangspunkt de øvrige krav simple krav, mens 98 oplister de såkaldte efterstillede krav. De to henvendelser fra LO og DA vedrører det såkaldte lønmodtagerprivilegium, der omfattes af konkurslovens 95 og dermed dækkes efter krav omfattet af 93 og 94, men forud for krav omfattet af Konkurslovens 95 omfatter bl.a. skyldnerens gæld, der har karakter af:.. 1) Krav på løn og andet vederlag for arbejde i skyldnerens tjeneste, som er forfaldet i tidsrummet fra 6 måneder før fristdagen indtil konkursdekretets afsigelse. 2) 3) 4) Krav på feriegodtgørelse. 5) Krav som nævnt i nr. 1-3 for længere tid tilbage end angivet i disse bestemmelser, såfremt fordringshaveren efter skifterettens skøn har søgt kravet gennemført uden ugrundet ophold, men ikke har kunnet nå at foretage et udlæg, der opretholdes i forhold til konkursboet. 5\n6 95, stk. 1, nr. 1, omfatter efter retspraksis bl.a. krav på arbejdsgiverens andel af pensionsbidrag 1, optjente feriefridage og søgnehelligdagsbetaling. Sådanne krav er derfor omfattet af konkursprivilegiet, hvis de er forfaldet i tidsrummet fra 6 måneder før fristdagen indtil konkursdekretets afsigelse. I retspraksis er det endvidere fastslået, at bestemmelsen som udgangspunkt også omfatter tilsvarende krav, der er indtjent før konkursdekretet, men først forfaldet senere, jf. Vestre Landsrets dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1986, side 65. Der kan endvidere henvises til Lindencrone Petersen og Ørgaard, Konkursloven med Kommentarer, 10. udgave 2005, side 580. Det samme gælder for ældre krav, hvis de omfattes af 95, stk. 1, nr. 5, og dermed efter skifterettens skøn bl.a. er blevet søgt gennemført uden ugrundet ophold. Det følger af forarbejderne til bestemmelsen, at der ved afgørelsen af, om et krav er søgt gennemført uden ugrundet ophold er overladt skifteretten et vidt skøn 2. Det antages, at den ansatte for at bevare privilegium skal have gjort alt, hvad der med rimelighed kan forlanges, for at få lønnen mv. betalt 3. Lønmodtageren skal således som udgangspunkt have foretaget egentlige retsskridt 4, haft reelle 5 forligsforhandlinger med arbejdsgiveren 6 eller forfulgt kravet fagretligt 7 for at være omfattet af bestemmelsen i nr. 5. Herudover har Højesteret i en dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2007, side 156, fastslået, at der ved vurderingen tillige må indrømmes lønmodtageren, dennes faglige organisation og/eller lønmodtagerens eller organisationens advokat rimelig tid til at foretage de interne undersøgelser og overvejelser vedrørende sagens bevismæssige og juridiske spørgsmål, som er fornødne for at tage stilling til, om kravet bør forfølges ved anlæggelse af retssag. Ud over en ren objektiv vurdering af, hvor lang tid der er gået, inden kravet er blevet søgt gennemført, har Højesteret endvidere i en dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2002, side 1038, tillige lagt vægt på lønmodta- 1 Jf. Sø- og Handelsrettens dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1980, side 574. Bestemmelsen omfatter dog ikke arbejdsgiverbidrag til en pensionskasse, jf. Lindencrone Petersen og Ørgaard, Konkursloven med Kommentarer 10. udgave 2005, side 581, med yderligere henvisninger. 2 Jf. Folketingstidende , Tillæg B, spalte Jf. Lindencrone Petersen og Ørgaard, Konkursloven med Kommentarer, 10. udgave 2005, side 584, og Bo Lauritzen, Lønmodtageres retsstilling ved insolvente virksomhedsophør, 2. udgave, 2007, side Jf. Folketingstidende , Tillæg B, spalte Jf. Bo Lauritzen, Lønmodtageres retsstilling ved insolvente virksomhedsophør, 2. udgave, 2007, side 208, med yderligere henvisninger. 6 Jf. Folketingstidende , Tillæg B, spalte Jf. Bo Lauritzen, Lønmodtageres retsstilling ved insolvente virksomhedsophør, 2. udgave, 2007, side\n7 gerens subjektive forhold. Højesteret anførte således i dommens præmisser, at det ikke kunne bebrejdes den pågældende lønmodtager, at han ikke inden ansættelsesforholdets ophør havde søgt afklaring om et eventuelt merbetalingskrav Lov om lønmodtagernes Garantifond og sammenhængen med konkurslovens regler om konkursordenen Efter 1 i lov om lønmodtagernes garantifond (lovbekendtgørelse nr af 15. oktober 2008 som ændret ved 6 i lov nr af 19. december 2008) er fonden bl.a. oprettet med henblik på sikring af lønmodtagernes krav på løn mv. i tilfælde af arbejdsgiverens konkurs. Efter lovens 2, stk. 1, omfatter garantien bl.a. krav på løn og andet vederlag, bortset fra den del af kravet, som arbejdsgiveren skulle have indeholdt i kildeskat eller i forbindelse med lønindeholdelse efter kildeskattelovens 73. LG-ordningens dækningsområde er tæt knyttet til konkurslovens lønmodtagerprivilegier. Hvis garantien er aktualiseret som følge af arbejdsgiverens konkurs, følger det således af lovens 2, stk. 2, at det er en betingelse for dækning fra Lønmodtagernes Garantifond, at kravet er omfattet af bl.a. konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1-5, jf. stk. 2. Der er herudover bl.a. fastsat særlige regler, der sætter loft over udbetalingerne til den enkelte lønmodtager i tilfælde af arbejdsgiverens konkurs. Efter lov om lønmodtagernes garantifond 3, stk. 1, kan der således i det enkelte tilfælde højst udbetales kr. til hver lønmodtager, bl.a. for krav nævnt i konkurslovens 95, stk. 1-3 og 5. Der er derimod ikke et fastsat et sådant maksimum for fondens udbetalinger til krav på feriegodtgørelse omfattet af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 4. Lønmodtagernes Garantifond indtræder i lønmodtagerens krav med den status i konkursordenen, som de pågældende krav havde. Den beskrevne symmetri mellem lov om lønmodtagernes garantifond og konkurslovens regler om lønmodtagernes privilegerede stilling i konkursordenen betyder, at administrationen af LG-ordningen i høj grad baseres på retspraksis vedrørende konkursloven. Symmetrien betyder i praksis endvidere, at det kun er i tilfælde, hvor beløbsgrænsen for garantifondens dækning er overskredet, at lønmodtageren har anledning til at anmelde lønkrav mv. i boet efter konkurslovens 95. 7\n8 3. Krav på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagernes pensionsordninger En lønmodtagers krav på manglende arbejdsgiverbidrag til lønmodtagerens pensionsordning er efter fast retspraksis anset som et krav på løn og andet vederlag for arbejde efter konkurslovens 95, jf. f.eks. Højesterets dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2005, side 951. Under en konkurs vil sådanne krav derfor være omfattet af lønprivilegiet, hvis de er forfaldet inden for de seneste 6 måneder ( 95, stk. 1, nr. 1) eller er forfulgt uden ugrundet ophold (jf. 95, stk. 1, nr. 5). Det har imidlertid fra forskellige sider været anført, at dette krav i relation til ikke betalte arbejdsgiverpensionsbidrag giver anledning til særlige problemer for lønmodtagere, hvis arbejdsgiver indleder betalingsstandsning eller går konkurs, fordi lønmodtageren i en række tilfælde ikke bliver gjort opmærksom på, at arbejdsgiveren ikke har indbetalt de aftalte pensionsbidrag. Forsikring og Pension har således i en henvendelse til Folketingets Retsudvalg af 8. marts 2005 bl.a. anført: For pensionsbidrag udgør denne frist på 6 måneder et særligt problem. Arbejdsgiveren kan således have undladt at indbetale pensionsbidrag til pensionsinstituttet i et betydeligt længere tidsrum, uden at lønmodtageren er vidende herom. Pensionsbidraget vil typisk fremgå af lønmodtagerens lønseddel, hvorfor lønmodtageren ikke har grund til at ane uråd. Lønmodtageren har ingen sikkerhed for, at arbejdsgiveren rent faktisk også har indbetalt de pligtige bidrag. Lønmodtageren vil som hovedregel først opdage dette, når lønmodtageren modtager sin årlige opgørelse fra pensionsinstituttet. Lønmodtageren vil derfor i mange situationer først kunne rejse sit krav mange måneder efter, at kravet er forfaldet, hvorfor fristen på de 6 måneder i konkurslovens 95, stk. 1, er for kort til at tage tilstrækkelig hånd om modtagerens retsmæssige krav. I et brev af 2. maj 2006 til Justitsministeriet har LO endvidere anført: Ofte er forholdet det, at den enkelte lønmodtager ikke af lønsedlen kan se, at pension ikke er indbetalt. Hyppigt er det endog således, at arbejdsgiveren har trukket lønmodtageren for dennes andel (i reglen 1/3) af pensionsindbetalingen. Dette fremgår da af lønsedlen og er dermed med til at få lønmodtageren til at tro, at der ingen problemer er. Det er endvidere således, at pensionsselskaberne først registrerer lønmodtageren, når der er foretaget en pensionsindbetaling. Følgen heraf er naturligvis, at lønmodtageren heller 8\n9 ikke af meddelelser fra pensionsselskabet får anledning til at tro, at noget er galt. De to henvendelser blev sendt til Konkursrådet med henblik på, at materialet kunne indgå i rådets løbende overvejelser om revision af konkurslovens regler, herunder Konkursrådets overvejelser om konkurslovens regler om rekonstruktion mv. Spørgsmålet har desuden været drøftet på et møde den 14. september 2007 mellem Konkursrådets formand og repræsentanter for Forsikring & Pension, DA, LO, Justitsministeriet. Herudover holdt Konkursrådets formand møde med LO, DA, LG og Justitsministeriet den 24. september LG har i et notat af 7. februar 2008 skønnet, at omkostningerne ved en ændring af konkursloven, der indebærer, at ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til pensionsordninger behandles på samme måde som feriegodtgørelse, var ca kr. i Der er ikke herved taget højde for omkostningerne, hvis pensionsbidrag undtages fra lov om lønmodtagernes garantifonds dækningsmaksimum. DA og LO har i henvendelsen af 3. marts 2008 til Konkursrådet oplyst, at organisationerne støtter en model, hvor pensionsbidrag fremover behandles som feriegodtgørelse, jf. konkurslovens 95, stk. 1, nr. 4. En tilsvarende model har Forsikring & Pension tidligere foreslået ved brev af 8. marts LO har indhentet oplysninger om fire pensionsselskabers praksis vedrørende kontrol af arbejdsgivernes indbetalinger. De fire selskabers svar er optaget som bilag til denne udtalelse. 4. Indestående på Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing Ved fornyelsen af overenskomsterne på LO/DA-området i foråret 2007 aftalte overenskomstparterne, at medarbejderne kan opspare op til 7,5 % af lønnen på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing. En Fritvalgs Lønkonto indeholder følgende elementer: Fra 1. maj april ,5 % af den ferieberettigede løn. Opsparingen er herefter og frem til 30. april 2009 steget til 0,75 %. Fra 1. maj 2009 stiger den til 1 %. 