Viborg historie - Tidslinje\nKlik på det år du gerne vil læse mere om. Du kan også få vist tidslinjen i perioder ved at vælge en periode nedenfor. Trykker du på knappen "Printvenlig" får du tillige udfoldet samtlige poster - og dermed en fuld version af Viborgs historie på en overskuelig tidslinje.\nÅr 0800 -\nVikingegård på området ved Sct. Peder Stræde.\nÅr 1000 -\nStore Sct. Peders Stræde anlægges\nÅr 1018 -\nKnud den Store lader slå mønt i Viborg\nKnud den Store var den første danske konge, der foretog regelmæssige udmøntninger . I Viborg boede en af kongens møntmestre, Svartgol, hvis navn sammen med kongens navn og byens navn kom på mønterne.\nÅr 1027 -\nHardeknud hyldes som konge på Viborg Landsting.\nHardeknud hyldes ved den første kongehylding, der er efterretning om. Kongehyldningerne fortsatte middelalderen igennem og ophørte første ved enevælden indførelse i 1660.\nÅr 1060 -\nViborg bliver bispeby.\nÅr 1072 -\nAdam af Bremen nævner i sin Danmarksbeskrivelse Viborg.\nÅr 1086 -\nKnud den Hellige kommer igennem Viborg på sin flugt fra Børglum til Odense.\nÅr 1103 -\nErik Ejegod tager i Viborg afsked med sit folk, inden han drager på pilgrimsrejse.\nÅr 1130 -\nOpførelsen af Viborg Domkirke påbegyndes. Opførelsen af Viborg Domkirke påbegyndes. Byggeriet varer ca. 50 år. Af den oprindelige domkirke er i dag kun bevaret krypten.\nÅr 1132 -\nViborgs biskop Eskild dræbes under ottesangen foran alteret i Asmild kirke.\nÅr 1150 -\nBorgerkrig. Borgerkrig. Kongsemnerne Svend og Knud kæmper ved Viborg. Knud flygter gennem Viborg.\nÅr 1151 -\nSvend befæster Viborg med volde og grave. Svend befæster Viborg med volde og grave. Befæstningen går fra Nørresø langs de nuværende gader Volden, Reberbanen, Gravene, Dumpen, Sct. Jørgens Vej til Søndersø. Den befæstede by havde et areal på 67 ha. Kun Roskilde (73 ha.) og Lund (84 ha.) var større.\nÅr 1157 -\nSlaget på Grathe hede syd for Viborg.\nEfter 'blodgildet' i Roskilde, hvor Knud dræbes, kommer det syd for Viborg til slaget på Grathe Hede, hvor Valdemar besejrer Svend, og Valdemar bliver enekonge, senere kaldet Valdemar den Store.\nÅr 1188 -\nSankt Kjeld kanoniseres af paven som helgen.\nÅr 1222 -\nGunner biskop i Viborg stift. Bor på bispegården i Asmild.\nÅr 1227 -\nDominikanerklosteret, Sortebrødreklosteret grundlægges.\nÅr 1231 -\nKong Valdemars Jordebog viser, at Viborg er en højtbeskattet by. Kong Valdemars Jordebog viser, at Viborg er en højtbeskattet by. Af de jyske byer betaler kun Ribe højere skatter.\nÅr 1235 -\nFransiscanerklosteret, Gråbrødrekloster grundlægges.\nÅr 1241 -\nKong Valdemar Sejr bekræfter Jyske Lov.\nÅr 1259 -\nKong Erik Glipping krones juledag i Viborg Domkirke.\nÅr 1286 -\nErik Glipping myrdes i Finderup Lade.\nÅr 1313 -\nJyderne nægter at betale skat og planlægger oprør.\nJyderne nægter på Viborg Landsting at betale ekstraskatter til Kong Erik Menveds kostbare krige og planlægger oprør mod kongen. Kong Eriks tyske lejetropper knuser oprøret. År 1313 -\nErik Menved bygger borg ved Borgvold\nÅr 1320 -\nKongsborgen på Borgvold rives ned. Kongsborgen på Borgvold rives ned. Kongemagten er svækket og Erik Menveds efterfølger Christoffer den 2. må gå ind på kravet i sin håndfæstning.\nÅr 1334 -\nDanmark er pantsat.\nDanmark er pantsat, og junker Otto - Christoffer den 2.s søn - forsøger at nå frem til Viborg med en tysk lejehær. Otto lider nederlag på Taphede øst for Viborg og ender i holstensk fangenskab.\nÅr 1340 -\nValdemar Atterdag hyldes på Viborg Landsting.\nEfter at Niels Ebbesen har dræbt 'Den kullede Greve' - grev Gerhard - i Randers, hyldes Christoffer den 2.s yngste søn til Danmarks konge på Viborg Landsting som kong Valdemar Atterdag. År 1340 -\nByrådet nævnes første gang i de skriftlige kilder.\nÅr 1355 -\nDen første afbildning af Viborg bys segl med de to rådmænd.\nÅr 1381 -\nBorgmestre nævnes for første gang.\nÅr 1393 -\nDronning Margrethe indstifter Vor Frue kapel ved domkirken.\nÅr 1396 -\nErik af Pommern hyldes som tronfølger. Erik af Pommern hyldes som tronfølger. Dronning Margrethe får på Viborg Landsting sin søsterdattersøn Erik af Pommern hyldet som tronfølger. Samtidig udstedte dronningen den første rigslov skrevet på dansk.\nÅr 1400 -\nÅr 1406 -\nDronning Margrethe køber en gård med et stenhus ved Nytorvs vestside.\nÅr 1440 -\nDen 9. april bliver Christoffer af Bayern kronet i Viborg.\nViborg Domkirkes indtægter\nDet gamle fællesskab ved Viborg Domkapitel, hvor kannikkerne boede sammen som munke i et kloster, ophæves. Indehaverne af de 15 høje kirkelige embeder ved domkirken bor nu på deres gårde i Viborg, og deres indtægter kommer fra Læsø og de 400 bøndergårde, som fra gammel tid hørte til Viborg Domkapitel. Dertil kom bispesædets gods, som omfattede 600 gårde og møller. År 1440 -\nSct. Kjelds marked\nSct. Kjelds marked nævnes første gang, men det afløses senere af Toftemakedet, også kaldet Sct. Mauritii marked, der holdes fra den 22. til 24. september.\nViborgs ældste privilegier\nDen 11. april udsteder Christoffer det ældst bevarede privilegiebrev for Viborg, som i 38 punkter opregner de rettigheder og friheder tidligere konger havde tilstået byen.\nÅr 1442 -\nViborgs bylov kopieres af andre jyske byer.\nÅr 1444 -\nGejstlige må ikke længere erhverve ejendomme i Viborg uden at betale skatter.\nÅr 1448 -\nChristian den 1. møder på Viborg Landsting og får sit valg til konge bekræftet.\nÅr 1461 -\nEt kongeligt privilegium fortæller, at torvedagen i Viborg er lørdag.\nÅr 1462 -\nSnapstinget holdes lørdag efter Hellig Tre Konger. Snapstinget holdes lørdag efter Hellig Tre Konger. Snapstinget holdes lørdag efter Hellig Tre Konger. Det er Viborgs største marked, hvor der handles og ordnes pengeforretninger. Fra 1672 bliver det holdt i marts måned.\nÅr 1467 -\nViborg Rådhus nævnes første gang. I 1587 fortælles, at det ligger ved Domkirken.\nÅr 1487 -\nDen senere Christian den 2. vælges som tronfølger på Viborg Landsting.\nKong Hans får på landstinget valgt sin 6-årige søn - den senere Christian den 2. - som tronfølger.\nÅr 1499 -\nEn kommission fastlægger skellet for Viborgs bymark.\nÅr 1501 -\nÅr 1520 -\n"Det bondske Viborg med de brandfarlige stråtage"\nMorten Børup skriver i sit digt om de danske stiftsbyer om 'det bondske Viborg med de brandfarlige stråtage'.\nÅr 1522 -\nKlageskrift mod kong Christian den 2.\nI Jørgen Friis' bispegård udarbejder en lille kreds af bisper og rigsråder den 21. december et voldsomt klageskrift mod kong Christian den 2. og beslutter at indlede forhandlinger med kongens farbroder, hertug Frederik af Slesvig og Holsten, om at overtage den danske krone.