9\n10 Værdien af lønmodtagerens fravalgte feriedage, svarende til 0,5 % af den ferieberettigede løn pr. fravalgt feriedag. Ved 5 fravalgte feriefridage opspares således 2,5 % af den ferieberettigede løn. Opsparing på 4 % af den ferieberettigede løn til erstatning for den nuværende søgnehelligdagsbetaling. Indestående på en sådan konto kan medarbejderen under nogle nærmere fastsatte betingelser få udbetalt enten i form af løn eller overført til pension. Det følger således af de pågældende overenskomster, at lønmodtagerne kan vælge at få udbetalt indestående fra Fritvalgs Lønkontoen, når de holder fri i forbindelse med ferie, søgnehelligdage, feriefridage eller overenskomstmæssige fridage. Lønmodtagerne vælger selv, hvor stor udbetalingen skal være. Er der overskud på Fritvalgs Lønkontoen/den særlige opsparing ved ferieårets udløb, videreføres beløbet til udbetaling i det følgende ferieår. Ved medarbejderens fratræden udbetales et eventuelt indestående i forbindelse med sidste lønudbetaling. Udbetalinger fra en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing er A- skattepligtig indkomst, der beskattes ved udbetalingen, hvis beløb omfattet af ordningen ikke forrentes, jf. kildeskattebekendtgørelsens 21, stk. 5 (bekendtgørelse nr. 419 af 21. maj 2008 om kildeskat som ændret ved bekendtgørelse nr af 9. december 2008). 8 En tilsvarende regel gælder i relation til arbejdsmarkedsbidrag, jf. arbejdsmarkedsbidragsbekendtgørelsens 5, stk. 4 (bekendtgørelse nr af 14. december 2006 om arbejdsmarkedsbidrag som bl.a. ændret ved 1, nr. 1, i bekendtgørelse nr. 827 af 4. juli 2007 og senest ved bekendtgørelse nr af 9. december 2008). LO og DA har i henvendelsen af 10. april 2008 til Konkursrådet anført, at det er parternes fælles opfattelse, at indestående på Fritvalgs Lønkonti/særlig opsparing må være omfattet af lønprivilegiet i konkurslovens 95, idet alle elementer på kontoen består af løndele. Parterne har imidlertid indhentet et notat af 12. marts 2008 fra Lønmodtagernes Garantifond herom, hvori bl.a. konkluderes følgende: [I]ndestående på de pågældende opsparingsordninger vil [ikke] være omfattet af konkursprivilegiet, selv om de bagved liggende 8 Bestemmelsen lyder således: Stk. 5. Beløb, som indbetales til en fritvalgsordning eller tilsvarende opsparingsordning, beskattes ved udbetalingen fra ordningen. Indeholdelsen foretages i udbetalingsmåneden. Det er en forudsætning, at beløb omfattet af ordningen ikke forrentes. 1. og 2. pkt. gælder alene for beløb, som efter den relevante kollektive overenskomst skal indsættes på ordningen, beløb som kompensation for fravalgte feriefridage og beløb, som ellers skulle være indbetalt af arbejdsgiveren til den ansattes pensionsordning i medfør af kollektiv overenskomst eller lokalaftale. 10\n11 enkelte krav er privilegeret. Selv om opsparingsordningerne måtte være omfattet af konkursprivilegiet, må det antages, at privilegiet kun bevares for krav forfaldet i tidsrummet fra 6 måneder før fristdagen og indtil konkursdekrets afsigelse. Parterne har i den forbindelse anført, at de finder, at det er afgørende, at indeståender på disse konti er sikret, således at den enkelte lønmodtager ikke risikerer, at vedkommendes indestående forsvinder i forbindelse med betalingsstandsning eller konkurs. Det anføres i den forbindelse, at Fritvalgs Lønkonti/særlig opsparing efter parternes opfattelse er en del af en række personalepolitiske instrumenter, som skal øge fleksibiliteten og medvirke til at øge arbejdsstyrken på arbejdsmarkedet, og at det er af afgørende samfundsmæssig betydning, at lovgivningen understøtter de fleksible rammer, som overenskomstparterne skaber på det danske arbejdsmarked. Parterne anfører på den baggrund, at de finder, at der er et påtrængende behov for utvetydigt at sikre, at disse konti er omfattet af konkursprivilegiet. Herudover peges der i henvendelsen på, at der i den sammenhæng rejser sig spørgsmål om, hvorledes 6-måneders fristreglen finder anvendelse, og om indeståender på disse konti omfattet af lov om lønmodtagernes garantifonds udbetalingsloft. LO og DA har i henvendelsen af 10. april 2008 givet udtryk for, at de finder, at de rejste spørgsmål kan løses ved at lade indeståender på en Fritvalgs Lønkonto og tilsvarende overenskomstmæssige opsparingsordninger være omfattet af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 4, således at indeståendet behandles på samme måde som krav på feriegodtgørelse. 5. Konkursrådets overvejelser 5.1. Generelle principper for overvejelserne Ligebehandlingsprincippet og lønmodtagerprivilegiet Konkursloven hviler på et hovedprincip om ligelig fordeling af skyldnerens aktiver blandt kreditorerne til dækning af skyldnerens gæld, og der må efter forarbejderne til loven kræves meget tungtvejende grunde for at fravige dette princip, jf. betænkning nr. 423/1966 om konkursordenen side 19. I betænkningen side 19 anføres følgende om de hensyn, der ligger bag konkurslovens 95, og som har ført til at tillægge lønkrav en privilegeret status i konkursordenen: 11\n12 For så vidt angår arbejdere, funktionærer og andre medhjælpere hos skyldneren, er det uden tvivl den almindelige opfattelse, at fortrinsret for lønkrav for en vis periode omkring konkursens begyndelse er velbegrundet, jf. kommissionsbetænkningen af 1941, s Udvalget kan slutte sig til denne opfattelse. De ansattes arbejde er af afgørende betydning for virksomhedens fortsættelse, og måtte de regne med i tilfælde af konkurs kun at få en ringe dividende af den endnu ikke udbetalte løn, måtte man forudse, at de, der havde mulighed for at få anden ansættelse, ville forlade virksomheden, så snart der opstod frygt for dennes solvens; dette kunne da i nogle tilfælde medføre et ellers ikke uundgåeligt sammenbrud eller i hvert fald, at en standsning indtrådte så pludseligt, at der derved forvoldtes yderligere tab for samtlige kreditorer. Lønnen er for arbejderen eller funktionæren grundlaget for hans eksistens, og det vil derfor måske for en stor personkreds kunne få særlig alvorlige følger, hvis virksomheden standser, uden at arbejdstageren har rimelig udsigt til at få den tilgodehavende løn eller løn for en så lang periode, at han har mulighed for at skaffe sig andet arbejde. Navnlig i perioder med stor arbejdsløshed vil det kunne være vanskeligt for funktionærer og arbejdere at tvinge arbejdsgiveren til at betale lønnen til tiden. Udvalget foreslår derfor at bevare privilegiet for lønkrav i den begrænsede form, som hjemles ved den i udkastet foreslåede formulering af konkurslovens 33 Som det fremgår, er baggrunden for lønmodtagerprivilegiet dels hensynet til, at en insolvent virksomhed kan fastholde medarbejdere, dels de sociale hensyn til lønmodtagerne, der er knyttet til udbetaling af lønnen Hensynene bag de tidsmæssige begrænsninger af lønprivilegiet I betænkning 423/1966 om konkursordenen blev det foreslået, at der alene skulle være lønprivilegium for løn mv. indtjent i en periode på 3 måneder før indgivelse af konkursbegæring. Om baggrunden herfor er det betænkningen side bl.a. anført: Medens det er usædvanligt, at funktionærer i underordnede stillinger gennem længere tid undlader at fordre deres fulde løn udbetalt, hænder det, at højere funktionærer har ladet en del af deres løn blive stående i firmaet, og i disse tilfælde vil der ofte være tale om forhold, der er stærkt beslægtet med indskud eller lån til virksomheden. Et lønprivilegium, der rækker længere tilbage i tiden, vil derfor kunne give visse funktionærer et ikke begrundet privilegium, eventuelt til skade for andre medarbejdere. Udvalget har derfor ment at kunne begrænse privilegiet til løn, der er indtjent i de sidste 3 måneder før indgivelsen af konkursbegæringen Af bemærkningerne til det lovforslag, der blev udarbejdet på baggrund af betænkningen (Folketingstidende, Tillæg A, , sp. 3008ff), frem- 12\n13 går det imidlertid, at Justitsministeriet - bl.a. på baggrund af en række indkomne høringssvar fra visse faglige organisationer - foreslog fristen forlænget til 6 måneder, og at fristen skulle knyttes til forfaldstiden frem for indtjeningstiden. Herom hedder det, sp. 3009: For så vidt angår længden af tidsfristen kan det efter justitsministeriets mening ikke afvises, at udvalgets forslag om indskrænkning af fristen til 3 måneder i visse tilfælde vil kunne medføre, at lønkravene ikke vil være tilstrækkeligt sikrede. På den anden side er det næppe påkrævet at udstrække tidsfristen så langt som efter den gældende regel. Det forekommer formentlig sjældent, at der gives henstand med lønudbetaling over et tidsrum af 1 år, og man kan ikke se bort fra, at henstanden, hvis den faktisk udstrækkes over så lang en periode, kan få karakter af en kreditydelse, som ikke bør dækkes forud for skyldnerens øvrige kreditorer. Det foreslås derfor at fastsætte fristen til 6 måneder. Man opnår herved en rimelig balance mellem på den ene side ønsket om sikring af lønkravene og på den anden side ønsket om at undgå, at fortrinsretten udstrækkes længere end nødvendigt. Som det fremgår heraf, er baggrunden for 6-månedersfristen hensynet til at undgå at fortrinsretten udstrækkes længere end nødvendigt, herunder at sikre, at privilegiet ikke kommer til at omfatte tilfælde af egentlige lån til virksomheden. Også af forarbejderne til bestemmelsen i 95, stk. 1, nr. 5, fremgår det, at der er lagt vægt på ikke at gøre denne bestemmelse mere vidtgående end nødvendigt Fordringer, der ikke hviler på en kollektiv overenskomst Henvendelserne fra LO og DA vedrører alene krav, der udspringer af en kollektiv overenskomst. Det følger imidlertid bl.a. af det almindelige konkursretlige lighedsprincip, at fordringshavere må behandles ens, uanset om fordringshavernes krav udspringer af en kollektiv overenskomst eller ej. Eventuelle nye regler bør derfor efter Konkursrådets opfattelse ikke begrænses til alene at give en privilegeret status for lønmodtagerrettigheder, der hviler på en kollektiv overenskomst. Uanset at den særlige skattemæssige behandling af Fritvalgs Lønkonti og tilsvarende opsparingsordninger er begrænset til ordninger oprettet i medfør af kollektive overenskomster eller lokalaftaler - bør eventuelle konkursretlige særregler om sådanne ordninger derfor tillige omfatte tilsvarende rettigheder, der hviler på en individuel ansættelsesaftale. 