\nÅr 1523 -\nDen 20. januar proklameres oprøret mod kongen på Viborg Landsting.\nDen 20. januar proklameres oprøret mod kongen på Viborg Landsting.Den 26. marts hyldes Frederik på Viborg Landsting som Danmarks nye konge.\nÅr 1525 -\nHans Tausen forflyttes fra Antvorskov til Johanniterklosteret i Viborg.\nÅr 1526 -\nHans Tausen begynder sine lutherske aftensangsprædikener i Sct. Hans Kirke.\nKong Frederi den 1. beskytter Hans Tausen\nDen 23. oktober udsteder Kong Frederik den 1. et værnebrev, der forpligter Viborgs øvrighed til at beskytte Hans Tausen. År 1526 -\nViborgs borgmester forlader byen og landet\nViborgs borgmester Peder Stub forlader Viborg og slutter sig til den landflygtige Christian den 2. i Nederlandene.\nÅr 1527 -\nHans Tausen prædiker i Gråbrødre klosterkirke.\nBystyret får kongens tilladelse til at oprette et hospital i Viborg i Sct. Hans Kloster. Det overflyttes i 1541 til Gråbødre Kloster kaldes indtil 1950 Viborg Hospital, hvorefter det igen får navnet Gråbrødre Kloster. I dag rummer klosteret 7 lejligheder for ældre.\nÅr 1528 -\nViborgs første trykkeri.\nÅr 1529 -\n12 sognekirker nedrives.\nViborgs borgere får kongens tilladelse til at rive byens 12 sognekirker ned og i stedet anvende gråbrødrenes og sortebrødrenes store klosterkirker som sognekirker. Hans Tausen bliver sognepræst ved Gråbrødre Kirke og Jørgen Jensen Sadolin ved Sortebrødre Kirke. År 1529 -\nTo kirkegårde udlægges til torve, mens andre bruges til vejanlæg og bebyggelse. Sct. Hans kirkegård bliver til Nytorv og Sct. Mathias til Hjultorvet\nÅr 1530 -\n'Domkirkereformen', hvor ophidsede evangeliske borgere og prædikanter tvinger de katolske præster til at ophøre med at læse de katolske messer i domkirken.\nÅr 1534 -\nÅr 1535 -\nChristian den 3. hyldes på Viborg Landsting.\nDen 8. marts bliver hertug Christian hyldet som ny konge - Christian den 3. - på Viborg Landsting af repræsentanter fra alle stænder.\nÅr 1536 -\nJørgen Friis fængsles.\nDen sidste katolske biskop i Viborg Stift - den forhadte Jørgen Friis - fængsles og bliver sat i sit eget fangetårn på Hald Slot.\nSkipper Clement henrettes.\nBøndernes leder Skipper Clement henrettes offentligt til skræk og advarsel på Viborg Landsting foran Viborg Domkirke. Desuden henrettes andre deltagere i oprøret, bl. a. to borgere fra Viborg, den ene den tidligere borgmester Oluf Skrædder.\nÅr 1558 -\nKannikkeresidensen bliver bispegård.\nÅr 1567 -\nHele den østlige del af Viborg brænder.\nDomkirken, kongens gård, bisperesidensen, 100 adelige bygårde og mange byhuse blev flammernes bytte. De brandlidte får skattefrihed i 5 år, og kongen indskærper, at alt stråtag skal erstattes af stentag.\nÅr 1570 -\n"De 24 mænd" nævnes første gang.\n'De 24 mænd' - et borgerudvalg, som skal høres af borgmestre og rådmænd, nævnes første gang.\nÅr 1573 -\nKongelig tilladelse til Viborgs og Jyllands første apotek, Svaneapoteket.\nDen jyske adel modtager den gamle bispegård.\nÅr 1584 -\nNytorv udvides på kongens befaling.\nNytorv udvides ved, at tårnet - den sidste rest af Sct. Hans Kirke - og flere borgerhuse nedrives. Frederik II ønsker en stor plads, hvor jyderne kan hylde hans 7-årige søn, den udvalgte prins Christian, den senere Christian IV. Som festforestilling opføres sognepræst ved Gråbrødre Kirke Hieronumus Justesen Ranchs skuespil 'Kong Salomons hyldning' - et af de ældst bevarede danske skuespil. Efter hyldningen bliver den brolagte plads overladt til byen med befaling om at bruge den som akseltorv, og Viborgs torv flyttes så hertil fra Gammeltorv, pladsen ved domkirken.\nÅr 1602 -\nDen frygtede 'hvide pest' kommer til Viborg.\nÅr 1615 -\nViborg brænder. Viborg brænder. En bøssemager på Nytorv afprøver et gevær, som sætter ild i et stråtag, og i en stærk nordenstorm breder ilden sig til byens sydlige dele. 123 gårde og over 100 boder med små lejligheder til udlejning blev flammernes bytte. Kongen gav tre års skattefrihed til borgere, som forpligter sig til at genopføre deres ejendomme.\nÅr 1618 -\nHekseprocesser i Viborg.\nÅr 1619 -\nTakserborgere kommer til byen.\nÅr 1622 -\nAdelens papirer skal læses på Viborg Landsting.\nÅr 1627 -\nViborg besættes af Wallensteins landsknægte.\nÅr 1629 -\nEt bønskrift til kongen beder om hjælp efter kejserlig udplyndring.\nViborgs borgmester Peder Sørensen samler repræsentanter fra de jyske købstæder, som i et bønskrift til kongen beder om hjælp efter de kejserliges udplyndring af 'vores kære fædreneland Jylland'.\nÅr 1631 -\nLandstinget må flyttes til Holstebro på grund af en heftig blodsot.\nÅr 1644 -\nGeneral Torstenssons svenske tropper besætter Viborg.\nViceadmiral Corfitz Ulfeldt begravet i Tapdrup.\nÅr 1646 -\nDen første postrute kommer til Viborg.\nDen første postrute kommer til Viborg. I begyndelsen fodpost og fra århundredets slutning postryttere. År 1646 -\nBørneskole i Viborg\nÅr 1655 -\nDen sidste kongehyldning i Viborg.\nDen senere Christian V hyldes på Viborg Landsting. Det er den sidste kongehylding i Viborg.\nÅr 1657 -\nFor tredje gang på 30 år er fjenden i Viborg.\nDen svenske armé besætter Jylland. År 1659 -\nVilhelm af Brandenburg har sit hovedkvarter i Viborg.\nÅr 1660 -\nEnevældens indførelse betyder store ændringer for Viborg. Enevældens indførelse betyder store ændringer for Viborg. Kongerne skal ikke længere hyldes på Viborg Landsting, stændermøderne bortfalder og adelens fester og møder i Viborg ophører. Den enevældige konges hof i residensstaden København bliver det nye centrum.\nÅr 1667 -\nBrand i Viborg.\nÅr 1672 -\nFra dette år bliver Snapstinget holdt i marts måned. Fra dette år bliver Snapstinget holdt i marts måned. Foruden et almindeligt marked er det Jyllands centrale pengemarked. Den tids bank- og kreditvirksomhed afvikles på Snapstinget.\nFørste mandtalsliste fra Viborg.\nByen har i alt 2.696 indbyggere. 1.862 personer hører til byens selvhjulpne familier, 794 var 'forarmede, fattige eller nyder almisse', 32 var hospitalslemmer og byens 2 tjenere med familie talte 8 personer. Viborg er nummer tre blandt de jyske købstæder. Aalborg har 4.181 og Århus 3.474 indbyggere.\nÅr 1682 -\nViborgs gyldne tid er forbi.\nAlle ejendomme vurderes for at skabe et retfærdigt skattegrundlag. Grundtaksten fortæller om øde grunde og forfaldne ejendomme og viser, at Viborgs gyldne tid var forbi. Brande, krige og økonomisk tilbagegang havde efterladt dybe ar.