9 Jf. Folketingstidende , Tillæg B, spalte\n14 Ikke-konkursretlige spørgsmål er ikke behandlet Konkursrådet har ved udarbejdelsen af udtalelsen alene lagt vægt på konkursretlige hensyn. Der er således navnlig ikke taget stilling til, i hvilket omfang de drøftede ændringer har økonomiske konsekvenser for Lønmodtagernes Garantifond og eventuelle afledte virkninger heraf for erhvervslivet, eller til om der er behov for ændringer i lovgivningen om Lønmodtagernes Garantifond. Konkursrådet finder på den baggrund heller ikke at burde udtale sig om spørgsmålet om, hvorvidt der bør gøres undtagelser for udbetalingsloftet på kr. i 3, stk. 1, i lov om lønmodtagernes garantifond Krav på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtagernes pensionsordninger Gældende ret I det omfang krav på ikke-indbetalte arbejdsgiverbidrag til lønmodtageres pensionsordninger først er forfaldet inden for de sidste 6 måneder inden fristdagen, er kravene omfattet af lønmodtagerprivilegiet i konkurslovens 95, stk. 1, nr Spørgsmålet om, hvorvidt krav på sådanne pensionsbidrag herudover i tilstrækkeligt omfang er omfattet af lønmodtagerprivilegiet, må herefter vurderes i forhold til 95, stk. 1, nr. 5, hvorefter det som nævnt er en betingelse, at kravet efter en konkret vurdering er søgt gennemført uden ugrundet ophold. Lønmodtagernes Garantifond har tidligere foretaget en helt objektiv vurdering af, hvornår der rent faktisk har været taget inddrivelsesskridt over for arbejdsgiveren, mens lønmodtagerens subjektive forhold ikke blev tillagt vægt. På baggrund af Højesterets dom gengivet i Ugeskrift for 10 Jf. Østre Landsrets utrykte dom af 31. marts 2003 (B ) refereret af Lars Svenning Andersen i Funktionærret, 3. udgave, 2004, side 843: En funktionær havde i henhold til ansættelseskontrakt ret til pension. Funktionæren og arbejdsgiveren drøftede ikke efterfølgende pensionsindbetaling, og lønsedlerne indeholdt ikke oplysninger om pensionsbidrag. Funktionæren blev opsagt den 29. december 2000 med fratræden den 31. marts Med fristdag den 29. januar 2001 anmeldte arbejdsgiveren betalingsstandsning. Efter at lønnen for februar måned 2001 ikke var blevet udbetalt, rettede funktionæren henvendelse til sig fagforbund, der anmeldte kravet til LG. Funktionæren rejste alene krav på pensionsbidrag, der var forfaldne i perioden 6 måneder op til fristdagen. LG nægtede at udbetale pension, men landsretten fandt, at pensionskravet var omfattet af konkurslovens 95, stk. 1, nr\n15 Retsvæsen 2002, side 1038, blev denne praksis dog ændret, således at der under ganske særlige omstændigheder kunne lægges vægt på lønmodtagerens gode tro. Subjektive forhold har i retspraksis været behandlet i relation til ubetalte arbejdsgiverpensionsbidrag. I (utrykt) praksis fra Østre Landsret synes det således at være antaget, at udgangspunktet er, at kravet må anses for rettidigt forfulgt, hvis lønmodtageren på baggrund af sin lønseddel eller lignende ikke har anledning til at nære mistanke om, at pensionsbidragene ikke er blevet betalt til forfaldstid. Der kan i den forbindelse henvises til Østre Landsrets utrykte dom af 26. september 2005 (B ) 11 : Det var aftalt med arbejdsgiveren, at størstedelen af lønmodtagerens tilgodehavende som følge af krav på godtgørelse efter funktionærlovens 2a og 2b skulle sættes ind på en arbejdsgiveradministreret ratepension. Den resterende del blev udbetalt, og det fremgik af lønsedlen, at resten var overført til pensionen. Lønmodtageren opdagede først ved årsopgørelsen et halvt år senere, at pengene aldrig var blevet betalt. Herefter blev kravet straks forfulgt. Under disse omstændigheder slog landsretten fast, at kravet var forfulgt uden ugrundet ophold. Hvis konkrete omstændigheder medfører, at det alligevel ikke var undskyldeligt, at lønmodtageren ikke blev opmærksom på arbejdsgiverens manglende indbetaling af pensionsbidrag, er kravet i en række sager ikke anset for at være søgt gennemført uden ugrundet ophold. Der kan i den forbindelse henvises til Østre Landsrets utrykte dom af 31. maj 2000 (B- 361/2000) 12 : En lønmodtager anmeldte pensionsbidrag for perioden fra den 1. maj 1993 til 31. juli 1996, hvor arbejdsgivervirksomheden gik konkurs, over for LG. Den ansatte havde krav på ubetalte pensionsbidrag efter en overenskomstbaseret pensionsordning. Pensionsindbetalingerne fremgik udtrykkeligt af lønmodtagernes lønafregninger, og pensionsordningen indeholdt ikke et system til registrering og forfølgelse af manglende indbetaling af pensionsbidrag, men beløbene var ikke blevet indbetalt til pensionsordningen. Lønmodtageren var kontorassistent og var blandt andet beskæftiget med administration af pensionsbidrag. Hun havde dog ikke hæftet 11 Dommen er refereret hos Agnete Brus Krusell, side 34 og s i Lov om Lønmodtagernes Garantifond særligt dens samspil med konkurslovens regler, der er offentliggjort i Rettid nr. 2/ Dommen er bl.a. refereret af Lars Svenning Andersen i Funktionærret, 3. udgave 2004, side 851 og noget mere kortfattet - af Bo Lauritzen i Lønmodtageres retsstilling ved insolvente virksomhedsophør, 2. udg. 2007, side\n16 sig nærmere ved, at hun ikke modtog de i overenskomsten nævnte pensionspapirer m.v. LG afviste at dække kravet under henvisning til, at lønmodtageren ikke havde forsøgt at opnå betaling. Landsretten udtalte, at allerede som følge af navnlig lønmodtagerens forklaring om, hvorledes hun forholdt sig i forbindelse med de manglende pensionsbidrag og årlige udskrifter, og at hun var bekendt med arbejdsgiverens mangelfulde lønadministration, kunne kravene - uanset lønsedlernes klare udvisende ikke anses for gennemført uden ugrundet ophold. Der kan endvidere henvises til Østre Landsrets utrykte dom af 8. marts 2002 (B ) 13 : Denne sag vedrørte krav på pensionsbidrag, der skulle have været betalt fra marts 1995 til 23. januar Kravene blev ikke i denne periode søgt inddrevet over for arbejdsgiveren. Den ansattes lønsedler var også i denne sag misvisende. Landsretten henviste til, at det påhvilede den ansatte at kontrollere, om arbejdsvederlaget var korrekt beregnet på lønsedlen. Det kunne allerede i marts/april 1995 konstateres, at pensionsbidragene var beregnet med et for lille beløb, hvorfor lønmodtageren allerede på dette tidspunkt havde haft anledning til at reagere over for arbejdsgiveren. Eftersom hverken lønmodtageren eller lønmodtagerens pensionsforsikringsselskab havde foretaget sig noget over for arbejdsgiveren, fandt landsretten, at kravet som følge heraf ikke var omfattet af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 5. Særligt for så vidt angår kollektive pensionsordninger anføres i betænkning nr. 1423/2002 om forsikringsaftaleloven side bl.a. følgende: Med hensyn til arbejdsmarkedspensionsordninger føres der efter det for udvalget oplyste i øvrigt en løbende kontrol med, om præmien bliver indbetalt af arbejdsgiveren. Præmiebetalingen fremgår således af den enkelte medarbejders lønseddel (uden at lønsedlen dog udgør bevis for, at arbejdsgiveren har indbetalt præmien) og det enkelte arbejdsmarkedspensionsinstitut overvåger løbende ændringer herunder bortfald i præmieindbetalingerne. Manglende præmieindbetaling opdages derfor hurtigt og sagerne løses effektivt i det arbejdsretlige system. 13 Dommen er refereret af Lars Svenning Andersen i Funktionærret, 3. udgave 2004, side 851. Se endvidere Østre Landsrets utrykte dom af 6. februar 2009 (B ). 16\n17 Udvalget fandt bl.a. på den baggrund ikke, at der var behov for særlige regler om orientering af de enkelte gruppemedlemmer om manglende præmiebetaling. Hvis lønmodtagere, der er omfattet af en kollektiv pensionsordning, har overladt det til organisationen eller organisationens pensionsselskab at modtage arbejdsgiverens betalinger og kontrollere, at disse finder sted, vil de individuelle lønmodtagere, der omfattes af ordningen, i almindelighed blive identificeret med organisationen eller dennes pensionsselskab ved vurderingen af, om kravet er blevet forfulgt uden ugrundet ophold. Der kan i den forbindelse navnlig henvises til Højesterets dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2005, side : 39 ansatte i et selskab havde fra maj 1998 efter deres overenskomst en pensionsordning med månedlig indbetaling af pensionsbidrag til et forsikringsselskab, Industriens Pension. De ansattes lønsedler indeholdt med enkelte undtagelser oplysning om pensionsbidrag. Arbejdsgiveren (JBC ApS) foretog imidlertid ikke indberetning og betaling af pensionsbidrag. Kravene var omfattet af det fagretlige system, og efter en sædvanlig rykkerprocedure overlod forsikringsselskabet sagerne til de ansattes faglige organisationer. Landsretten bemærkede bl.a.: De pensionskrav, som er omfattet af denne sag, bygger på en kollektiv overenskomst indgået imellem CO-Metal, nu CO-Industri, som er Dansk Metalarbejderforbunds centralorganisation, og Dansk Industri. Lønmodtagere, som er omfattet af denne pensionsordning har ikke samme umiddelbare og forholdsvis lette adgang til at kontrollere, om der som aftalt hver lønningsdag sker indbetaling af pensionsbidrag, som de lønmodtagere, som har indgået individuelle aftaler med deres arbejdsgivere. Sagsøgerne i denne sag har i henhold til en kollektiv overenskomst overladt det til Industriens pension at forestå modtagelse af deres og arbejdsgivernes pensionsbidrag og at afgive månedlig indberetning til deres centralorganisation, når indbetalingsterminerne ikke bliver overholdt. Der er på denne baggrund ingen tvivl om, at sagsøgerne må identificeres med deres faglige organisationer I Højesterets præmisser hedder det bl.a.: Industriens Pension rykkede i juni og juli 1998 JBC ApS for indberetning og indbetaling for maj måned 1998, og CO-Industri rettede ved brev af 18. august 1998 henvendelse herom til Dansk In- 14 Der kan endvidere henvises til den ovenfor refererede utrykte dom fra Østre Landsret af 8. marts 2002, der som anført bl.a. lagde vægt på, at hverken lønmodtageren eller pensionsselskabet til hvem det var overladt på appellantens vegne at opkræve pensionsbidrag havde gjort indsigelser før fristdagen. 17\n18 dustri. Disse henvendelser blev fulgt op ved anmodningerne den 11. november og 10. december 1998 til LO henholdsvis DA om afholdelse af et fællesmøde, der først kom i stand den 7. januar Bl.a. under hensyn til at Industriens Pension og CO-Industri i denne periode hverken kendte størrelsen af de skyldige pensionsbidrag eller de berettigedes identitet, og til de forklaringer, der fra arbejdsgiversiden i en del af perioden blev givet på årsager til overenskomstovertrædelsen, finder Højesteret, at denne opfølgning - selvom den var langvarig - skete uden ugrundet ophold. Den 6. januar 1999 blev pensionsbidrag for maj og juni 1998 indberettet og betalt. På fællesmødet den følgende dag erkendte JBC ApS overenskomstbruddet og gav tilsagn om inden udgangen af januar 1999 at indberette og betale de skyldige pensionsbidrag for 2. halvår af Den 21. januar 1999 foretog virksomheden indberetning af pensionsbidrag for de sidste seks måneder af 1998 med sædvanlig specifikation af pensionsbidragene for de enkelte navngivne berettigede. De skyldige beløb blev ikke betalt som lovet, og senere rykkere var forgæves. I den følgende tid skete indberetning af yderligere pensionsbidrag, der heller ikke blev betalt. Sagen blev imidlertid først indbragt for Arbejdsretten den 8. juni Højesteret finder, at lønmodtagerorganisationerne i perioden fra begyndelsen af februar 1999 til den 8. juni 1999, der også må bedømmes på baggrund af forløbet i 1998, ikke har søgt kravet på pensionsbidrag gennemført uden ugrundet ophold. LO's principale påstand om privilegium for kravet vedrørende hele perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999 tages derfor ikke til følge. CO-Industri var efter fællesmødet den 7. januar 1999 og gennem oplysninger fra Industriens Pension om indberetninger af yderligere ikke indbetalte pensionsbidrag gennem 1. halvår af 1999 bekendt med, at forbundets medlemmer fortsatte med at arbejde for virksomheden uanset manglende betaling af pensionsbidrag, og at der således løbende opstod yderligere restancer. Efter det oplyste foretog forbundet og LO sig imidlertid i den anledning ikke andet end at anlægge sag ved Arbejdsretten ved klageskriftet af 8. juni Under disse omstændigheder er der heller ikke krav på privilegium efter konkurslovens 95, stk. 1, nr. 5, for pensionsbidrag for tiden i de seneste måneder op til og efter sagsanlægget, og LO's subsidiære påstand tages derfor heller ikke til følge. Lønmodtagernes Garantifond blev derfor frifundet Lønmodtagernes Garantifond har over for Justitsministeriets oplyst, at antallet af sager mod fonden for gamle pensionsrestancer efter denne dom stort set er ophørt. 18\n19 Konkursrådets overvejelser om behovet for en ændring af 95 i forhold til krav på arbejdsgiverens pensionsbidrag Konkursrådet har overvejet LO og DA s forslag om, at krav på pensionsbidrag generelt bør være omfattet af lønprivilegiet efter de samme regler, som gælder for feriegodtgørelse. En gennemførelse af forslaget vil navnlig have den konsekvens, at kravet kan gøres gældende uanset forfaldstidspunktet, og uanset om kravet er søgt gennemført uden ugrundet ophold. Forslaget vil således indebære en fundamental ændring af lønprivilegiet vedrørende pensionsbidrag i forhold til, hvad der gælder i dag. Det er Konkursrådets opfattelse, at en fravigelse af de gældende regler om pensionsbidrags privilegerede stilling i konkurs må kræve, at tungtvejende grunde isoleret set taler for en sådan lovændring. Som de gældende regler er udformet, og efter den retspraksis, der er gengivet ovenfor i afsnit , finder Konkursrådet det ikke godtgjort, at der foreligger sådanne tungtvejende grunde, at der på nuværende tidspunkt er anledning til en særlig regulering af spørgsmålet om pensionsbidrag i konkurslovens 95. Konkursrådet har herved lagt vægt på, at lønmodtagere allerede efter de gældende regler i konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1, og stk. 1, nr. 5, og praksis efter disse regler har en vis beskyttelse af deres krav. Konkursrådet vil på et senere tidspunkt underkaste udformningen af lønprivilegiet i konkurslovens 95 og lønmodtageres retsstilling under insolvensbehandling i almindelighed mere principielle og generelle overvejelser. I den forbindelse vil rådet på ny overveje spørgsmålet om den konkursretlige beskyttelse af pensionsbidrag. På den anførte baggrund finder Konkursrådet ikke på nuværende tidspunkt grundlag for at foreslå konkursloven ændret, således at pensionsbidrag omfattes af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 4, således som det foreslås af DA og LO Krav på indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing Er indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing af en sådan art, at de efter gældende ret omfattes af konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1? Konkursrådet har overvejet, om et indestående på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing kan anses for omfattet af privilegiet i konkurslovens\n20 De beløb, der indgår i en sådan opsparingsordning i form af løn, godtgørelse for ikke-afholdte feriefridage, søgnehelligdagsbetaling og pensionsbidrag, omfattes enkeltvis af konkurslovens lønprivilegium i 95. Det kan imidlertid anføres, at en ordning, der indebærer, at lønmodtagerne først lang tid efter, at den ansatte har optjent ret til at få indeståendet udbetalt, har visse lighedstræk med en ordning, hvor medarbejderen låner penge til virksomheden, idet virksomheden herved opnår en likviditetsforbedring, og idet lønmodtageren efter nærmere regler har ret til at kræve beløbet betalt. Hvis ordningen har karakter af et lån til virksomheden, vil indeståendet ikke være omfattet af konkurslovens 95, jf. Sø- og Handelsrettens dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1950, side 943. Et typisk særkende ved låneaftaler er, at betalingen for lånet fastsættes på den måde, at låntageren skal betale renter til långiver. Hvis der er aftalt en forretning af indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing finder Konkursrådet derfor, at aftalen i almindelighed må anses for et lån, som derfor ikke er omfattet af konkurslovens 95. Som anført under pkt. 4 svarer det til, at kun ikke-forrentede indeståender på sådanne konti omfattes af kildeskattebekendtgørelsens 21, stk Da der imidlertid principielt godt kan foreligge en låneaftale, uanset at der ikke er aftalt forrentning af lånekapitalen, har Konkursrådet endvidere overvejet, om også krav på ikke-forrentede indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing kan anses for lån, eller om de kan anses for omfattet af konkurslovens 95. Efter Konkursrådets opfattelse taler det imidlertid overordnet imod at anse indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing for et lån, at formålet med ordningen efter det, som LO og DA har oplyst, er at skabe et personalepolitisk instrument, der skal øge fleksibiliteten og medvirke til at øge arbejdsstyrken på arbejdsmarkedet. Det er på den baggrund 16 Sml. Østre Landsrets dom gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 1958, side 1037, hvor to personer i en årrække ikke havde hævet deres fulde løn fra den virksomhed, de var ansat i. De ikke hævede beløb opførtes oprindelig på en debitorkonto, men senere på en lønkonto, og forrentedes. Efter at virksomheden var gået fallit, forlangte de to ansatte anerkendt som privilegerede lønkrav et beløb, svarende til tilgodehavende løn for ét år forud for sidste hverdag før konkursen. Under hensyn bl.a. til de bogførte kravs oprindelse, og at de to i sidste år før konkursen havde fået udbetalt beløb, der omtrent svarede til den fortjente løn, at deres krav var krediterede med renter og således ligestillede med andre lån, der var ydet til virksomheden, fandtes det ubilligt over for virksomhedens andre kreditorer, om de to ansatte skulle nyde privilegium for den del af deres tilgodehavender, der oversteg deres lønkrav for det sidste år før konkursen. 20\n21 nærliggende at anse en aftale om en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing som en aftale om udsat/fleksibel udbetaling af den ansattes løntilgodehavende. Et indestående på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing vil ud over en likviditetsfordel for arbejdsgiveren - også indebære, at den ansatte får mulighed for at flytte beskatningen af indtægten til et senere skatteår. For lønmodtageren vil dette bl.a. kunne indebære den fordel, at den pågældende kan vælge et udbetalingsår, hvor vedkommende planlægger længere ferie- eller orlovsperioder, eller hvor den pågældendes skatteprocent i øvrigt må forventes at blive mindre end de foregående år, f.eks. som følge af, at lønmodtageren i mellemtiden planlægger at gå på pension. Dertil kommer, at domstolene i praksis har været tilbageholdende med at statuere, at ikke-udbetalte løntilgodehavender skulle have fået karakter af lån ydet fra lønmodtageren til virksomheden. Højesteret har således i en dom, der er gengivet i Ugeskrift for Retsvæsen 2000, side 1745, på baggrund af bestemmelsens ordlyd og forarbejder fastslået, at lønkrav, som er forfaldet i tidsrummet fra 6 måneder før fristdagen indtil konkursdekretets afsigelse, er sikret privilegium, selv om lønmodtageren har givet henstand med lønudbetalingen. I den konkrete sag fandt Højesteret herefter, at 4 ansatte i et anpartsselskab, der gik konkurs, accepterede at fortsætte med at arbejde, selv om de ikke fik deres løn udbetalt, og at de først på et sent tidspunkt i 6 måneders perioden tog skridt til at inddrive deres løntilgodehavender, ikke kunne bevirke, at disse tilgodehavender ikke var privilegerede efter konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1. Højesteret ændrede herved Østre Landsrets afgørelse i sagen, idet landsretten havde fundet, at lønmodtagernes tilgodehavender måtte sidestilles med lån. Lønmodtagernes Garantifond har i fondens notat af 12. marts 2008 om særlig opsparing og Fritvalg Lønkonti blandt andet anført, at afgørelsen [i høj grad] hviler på bestemmelsens forarbejder, som omtaler muligheden for at fastholde konkursprivilegiet, hvis lønmodtagere yder henstand med henblik på at sikre virksomhedens fortsatte eksistens. De midler, som lønmodtageren lader indestå på en opsparingskonto, stammer alle fra løndele, som hvis de ikke indestod på en opsparingskonto ville være omfattet af konkursprivilegiet. Endvidere er formålet med opsparingsordningerne ikke at øge arbejdsgiverens likviditet med henblik på at sikre virksomhedens fortsatte beståen, men at øge lønmodtagernes fleksibilitet i forbindelse med afholdelse af ferie mv. Realiteten er imidlertid, at arbejdsgiver får 21\n22 forøget sin likviditet, hvilket kan være med til at holde virksomheden længere tid i live. På baggrund af praksis må det antages, at det er yderst usikkert, om en sådan opsparingsordning omfattes af konkursprivilegiet. For så vidt angår de forarbejder, der nævnes i citatet, henvises til det, der er anført under pkt Efter Konkursrådets opfattelse forekommer det ikke nærliggende at anse midler opsparet på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing for henstand i ovennævnte betydning. Derimod forekommer det som nævnt ovenfor mere nærliggende at anse den ansattes tilgodehavende som en aftale om udsat/fleksibel udbetaling af løntilgodehavende. Selv hvis en ordning som en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing måtte anses for henstand, synes formuleringen af Højesterets dom uanset henvisningen til bestemmelsens forarbejder ikke at kunne tages til indtægt for, at bestemmelsen i 95, stk. 1, nr. 1, kun omfatter tilfælde af henstand, der ydes for at sikre virksomhedens fortsatte eksistens, men at virkningen af en opsparingsordning som også anført af Lønmodtagernes Garantifond fra virksomhedens side desuagtet vil være, at denne får tilført likviditet, der kan bidrage til dens fortsatte eksistens. Konkursrådet finder på baggrund af det anførte, at det kan give anledning til en vis