\nKøbstadforordningen fastsætter, at Viborgs 'velvise fædre' skulle være fem: To borgmestre og tre rådmænd og dertil en byfoged.\nÅr 1685 -\nI kæmnerregnskabet findes i dette år byens lønnede tjenere anført:\n4 vægtere, 2 bytjenere, en skorstensfejer, en natmand og en mestermand (byens bøddel). Dertil 2-3 stadsmusikanter og bedemænd, som havde monopol på at bede til trolovelse, bryllup, barnedåb og begravelse. Byen blev styret af borgmester og 2 rådmænd og dertil borgere med ulønnede tillidshverv: Kæmner, fattigforstander, kirkeværger og markmænd. År 1685 -\nKæmnerregnskabet indeholder også en post på 10 rigsdaler til en skoleholder, som har pligt til at undervise fattige børn vederlagsfrit. År 1688 -\nKøbstaden Viborg har landets største bymark.\n'Christian den Femtes Store Matrikel' opmåler og takserer al landbrugsjord i hele Danmark. Den viser, at Viborg har den største bymark af alle danske købstæder.\nÅr 1720 -\nViborgs første skoleplan, som konfirmeres af kongen.\nÅr 1725 -\nViborg i tilbagegang.\nEn skattællingsliste gør det muligt med nogen usikkerhed at beregne Viborgs indbyggertal til 2.170 - Viborg er en by i tilbagegang på dette tidspunkt.\nÅr 1726 -\nViborgs store brand.\nBranden opstår tirsdag den 25. juni ved 16-tiden under ølbrygning hos handelsmand Peder Vandet på Hjultorvet. Der er kraftig storm fra vest, og inden ilden standser natten imellem den 26. og 27. juni har den fortæret 71 gårde og 78 huse og boder. 215 familier eller halvdelen af byens indbyggere bliver husvilde. Det er byens centrum med de største gårde og huse, der bliver flammernes bytte sammen med rådhuset, domkirken, bispegården, Sortebrødre Kirke og hospitalet. Med kongens hjælp og betalt af en særlig skat - brandstyr - udskrevet over hele landet bliver de offentlige bygninger genopført på fire år, mens mere end halvdelen af de øvrige brandtomter ligger ubebyggede hen 25 år efter branden.\nÅr 1727 -\nÅr 1728 -\nRådhus på Gammeltorv indvies.\nÅr 1743 -\nTugt- og manufakturhuset åbnes. Tugt- og manufakturhuset åbnes. Baggrunden er tredobbelt. Regeringens merkantilistiske politik, behovet for reformer i straffevæsenet og Viborgs ønske om institutioner, der kan hjælpe den endnu ikke genopbyggede, brandhærgede by. Fangetallet er i starten under 100, men stiger efter 1800 til op mod 400. I tugthuset anbringes betlere, løsgængere, utro tjenestefolk og børn, som er mod deres forældre ulydige og opsætsige. Senere indsættes egentlige forbrydere; den yngste fange er 13 år, den ældste 90.\nÅr 1757 -\nStiftsamtmandsgården på Nytorv opføres.\nÅr 1768 -\nViborgs styre reduceres.\nDanmarks første folketælling. Danmarks første folketælling. Viborg har 1.990 indbyggere. Viborg er sjettestørste by i Jylland efter Aalborg, Århus, Randers, Fredericia og Horsens.\nÅr 1773 -\nViborgs første avis 'Den Viborg Samler' begynder som ugeblad.\nFra 1803 kommer bladet 2 gange ugentlig, senere 3 og 4 gange ugentlig. I 1839 blev navnet ændret til Viborg Stiftstidende. 1962 bliver avisen lukket af Den konservative Presse, som har overtaget den.\nÅr 1775 -\nDer prædikes på tysk hver anden søndag i domkirken.\nÅr 1781 -\nBrandtaksation. Brandtaksation. Viborg har 321 ejendomme inklusive kirkerne og de offentlig bygninger.\nFolketælling. Folketælling. 