tvivl, om indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing, kan anses for omfattet af konkurslovens 95. Efter en samlet vurdering er Konkursrådet dog mest tilbøjelig til at mene, at sådanne indeståender, der ikke forrentes, ikke kan anses for lån, men som en aftale om udsat/fleksibel udbetaling af løntilgodehavende, og at de derfor må anses for omfattet af konkurslovens 95. Uanset, at indeståender på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing, er kendetegnet ved, at det i modsætning til almindelig månedsløn mv. ikke udbetales løbende og dermed ikke indgår i det daglige underhold for lønmodtagerne og deres familier, finder Konkursrådet således, at de samme hensyn, som ligger bag det almindelige lønmodtagerprivilegium også gør sig gældende i relation til indeståendet på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing. Dertil kommer, at det for en lønmodtager typisk vil være af stor betydning, at indestående omfattes af lønmodtagerprivilegiet i konkurslovens 95, da dette som nævnt indebærer, at indeståendet dækkes efter reglerne om Lønmodtagernes Garantifond, jf. pkt\n23 Som følge af den rejste tvivl finder Konkursrådet, at der kan være anledning til at præcisere i konkursloven, at indeståendet på en Fritvalgs Lønkonto/særlig opsparing er omfattet af lønprivilegiet i konkurslovens 95, stk. 1, nr. 1. Den foreslåede præcisering skal i lyset af det anførte i pkt ikke være begrænset til kollektive aftaler om fritvalgsordninger, men skal også omfatte tilsvarende opsparingsordninger, der hviler på individuelle ansættelsesaftaler. Det foreslås endvidere, at det præciseres i konkursloven, hvilke indholdsmæssige krav, der stilles til en fritvalgsordning, for at den kan omfattes af lønprivilegiet. Som nævnt ovenfor vil der kunne opstå spørgsmål om, hvorvidt en opsparingsordning reelt vil have karakter af et lån til virksomheden. Kildeskattebekendtgørelsens 21, stk. 5, omfatter alene indeståender på en fritvalgsordning/særlig opsparing, hvis beløb omfattet af ordningen ikke forrentes. En sådan regel har den fordel, at låneaftaler i almindelighed vil være kendetegnet ved, at långiver tager sig betalt for at yde lånet i form af renter. Herved adskiller lånesituationen sig fra lønkrav, der i almindelighed ikke vil kunne kræves forrentet forud for den aftalte forfaldstid. Konkursrådet foreslår på den baggrund, at konkursprivilegiet i konkurslovens 95 alene skal omfatte indeståender på en fritvalgsordning/særlig opsparing, hvis disse ikke forrentes. Bestemmelsen udelukker enhver form for betaling for arbejdsgiverens kredit, herunder også gebyrer mv. Virkningen af, at en opsparingsordning er forrentet, er, at hele kravet mister privilegium, medmindre det omfattes af en anden bestemmelse i 95. Navnlig anbefalingen om at udstrække lønprivilegiet til også at omfatte individuelle fritvalgsordninger vil kunne indebære en risiko for misbrug ved, at ældre løntilgodehavender, lån og andre gældsposter kan søges kamufleret som tilgodehavender på en Fritvalgs Lønkonto mv. For at imødegå denne risiko foreslår Konkursrådet for det første, at der gives justitsministeren mulighed for at fastsætte nærmere regler om, hvilke dokumentationskrav der skal opfyldes, for at anse et tilgodehavende på en sådan ordning for omfattet af lønprivilegiet. Konkursrådet foreslår for det andet, at begrænse dækningen, således, at den ikke omfatter tilgodehavender, som skifteretten anser for at være uforholdsmæssigt store set i forhold til lønmodtagerens og arbejdsgiverens forhold på det tidspunkt, hvor aftalen om tilgodehavendet blev indgået. 23\nAnsattes retsstilling under insolvensbehandling Betænkning nr. 1555 Kronologisk fortegnelse over betænkninger 1513 Betænkning om optagelse og protokollering af forklaringer i straffesager 1514 Betænkning\nB1161005 - JJ UDSKRIFT AF ØSTRE LANDSRETS DOMBOG D O M Afsagt den 4. maj 2016 af Østre Landsrets 20. afdeling (landsdommerne B. Tegldal, Henrik Gam og Anders Martin Jensen (kst.)). 20. afd. nr. B-1161-15:


Spændende nyt fra C4 Foreningen...\nNyhed: August Jørgensen Advokater i Hillerød og Munk I Hartz Advokater i Frederiksværk fusionerer den 1. maj 2014. Fusionen er ikke blot en styrkelse af to markedsledende advokatkontorer i Nordsjælland, men også en bekræftelse af tendensen i retning af større advokatenheder, lyder der fra partnerne.\nLæs mere om hele fusionen\nÅben butik hos Frøken Flora\nFrøken Flora inviterer til Åben Butik, onsdag den 9. april 2014 med ekstra åbent fra kl. 18:00 - 21:00.\nGeneralforsamling i C4 Foreningen\nHusk C4 Foreningens generalforsamling i C4 Videncenter, hvor vi overrækker C4 Foreningens Erhvervspris og Hillerød Elite Idræts Talentidrætspris. På generalforsamlingen vil Region Hovedstaden ydermere præsentere vinderprojektet af arkitektkonkurrencen om Nyt super Hospital Nordsjælland.\nDialogmøde med Margrethe Vestager (R)\nDen 27. februar 2014 afholdte C4 Videncenter et spændende netværksmøde med erhvervs- og vækstminister Henrik Sass Larsen (S) som gæst. Vi gentager succesen den 28. april 2014 kl. 17.00-19.00, denne gang med den radikale partileder, økonomi- og indenrigsminister, vicestatsminister Margrethe Vestager (R) som gæst. Gå ikke glip af denne enestående mulighed for at debattere udfordringer og barrierer, som står i vejen for en positiv erhvervsudvikling.\nØnsker du at bidrage til, at ledige borgere i Hillerød Kommune kommer i arbejde? Ved at åbne dit netværk over for de ledige, kan du bidrage til at få ledige borgere i job igen og samtidig hjælpe dit eget netværk. Kom og mød vores motiverede kandidater og se om ikke du kan gøre en forskel.


★ 8 ting, du ikke vidste du kunne gøre i Ontario, Canada ★\nDer er mere at se i Canadas mest befolket provins end ishockey, skove og fritflydende ahornsirup - og nogle af det er temmelig underligt. Fra verdens største Elvis Presley-festival, for at økse kaste områder i Toronto, her er blot nogle få ting, du ikke vidste du kunne gøre i Ontario.\n1. Drikk Dead Elephant Ale mens du stirrer på en død elefant\nDen 15. september 1885 blev Jumbo elefanten i PT Barnum-cirkus, verdens første dyrebarlighed, ramt af et tog og dræbt i St. Thomas, Ontario. Det lavede globale overskrifter. Jumbo's skelet er udstillet på New York Museum of Natural History og hans aske er interred på Tuft's University. Heldigvis er ingen af disse rester destilleret i Railway Brewing Company hyldest. De prale af en hoppy IPA til ære for Jumbo, kaldet Dead Elephant Ale, og en enorm statue af det afdøde dyr foran deres forretning. Skål?\n2. Snør dine blå suede-sko til den største Elvis-festival på jorden\nBeliggende på de usandsynlige bredder af Georgian Bay, byder skisportsstedet Collingwood på en Elvis-fest for at afslutte alle Elvis-fests hver sommer. Efterligtere med fedtede pompadours og overvældende sideburns flockes her fra hele verden med håb om at blive kronet den næste King of Rock 'N' Roll. Hvert sted i downtown Collingwood, plus den nærliggende hot spot på Blue Mountain resort, er næsten krybende med Elvises. Uanset om impersonators er bang på eller hilarisk mangler varemærket, er de meget sjove at gawk på.\nCollingwood Elvis Festival af Jay Morrison (CC licens)\n3. Trim nogle få år ud af dit liv med Dangerous Dan's "Colossal Colon Clogger"\nHvis gorging på lokal fastfood er din idé om en ferie så gå ikke glip af farlige Danes, opkaldt efter ejer James 'bedstefar, en wrestler berygtet for hans usunde kost. Toronto-restauranten er berømt for sin "Quadruple 'C Combo" - en 24oz burger serveret med et kvart pund ost, et kvart pund bacon, to stegte æg, en side af poutine og en stor milkshake. Sørg for at forlade plads til en Double D cup dessert til hammer den endelige søm i din madkoma kiste. Spis på egen risiko.\n4. Søvnig i en tæppe på Manitoulin Island\nPå den smukke Manitoulin Øs M'Chigeeng Reserve ligger en skov ringet campingplads med tepees, wigwams og et indfødt langhus. Her, på Great Spirit Circle Trail, kan glampere komme tilbage til naturen i en luksusforstærket tepe. Uanset om du ønsker at vandre, kano, foder på en medicinsk tur eller tage en ridetur i Manitoulin-ørkenen, er dette en fantastisk måde at lære lidt om de rige kulturer i Canadas aboriginale folk.\n5. Kanal din indvendige tømmerhale\nWest Coast Lumberjacks vandt ikke Canadas Got Talent for ingenting. Fremvisning af spændende udstillinger af trollkarakteristika, såsom trævalsning, kædesavskæring og økskastning, holder alle publikum begejstret med superhuman færdigheder. Fang en forestilling på Wonderland Amusement Park lige udenfor Toronto i sommermånederne eller ved Ontario Lumberjack Competition i Brechin i juni. Følelse inspireret? Kanal din indvendige tømmerhugger på BATL, Torontos helt eget øks kasteområde.\nAxe kaster på BATL af Tibor Kovacs (CC licens)\n6. Retrace fodsporene af en prepubescent Justin Bieber i hans hjemby Stratford\n150 km øst for Toronto er den smukke lille teaterby Stratford, stedet for Justin Bieber's nativity. Ja, den musikalske superstjerne Biebers talent var født og næret på dette sted. For hardcore 'Beliebers', der sidder på trapperne i Avon Theatre, hvor Justin plejede at buske, vil der uden tvivl være en hellig pilgrimsrejse af slags. Denne selvstyrede rundvisning indeholder også pizza-stuen, hvor Bieber har været kendt for at give autografer og rådhuset hvor han spillede sin første sang.\n7. Slap af med en genoprettende 'Stitch n' Bitch '\nIntet er mere terapeutisk end det indviklede håndarbejde, der er involveret i strikning og hækling. Undtagen måske at få alt væk fra brystet, mens du er ved det. Knit Café i Toronto's hip west end tilbyder ikke kun drop-in sessioner for begyndere op til avancerede studerende, men er en stor hænge ud med "Stich n 'Bitch møder hver tirsdag. Langt den mest afslappende del af en session er chatten.\n8. Bryd brød med gamle orden Mennonites i St. Jacobs Land\nNord for Toronto er et fantastisk landdistrikt, hvor gårde er beliggende blandt bølgende bakker. Dette landskab er hjemsted for 20 forskellige sekter af Mennonitter, og på en given dag kan du se disse landmænds traditionelle hestebukker, der trundler langs veje. Byen St. Jacobs er hjemsted for St Jacobs Mennonitskirke, hvor der er en potluck-aftensmad åben for besøgende hver søndag kl. 17.30; en perfekt mulighed for at lære om de lokale beboere, hvoraf mange stadig undviger bekvemmelighederne i moderne teknologi, inklusive elektricitet.\nOntario Mennonites af Zhu (CC licens)\nUdforsk flere af Canada med Rough Guide til Canada. Sammenlign fly, find ture, book hostels og hoteller til din rejse, og glem ikke at købe rejseforsikring før du går.Lynn opholdt sig med Westin Trillium House Hotel, Blue Mountain, priser fra $ 159 (lavsæson) og $ 199 (højsæson).