2.572 indbyggere, hvoraf militæret udgør 584 eller en fjerdedel af byens indbyggere. Der er 275 menige soldater og 121 officerer, underofficerer og musikere, hvortil kommer deres familier og tjenestefolk i alt 188 personer. Soldaterne er indkvarteret privat, og der bor militærfolk i en tredjedel af byens husstande.\nViborg er vokset.\nÅr 1805 -\nSnapstingets betydning som pengemarked forsvinder.\nDe gamle landsting ophæves og Snapstingets betydning som pengemarked forsvinder. I stedet oprettes Den kongelige Landsoverret som dækker Jylland. </P>Gamle Vagt opføres under 2. jyske regiments garnisonering i Viborg. Soldater og officerer er indkvarteret hos byens borgere, så der bliver ikke bygget kaserne.\nEngelske fanger i Viborg.\nÅr 1808 -\nViborg Kirkegård anlægges.\nÅr 1809 -\nBertel Bruun køber op i Viborg.\nÅr 1811 -\nViborgs første teater.\nStillings Gård på Nytorv opføres.\nÅr 1814 -\nBertel Bruun på Asmild Kloster bygger en træbro over søerne.\nÅr 1816 -\nViborg Borgerskole åbnes i Store Sct. Mikkels Gade med 207 elever, 114 drenge og 93 piger.\nÅr 1817 -\nJyllands første offentlige bibliotek, Viborg Stiftsbibliotek.\nÅr 1821 -\nBertel Bruuns søn Johan Ivar Bruun åbner klædefabrikken ved Åle Mølle.\nÅr 1822 -\nBruunshåb får sit navn.\nÅr 1826 -\nViborgs første fattighus\nViborgs første fattighus oprettes på en gård i Skottenborg. År 1828 -\nNy brandtaksation. Viborg har 402 ejendomme, en fremgang på 81 fra 1781.\nÅr 1828 -\nViborg Byes og Omegns Sparekasse grundlægges.\nÅr 1830 -\nÅr 1832 -\nBryggeriet Odin åbner som hvidtølsbryggeri. Bryggeriet Odin åbner som hvidtølsbryggeri. Fra 1869 brygges også bayersk øl. Bryggeriet lukker i 1988.\nÅr 1834 -\nViborg Klub stiftes.\nViborg Klub stiftes, først med lokaler i Store Sct. Hans Gade og senere i Sct. Mathias Gade. Da klubben må sælge sin bygning i 1906, indrettes Viborgs første biograf 'Kosmorama' her. Fra 1934 til 1947 er der restaurant med variete og dans under navnet 'Palæ' og fra 1947 til 1983 ejes bygningen af Viborg Borger- og Håndværkerforening.\nFolketælling: 3.419 indbyggere i Viborg.\nÅr 1836 -\nDen nørrejyske Stænderforsamling.\nHans Tausens Minde anlægges.\nPostrute fra Randers over Viborg til Thisted\nÅr 1837 -\n6 borgerrepræsentanter styrer byen sammen med borgmesteren.\nAnordning om købstædernes styrelse: Borgerne vælger 6 borgerrepræsentanter til sammen med den kongevalgte borgmester at styre byen, og der vælges en ligningskommission, som foretager skatteudskrivningen.\nDen senere friskole udskilles fra borgerskolen.\nÅr 1843 -\nSøndagsskole for håndværkslærlinge.\nDer oprettes en søndagsskole for håndværkslærlinge, forløberen for teknisk skole. År 1843 -\nTeater i Sct. Mathias Gade.\nKommunalt brandkorps og politi.\nViborg Handelsstandsforening stiftes.\nViborgs andet fattighus, der også fungerer som arbejdsanstalt, bygges i Gravene. År 1845 -\nPostforbindelse til Århus\nUgentlig postgang imellem Viborg og Århus over Ans, om sommeren med ridende bud og om vinteren med dagvogn. År 1847 -\nDansesalonselskabet stiftes. Dansesalonselskabet stiftes. Det arrangerer danseaftener i salonen i Asmild Klosterskov for byens bedre borgerskab. I 1867 åbner selskabets pavillon på Borgvold.\nÅr 1849 -\nTyske patruljer jages på flugt.