Tre vine der vil gøre din weekend ekstra smagfuld – Grapeland.dk\nHome / News / Tre vine der vil gøre din weekend ekstra smagfuld\nTre vine der vil gøre din weekend ekstra smagfuld\n0 comments / Posted Sep 06, 2019 by Charite Nielsen\nGør weekenden ekstra festlig og smagfuld med disse tre vine\nSe her opskrifter på retter der er perfekte til både årstid og vinene: Spanske kødboller og Kikærter og bønner i pikantsauce\nVin til sensommermad\nUdenfor dufter det af sensommer, hvilket giver mine smagsløg lyst til rødvin og lidt andre retter end den varme sommer – alle sommerretterne har været på bordet flere gange – så jeg er virkelig klar til andre smage.\nSå prøv en yngre spansk rødvin til weekendens middag med familie eller venner.\nSmagekasse med de tre rødvine - se den her\nDet klæder de fleste unge rødvine at blive afkølet til omkring 16 grader - det lyder måske for koldt til en rødvin, men prøv at stille rødvinen i køleskabet og tag den ud ca. 10 min før den skal nydes. Vinen bliver ret hurtig varm, når den skænkes op.\nDisse tre vine er ret forskellige, så tjek her hvad der tiltaler dine smagsløg:)\nVin nr. 1: Nit de Lluna er den kraftigste af de tre vine.\nNavnet betyder måneskinsnat, og den er også tiltænkt romantiske middage. De to unge brødre, Vicenç og Xavi, der laver denne vin. De følger traditioner for godt håndværk i vinificeringen (Det at lave vin), men tænker også nyt og prøver en masse nye idéer af. De ses bl.a. i deres etiketter.\nNit de Lluna er fyldig, intens og saftig med genkendelige smage af modne mørke bær (brombær). Fadlagringen giver vinen en afrundet fylde uden at overdøve med fadsmag, da egefadene er brugt et par år til andre af vinhusets vine\nHvis du vil teste af, om du bedst kan lide rødvinen kold, eller lidt mere tempereret, kan du åbne vinen, skænke et glas og dække det til (Så vinen ikke ilter for meget).\nNår vinen er afkølet (det tager ca. en times tid), kan du lave en lille vinsmagning, og så smage det kølige glas op mod det meget mere tempererede. Min påstand er, at du vil opleve forskellige smage i de to glas, udover naturligvis selve mundfølelsen, der kommer af de forskellige temperaturer.\nVin nr. 2: Nature beskriver mange som frugtig og sommerlig\nAndre helt almindelige danske vinnydere beskriver den som; "dejlig kraftig og tør uden bitterhed" - der er endda en der mener at den "Smager så godt at jeg ikke fortryder mine tømmermænd". Nature fr vinhuset Pinuaga er en af vores meget populære vine, som tiltaler manges smagsløg, og som kan bruges til virkelig mange retter.\nNature er ikke en naturvin - navnet har vinen haft længe før naturvin blev til. Navnet har den fordi tidslen er valgt til etiketten, og fordi der er mange vilde blomster i markerne. Den er egentlig ret tæt på at være naturvin, da det er nensomt håndhøstede druer, den naturlige gær der bruges, den er økologisk certificeret og har meget lidt fadlagring.\nHvis du vil læse lidt mere om hvad naturvin egentlig er for en størrelse, kan du gøre det her.\nEn let krydret, frugtig og venlig vin med\nsmag af frugt, blomme og let krydret.\nBlid smag af fad, der ikke er dominerende.\nDa det igen er fade der har været brugt ti andre af vinhusets vine to-tre gange før.\nVin nr. 3: Finca Renardes er en rigtig tapasvin - en vin der passer til rigtig mange retter, og alligevel er den fyldig og smagfuld så den nærmest er en tapas i sig selv. Den er ikke dominerende og glider ind som en naturlig del af på et middags- eller tapasbord.\nSmagen er kraftfuld og efter noget tid i glasset bliver den blød og rund\nFadlagret 5 måneder på fransk, ungarsk og amerikansk eg\nHvis I er flere og har to-tre forskellige vine, kan I lave en vinsmagning inden middagen. Jo mere du smager, jo klogere bliver du på dine smagsløg - og som vi siger: Dine smagsløg - dine vinregler:)\nHav en fantastisk weekend.)


Energikommisionen: Elbiler er en del af løsningen - Energiforum Danmark er Danmarks stærkeste energinetværk.\nEnergikommisionen: Elbiler er en del af løsningen\naf: Ulrik Blaabjerg, 25-04-2017\nElbiler bliver et vigtigt aspekt i omstillingen af energisektoren. Det fastslår Energikommisionen i sin rapport som blev fremlagt igår. Elektrificering vurderes nemlig at blive helt afgørende i forhold til en langsigtet omstilling af transportsektoren væk fra fossile brændsler.\nEnergikommisionen præsenterede igår den imødesete rapport som formand Niels B. Christiansen kunne overdrage til Klima-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt. Rapporten omfatter en række analyser hvoraf man blandt andet finder en anbefaling af konkrete iniativer der skal intregrere elbilen i energisystemet.\nI rapporten fastslår kommisionen blandt andet, at der der ikke er nogen tvivl om, at elbiler på sigt vil udgøre majoriteten af den danske bilpark. Man går dog ikke så vidt at angive et specifikt årstal for hvornår dette vil være en realitet, men vurderer i stedet at gennembrudet vil finde sted et sted mellem 2020 og 2030.\nKommisionen refererer til Basisfremskrivningen 2017, hvor det forventes at der i 2030 vil være 135.000 elbiler. Mens man i Danmark forventer at salget af elbiler blandt nysalgsbiler vil udgøre 43 procent i 2030, kan man se mod Norge hvor salget af elbiler og hybridbiler udgjorde 37 procent af personbilsalget i januar i år.\nEfter en lang periode med sløvt salg af elbiler herhjemme, primært på grund af de indførte registreringsafgifter, har regeringen sammen med Socialdemokratiet og Radikale Venstre i sidste uge sat et midlertidigt stop for stigningen i registreringsafgiften på elbiler fra 20 til 40 procent, for at fremme salget af de miljørigtige elbiler.


Tynd transparent poncho fra Stinne Gorell - Politiken PLUS\nModel Transparent er en fairtradeproduceret asymmetrisk poncho i uld fra fritgående bolivianske alpakaer. Kan også benyttes som halstørklæde. Farven er "grey", og det er one size.\nPonchoen er let og transparent, men falder smukt på grund af alpakaens naturlige tyngde. Den er uundværlig hele året - over sommerkjolen når duggen falder, i flyveren på vej på ferie, over de kolde skuldre til middagsselskabet og på arbejdet, hvor armenes frie bevægelighed er nødvendig. Ponchoen kan derudover benyttes som halstørklæde, og er dermed yderst funktionel om vinteren, hvor begge funktioner er nødvendige, henholdsvis ude og inde.\nAlle produkter fra STINNE GORELL er produceret af kvinder med hovedfokus på naturlige bæredygtige materialer og arbejdsvilkår. De boliviansk producerede varer er lavet på manuelle strikkeapparater af uld fra lokale fritgående alpakaer i samarbejde med den danske organisation CHOLA, som betyder ”højlandskvinde”, og er anbefalet af Fair Trade Denmark.\nDe danske kvinder bag organisationen var bosat i Bolivia, og var vidne til de kvindelige håndværkeres pertentlige håndværk i højlandet og i de fattige kvarterer omkring La Paz.\nDe ønskede at hjælpe dem på vej til en bedre levestandard og virksomhedsdrift, hvorfor de etablerede og organiserede en sammenslutning af kvinder med microvirksomheder.\nSTINNE GORELL har samarbejdet med CHOLA gennem seks år.\nLængde fladmål: 90cm.\nBredde fladmål: 60cm.\nUld fra fritgående bolivianske alpakaer.\nFlot skuldertaske i bøffel- og kalveskind\nLækker bæltetaske i bøffellæder\nComputer sleeve 13" af genanvendt cykelslange


Core i7 620M og Core i5 540M i test - Alt om DATA, Datatid TechLife Seneste nytHP Omen 17-w102 [TEST]: Gaming i jakkesætProjektorer [TEST]: Giv dine tv-oplevelser større formatSe video: Nordjysk landmand fik leveret computerspil med en dronePhilips smelter musik og lys sammenSnart kan du styre IKEAs intelligente belysning med stemmenBrother MFC-J6930DW [TEST]: Hurtig og fleksibel alt i en-printerNy printer med superopløsning skaber farve ved at forme nano-strukturerStærke bærbare [Stortest]: Vælg en computer med dobbeltløbSpar penge: 5 gode køb i denne uge\nHome »Processor »Core i7 620M og Core i5 540M i test\nCore i7 620M og Core i5 540M i test\n0 kommentarerIntels cpu-gpu-fusionschip tegner til at blive et mobilt mesterværkForventninger er noget underligt noget. De kan arbejde for og imod en. Når det gælder Intels nyeste cpu til bærbare, den chip, vi kender som Arrandale, kan det virke begge veje.På den ene side slæber vi på solid bagage, når det gælder Clarkdale, Intels nærtbeslægtede desktopudgave af den revolutionerende, men forvirrende nye cpu/gpu-fusionsarkitektur, der udgør grundlaget for Arrandale. På den anden side ser Clarkdales væmmelige dele ikke halvt så svækkende ud, når de bliver overført til en mobil sammenhæng. Vi vender tilbage til specifikationerne om lidt. Det, vi vil ind på, er, at det kan gå begge veje for Intels nyeste mobile maskine.Hvad er Arrandale, og hvordan fungerer den? For det første er den stort set en kopi af Clarkdale, der for nylig kom under navnene Core i3 og Core i5 til desktopbrug. Det betyder, at den faktisk er en dual-chipprocessor: To chips i en enkelt processorpakke, med andre ord.En chip kører et par processorkerner, en portion cachehukommelse (3MB eller 4MB afhængig af modellen) og nyder godt af en slankning af den nyeste, absurd lille 32nm-produktionsteknologi. Chippen følger ogsåIntels Nehalem-arkitektur. Som vi skal se, er det vigtigt.Den anden chip får hukommelsescontrolleren, pci express og naturligvis den integrerede grafikkerne. Sæt de to sammen, og man har den mest funktionsspækkede og integrerede pc-processor, der er lavet. Sammen med sin desktopfætter repræsenterer den begyndelsen på fusions-chippenes moderne æra. Hvad enten I kan lide eller ej, er det fremtiden.At putte grafik i samme pakke som cpu’en giver langt mere mening for mobile systemer end for stationære. Vi har tidligere dumpet Clarkdale på stationære maskiner. Det skyldes, at selv udmærkede integrerede cpu’ere som Intels nyeste er en fornærmelse mod enhver, der har en blot overfladisk interesse for spil. Når man ser på den samlede pris på en pc, giver det ingen økonomisk mening at lade være med at udstyre sig selv med at fornuftigt grafikkort.Fussion og forvirringI den sammenhæng gør Clarkdales grafikkerne ikke stort andet end at øge temperaturen på chippen og tilføje udgifter for noget, man ikke har brug for. Men i en bærbar er størrelsen, kompleksitet og strømforbrug afgørende. Her nyder man fordel af en høj grad af integration med færre chips. Så bliver spil mindre kritiske, og den strømbesparende integrerede grafikkerne bliver mere relevant.Denne mobile udgave af Intels nye fusionschip bliver solgt under navnene Core i3, Core i5 og Core i7. Intel har ryddet op i den nye processorterminologi, og hermed er det slut med at håbe på fornuft og logik i samme. Ja, vi har officielt opgivet at prøve at forstå, hvad noget af det betyder. Vi kan kun antage, at Intel håber, at kunderne gør det samme. Jo mere forvirrede de er, desto mere tilbøjelige er de til at købe ind i blind panik.Vi har imidlertid skaffet et par udgaver af den nye Arrandalechip, nemlig topmodellen, Core i7 620M og mellemklassemodellen Core i5 540M. Begge chips omfatter Intels auto-overclockende turbofunktion. Således har 620M en grundlæggende frekvens på 2,66GHz og en maksimal turbofrekvens på 3,33GHz, mens 540M kører med hastigheder på henholdsvis 2,53GHz og 3,06GHz.I det mobile miljø giver det vældig god mening at have en cpu, der konstant leder efter den optimale frekvens i forhold til arbejdsbyrden. Desuden får den mobile udgave af turboen et ekstra vrid. Gpu’en er også med på legen, og den samlede varmebelastning på chippen bliver justeret i forhold til arbejdsbyrdens type. Når cpu’en er under belastning, og gpu’en hviler, bliver cpu’en clocket op, og gpu’en clocket ned.Bortset fra turbotilstanden er der mange andre gode sager, som følger med Intels Nehalem-arkitektur. Den mest iøjnefaldende er HyperThreading, der gør det muligt at beregne to tråde samtidig.Se også: Stortest: Den ultimative processor til din gaming-pcDobbelt opHer er teorien, at man får den bedste ydelse ud af en quadcorechip, men uden det forøgende strømforbrug. Det er fikst, hvis det pas-ser. Dertil kommer den generelle effektivitet og optimeringerne hos Nehalem-arkitekturen. Blandt andet håndtering af four-issue-instruktioner og naturligvis den integrerede hukommelsescontroller.Sidstnævnte kunne faktisk være blevet et problem for Intels første fusionschips i betragtning af tochips-arkitekturen og denomstændighed, at controlleren sidder på datterchippen og ikke på selve cpu’en.Men som vores testresultater viser, er det ikke noget problem. Denne mobile platform leverer en båndbredde på lige under 100GB/s. Det lyder utroligt, men fordobling af ydelsen er et stabilt tema i forbindelse med vores test. Vi bør anstændigvis gøre opmærksom på, at vores referencebærbare med Core 2 ikke er udstyret med den allerhurtigste forrige generation af Intelteknologi. Ved 2,4GHz er dens Core 2 Duo P8600 en dualcore i mellemklassen. Desuden er den udstyret med en 32bit-udgave af Windows og ikke 64bit-versionen som i vores Arrandale-testsystem. Læg det hele sammen, og det ser fordelagtigt ud for den nyankomne.Alligevel er de rå tal opsigtsvækkende. Topchippen, Core i7 620M, er således næsten dobbelt så hurtig i Cinebench-rendering og x264 hd-video-testene. Og hør så lige her: 620M giver en ydelse, der svarer til en billig desktop-cuadcorechip af årgang Core 2. Quadcore-ydelse i en dualcore-pakke? Det er kun halvdelen. Sjovt nok er det faktisk Core i5 540M, der er den mest imponerende Arrandale. Den er markant billigere end 620M, knap nok langsommere og slår den gamle Core 2 uden problemer.Hvis man ser bort fra traditionel applikationsydelse, er et af de mest kritiske aspekter ved bærbares ydelse uden tvivl videoafspilning. Nu om dage er der to elementer ved dette emne. Hvor godt håndterer cpu’en selv video, og hvilken grad af hardwareacceleration kan grafikchippen levere?Det første spørgsmål kan vi sagtens besvare. Arrandale er et monster til videoafspilning, som man forventer det af en fire-thread-chip. Begge vores testmodeller slog BBC’s krævende iPlayer 720p-streams til plukfisk med under 50 procent cpu-brug og leverede fejlfri og fløjlsblød afspilning. Den gamle Core 2 på 2,4GHz tøffer derimod afsted ved 90-95 cpu-tid, mens der smutter en frame her og der. Når det gælder lokalt lagrede filer, klarer Arrandale vores 1.080p x254-fil i forrygende stil. Der var kun brug for 20-30 procent cpu-ydelse. Core 2 skal bruge det dobbelte.Hvem vil have quad?Men hvad med ydelsen fra den integrerede gpu? Det er for tidligt at fælde en dom. På papiret er Intel næsten på niveau med AMD og Nvidia, takket være fuld hardwaresupport for moderne hd-standarder, herunder VC-1, avc og mpeg2.Vores tidlige test tyder på, at Intel har klaret sig godt med sin 2D-videoacceleration til lokalt lagret materiale. Men der er stadig et ubesvaret spørgsmål. Kan det håndtere streaming flashvideo online? I teorien burde det være i orden. Desuden har Adobe for nylig lanceret en betaversion af flash med understøttelse af gpu-acceleration. Den er imidlertid kun optimeret til Nvidia-grafik i øjeblikket. Vi må derfor vente på den endelige udgave, før vi kan se, om Intels udstyr har kræfter nok til at håndtere krævende flashvideo.Tilbage står kun nogle tanker om strømforbrug og batterilevetid. Det er altid svært at sammenligne bærbare maskiner med forskellige skærme og specielle batteriløsninger. En sammenligning mellem batterier giver ikke megen viden. Det samlede strømforbrug er langt mere interessant, og vores resultater tyder på, at Arrandale giver al den ekstra ydelse ved omtrent det samme strømforbrug.Det er utrolig imponerende. Når man ser på den samlede Arrandale-pakke, kan man vanskeligt komme uden om, at det er den bedste mobile processor, der nogensinde er lavet. Se også: Gæt med i nørd-quizzenDen giver afgjort det største spring i cpu-ydelse, vi har set fra en generation til den næste. Selv den integrerede gpu virker overbevisende. Hvis man er ude efter spil, skal man have en form for hybridinstallation med en ekstra diskret grafikchip. Det kan Arrandale sagtens finde ud af.Men hvad med ydelsen fra den integrerede gpu? Det er for tidligt at fælde en dom. På papiret er Intel næsten på niveau med AMD og Nvidia, takket være fuld hardwaresupport for moderne hd-standarder, herunder VC-1, avc og mpeg2.Vores tidlige test tyder på, at Intel har klaret sig godt med sin 2D-videoacceleration til lokalt lagret materiale. Men der er stadig et ubesvaret spørgsmål. Kan det håndtere streaming flashvideo online? I teorien burde det være i orden. Desuden har Adobe for nylig lanceret en betaversion af flash med understøttelse af gpu-acceleration. Den er imidlertid kun optimeret til Nvidia-grafik i øjeblikket. Vi må derfor vente på den endelige udgave, før vi kan se, om Intels udstyr har kræfter nok til at håndtere krævende flashvideo.Tilbage står kun nogle tanker om strømforbrug og batterilevetid. Det er altid svært at sammenligne bærbare maskiner med forskellige skærme og specielle batteriløsninger. En sammenligning mellem batterier giver ikke megen viden. Det samlede strømforbrug er langt mere interessant, og vores resultater tyder på, at Arrandale giver al den ekstra ydelse ved omtrent det samme strømforbrug.Det er utrolig imponerende. Når man ser på den samlede Arrandale-pakke, kan man vanskeligt komme uden om, at det er den bedste mobile processor, der nogensinde er lavet. Den giver afgjort det største spring i cpu-ydelse, vi har set fra en generation til den næste. Selv den integrerede gpu virker overbevisende. Hvis man er ude efter spil, skal man have en form for hybridinstallation med en ekstra diskret grafikchip. Det kan Arrandale sagtens finde ud af.Arrandale er faktisk så god, at den eliminerer begrebet quadcore i en bærbar sammenhæng i den nærmeste fremtid. Quadcore-ydelse kombineret med en dualcorepakke? Det gik langt over forventning.Æder den stationære maskiner?1) TurboladetIntels turbofunktion har ikke gjort meget godt for stationære pc’er. Men den er langt mere effektiv til bærbare. I vores test kommer Core i7 620M op på over 3GHz. Monsterydelse med et imponerende beskedent strømforbrug og en meget lille størrelse.2) Gådefuld renderingEn ny egenskab ved Arrandale er der integrerede gpu som en del af turbooverclocking. Som standard er grafikkernen sat til 500MHz med en maksimal turbohastighed på 766MHz. Alligevel taler vi om 16fps ved 1.366x768in CoD4. Ikke imponerende. 3) Bøvlede chipsætBag Intels nye Arrandalechip finder vi forskellige udgaver af Intels 57-chipsæt til bærbare maskiner. Men nu, da der er vredet så mange funktioner ind i selve cpu’er, er chipsættet blot en southbridge med diskcontrollere, usb og så videre.4) Tak for hukommelsenArrandale og 57-chipsættene til bærbare har support af 1.066MHz ddr3. Det er ikke nyt for en Intelplatform til bærbare, men det er den integrerede hukommelsescontroller. Som vores test viser, fordobler den båndbredden hos den gamle Core 2.5) 10-tommer-desktop?Arrandales rå ydelse lægger på til ultramobile bærbare maskiner. Modeller med meget lav spænding kommer op over 2GHz. Føj hertil et hurtig ssd-drev, og resultatet bliver 10-tommer-notebooks, der kan konkurrere med de stationære maskiner.Konkurrenten til de nye Nehalembaserede dual-core-chips til bærbare maskiner er den trofaste Core 2 Duo i 2,4GHZ-udgaven. Det giver ikke en jævnbyrdig sammenligning, når det gælder clockhastighed, og de nye står bedst. Men se alligevel på resultaterne. Hvis det ikke er det største spring fremad inden for mobil processorydelse, vil vi æde vores hat.Klik på billederne for at forstørre: 1 2Næste\nTAGS core i5Core i5 540MCore i7Core i7 620Mcpufussionschipgpu\nDel denne Forrige artikel Robotfirben med skarpe ører Næste artikelNem billedhandling med masser af mulighederSeneste Tech test\nBrother MFC-J6930DW [TEST]: Hurtig og fleksibel alt i en-printer\nStærke bærbare [Stortest]: Vælg en computer med dobbeltløb\nVivitek H1186-WT [TEST]: Som at få Imperial hjem i stuen!\nFortæl os om dit forhold til lyd og vind\nMest populæreSenest kommenteredePopulæreNyesteTagsSådan får du hurtigere internet Smartphones leveres med skadelig software direkte fra fabrikken Verbatim klar med sin største eksterne harddisk nogensinde Bose Quietcomfort 35 [TEST]: Stadig bedst til at stoppe støjen Uber lukker i Danmark Samsung Gear S3 [TEST]: Samsungs smarte ur går et gear op Ny dansk rejse-app gør det let at dele verden med hinanden AA-batterier [STORTEST]: Kæmpe forskel på AA-batterier Guide: Lav den ultimative Windows-reparationsdisk 100 tips til Windows 10 Guide: De bedste opgraderinger Sådan får du hurtigere internet 4 stykker gratis software Ny dansk app gør det nemmere at få styr på økonomien HP Omen 17-w102 [TEST]: Gaming i jakkesæt Projektorer [TEST]: Giv dine tv-oplevelser større format Se video: Nordjysk landmand fik leveret computerspil med en drone Philips smelter musik og lys sammen Snart kan du styre IKEAs intelligente belysning med stemmen Brother MFC-J6930DW [TEST]: Hurtig og fleksibel alt i en-printer Ny printer med superopløsning skaber farve ved at forme nano-strukturer 3DAcerAMDAndroidAOD DownloadAppleAsusbrowserBærbar computerCanonDellerhvervFacebookGamingGoogleGuideHeadsetHPinteliPhoneKameraKonkurrencelenovoLGLogitechmedionMicrosoftnetbooknetværkPanasonicPhilipsSamsungsikkerhedsmartphoneSonySSDstreamingstyresystemTabletTechLifeTips og trickTrådløs lydWindowsWindows 7Windows 8Find os på de sociale medier


Indkøbs- og logistikchef (delika Aalborg A/S) - Job indenfor Job i Aalborg\nIndkøbs- og logistikchef (delika Aalborg A/S)\nSom indkøbs- og logistikchef får du ansvaret for alle indkøbsaftaler på råvarer i form af kød, krydderier og andre ingredienser til alle vores fabrikker. Du sørger også for, at der er lavet indkøbsaftaler på emballage, etiketter og alt andet, der indgår i vores produktion af fødevarer. Ligeledes er det også dit ansvar at lave indkøbsaftaler på el, vand, gas, renovation og transport.\nDu foretager leverandørudvælgelse, screening og sikrer i samarbejde med vores QC afdeling, at leverandører lever op til vores høje kvalitetskrav. Du deltager ligeledes i leverandøraudits i samarbejde med QC. Det daglige afkald sker lokalt på vores fabrikker, men det er dig, der sætter rammerne og sikrer, at vi har de rigtige leverandører.\nI forhold til logistikområdet sikrer du optimalt vareflow mellem fabrikkerne og vores centrallager i Vamdrup. Der er således et stort element af planlægning og optimering af varer internt i organisationen, som du sætter dig i spidsen for.\nDu indgår i ledergruppen i delika as, og du er ligeledes med i vores Operations ledergruppe. I disse grupper, og i organisationen generelt, forventer vi, at du aktivt bidrager med nytænkning og strategiske og taktiske initiativer indenfor dit område, ligesom du forventes at bidrage på udvikling af virksomheden iøvrigt. .\nDu er en erfaren indkøbschef, der forstår værdien af godt købmandsskab og gode samarbejdsrelationer med dine ...\nLedig stilling: Teknisk designer til Maskin & ProcesLedig stilling: Operational Excellence Specialist, Syntese / Afsluttet


Oplev Mount Vernon\nMount Vernon er en indbydende destination med noget for enhver smag. Seværdigheder som Grace Baptist Church og St. Paul's Church National Historic Site kan lære dig meget om Mount Vernons lokale kulturarv. Lad dig imponere af populære seværdigheder som Bronx Zoo og Yankee Stadium i det omkringliggende område.\nUanset om du planlægger en længere tur eller blot et par nætter væk bliver det ikke svært at finde et overnatningssted, der passer til dine behov, i Mount Vernon. På Hotels.com finder du intet mindre end 6054 tilbud på overnatningssteder i Mount Vernon - nogle med hele 60% rabat. Vores værelsespriser starter allerede ved 100 kr. pr. nat, og nedenfor ser du en oversigt over hotellerne i Mount Vernon og det omkringliggende område efter antal stjerner\n• 469 4-stjernede hoteller fra 688 DKK pr. nat\n• 490 3-stjernede hoteller fra 596 DKK pr. nat\n• 144 2-stjernede hoteller fra 346 DKK pr. nat\nFlyv til New York, NY (LGA-LaGuardia), 15,9 km (9,9 engelske mil) fra centrum af Mount Vernon. White Plains, NY (HPN-Westchester County) er den nærmeste store lufthavn og ligger 20,2 km (12,6 engelske mil) væk.


Hvad skal du kigge efter, når du skal købe et nyt tv-bord? - Forbrugerhuset\nTv-borde er perfekte til at få dit tv lidt op fra gulvet, hvilket giver dig en bedre synsvinkel og tilføjer masser af plads til at have passende ting tæt på tv’et. Lær alt hvad du behøver at vide om tv-borde, inden du køber en for at sikre, at du træffer den rigtige beslutning.\nFind den rigtige størrelse til dit tv-bord\nHvis du ikke kender dit tv’s nøjagtige mål, skal målebåndet frem, så du kan måle diagonalt på tværs af skærmen. Det er en god idé lige at huske, at tv-skærme måles diagonalt, mens tv-borde måles på bredden. Hvis du har et tv-bord og et tv med samme mål, så er tv-bordet faktisk bredere.\nTv-bordet skal være mindst lige så bredt som dit tv, selvom du også kan vælge et meget bredere tv-bord og derefter centrere tv’et, hvilket giver dig plads til at sætte ting på hver sin side af tv’et. Der findes tv-borde der er lave, mellem og høje, så vælg en, der passer til højden i forhold til din sofa og din foretrukne synsvinkel.\nTræ og metal er generelt de mest populære materialer, når det kommer til tv-borde. Tv-borde i træ tilføjer en mere traditionel, rustik stil til dit hjem, mens et tv-bord i metal fungerer godt i mere moderne hjem. De trætyper der oftest er brugt til tv-borde, inkluderer kirsebær, ahorn, eg og mahogni, og det store udvalg giver dig mulighed for at vælge et træ, der ser godt ud og passer til dit budget.\nFind ud af hvilken type tv-bord du vil have\nAlt afhængig af hvor tv-bordet skal stå, og hvor meget du vil have så tæt samlet som muligt ved tv-bordet, så er der nogle forskellige typer af tv-borde at vælge imellem.\nDu kan vælge et tv-bord, som giver masser af plads til andre ting, såsom kabelbokse, spillekonsoller og Blu-ray-afspillere. Designet giver dig rig mulighed for nemt at forbinde ledninger fra enheder på bordet til tv’et.\nHvis dit tv-bord skal stå i hjørnet i rummet, er et hjørne tv-bord den oplagte mulighed at vælge! Hjørne tv-borde er mindre og designet med en trekantet kant, så de perfekt passer ind i hjørnet af et rum.\nDer er mange forskellige stilarter at vælge imellem\nVælg et tv-bord, der passer ind i dit hjems stil og bringer rummet sammen, hvad enten det er et boheme tv-bord, et moderne tv-bord eller en helt anden stil. For et klassisk udseende, der aldrig går af mode, kan du prøve et traditionelt tv-bord lavet af slidstærkt træ. Hvis du vil have en større følelse af det 21. århundrede, er et moderne tv-bord med skarpe linjer et fremragende valg.\nDu kan vælge et tv-bord med ekstra funktioner\nHylder, glasdøre og skuffer er alle almindelige ekstraudstyr, der findes i nogle, men ikke alle, tv-borde. Uanset hvad du vælger, skal du sørge for at have plads nok til hver enhed, der skal være tæt på tv’et.\nJusterbare hylder er nyttige, hvis du har ting i forskellige størrelser, som du vil have i dit tv-bord. Tv-borde med skuffer og glasdøre er nyttige, hvis du foretrækker at skjule tingene i bordet, så folk kun ser bordet og tv’et. For tv-borde med glasdøre skal du kontrollere, at det er hærdet glas, som er meget stærkere end almindeligt glas.\nDer er et stort udvalg af farver at vælge imellem\nDa mange tv-borde er lavet af træ, bør det ikke komme som nogen overraskelse, at brun er en af de mest populære farver. Det er et fremragende valg, da nuancer af brunt fungerer godt i forskellige farvetemaet og stilarter.\nSort er et andet stærkt valg, især hvis du går efter et moderne hjem. Mens brun og sort kan være de sikreste farver, især hvis du planlægger at ændre din indretning ofte, kan mere unikke farver også fungere afhængigt af farvetemaet i din stue.


SAS fløj fra de andre - FINANS\nSAS fløj fra de andre\nDet hjemlige aktiemarked trak op ad umiddelbart efter åbningen mandag morgen, hvorefter det stabiliserede sig på det nye niveau, og ved lukketid blev KFX-indekset opgjort til 244,46 - 2,30 point højere end fredag.\nPlusserne ved åbningen var ventet i lyset af den positive udvikling i New York sent fredag, og hen over dagen blev markedet desuden understøttet af et gunstigt klima på de europæiske aktiebørser. Aktiviteten nåede aldrig de imponerende højder, for mandag var der lukket for aktiehandel i New York, og det fik adskillige investorer til at holde sig i ro.\nSAS stod for et af mandagens positive indslag, da aktien op mod lukketid lettede og sluttede 4 kr. højere i kurs 58. Efterspørgslen var hovedsagelig drevet af forventninger om fremgang i det skandinaviske luftfartsselskab, for på det seneste har flere andre europæiske luftfartsselskaber oplevet stigende passagertal...