\nFolketælling: 4.039 indbyggere i Viborg.\nÅr 1851 -\nLadeplads i Hjarbæk indvies.\nDer indvies en ladeplads i Hjarbæk med landingsbro, pakhus og toldbod. Det sidste fragtskib anløber Hjarbæk med salpetergødning i 1969. År 1851 -\nDanmarks første kreditforening åbner i Viborg.\nDanmarks første kreditforening, Kreditforeningen for jydske landejendomsbesiddere, placeres i Viborg. År 1851 -\nHåndværkerstiftelsen "Lars Worres Minde".\nStiftelsen 'Lars Worres Minde' opføres i Reberbanen. I 1970'erne flyttet til Sct. Laurentii Vej, da Børnehaveseminariet skulle bruge bygningen. År 1851 -\nTrikotagefabrikken i Dollerup.\nTrikotagefabrikken i Dollerup åbner med et uldspinderi. Fabrikken lukkes først i 1967\nAccisen, afgiften ved byernes porte, ophæves, og Viborgs byporte åbnes.\nDet første amtssygehus i Grønnegade.\nViborg Borgerforening stiftes, i 1871 sluttet sammen med Håndværkerforeningen til Viborg Borger- og Håndværkerforening\nÅr 1855 -\nDer bygges dæmning over søerne og den nye chausse til Randers anlægges.\nÅr 1856 -\nBrohuset ved Randersvej.\nÅr 1857 -\nViborgs telegrafstation åbner.\nÅr 1859 -\nViborgs første gasværk.\nÅr 1861 -\n'Selskabet til samling af oldsager i Viborg' stiftes.\n'Selskabet til samling af oldsager i Viborg' stiftes, senere kaldt 'Oldsagsamlingen i Viborg' og nu Viborg Stiftsmuseum. Museet er først i det gamle rådhus ved domkirken og siden i Kreditforeningens og Hedeselskabets store bygning på Hjultorvet.\nJernbane fra Langå til Viborg. Jernbane fra Langå til Viborg. Den første banegård ligger ved Søndersø, indtil den i 1896 bliver flyttet til den nuværende placering.\nÅr 1864 -\nViborg besættes af preussiske soldater.\nDen 26. april besættes Viborg, og 4.500 preussiske soldater indkvarteres i byen. År 1864 -\nViborg Domkirke restaureres.\nÅr 1865 -\nViborg bliver garnisonsby.\nViborg bliver garnisonsby, og der bygges depotbygninger og eksercerhus ved Rødevej og garnisonssygehus i Rosenstræde. Soldaterne er privat indkvarteret. Der kommer 758 korporaler og menige til byen foruden et antal officerer. Viborg er garnisonsby indtil 2001, da Prinsens Livregiment flytter til Skive. År 1865 -\nHåndværkerforeningens stiftelse opføres.\nHåndværkerforeningens stiftelse i Reberbanen, nedrives 1972 for at give plads til børnehaveseminariet.\nDet danske Hedeselskab stiftes. De første år med kontor i Århus, fra 1907 i Viborg.\nDe store militære lejrøvelser ved Hald med op til 10.000 deltagende soldater hver sommer.\nKreditforeningens bygning på Hjultorvet tegnet af Julius Trolle.\nFra 1907 er bygningen Hedeselskabets hovedkontor og fra 1980 Viborg Stiftsmuseum.\nKøbstæderne underlægges indenrigsministeriets tilsyn.\nNy kommunallov indfører byråd, men stadig med en kongevalgt borgmester som formand. Købstæderne er ikke længere underlagt amtmændenes tilsyn, men direkte under indenrigsministeriet.\nDansk Arbejderforening i Viborg stiftes.\nRåd-, ting- og arresthuset på Stænderpladsen indvies. Råd-, ting- og arresthuset på Stænderpladsen indvies. Huset er opført i italiensk renæssancestil, og er tegnet af arkitekt Julius Tholle.\nViborg Børneasyl oprettes i Sct. Mogens Gade.\nÅr 1877 -\nViborg Stifts Folkebladbegynder. Avisen i 1880 overtaget af Christen Berg som et af de bergske venstreblade. År 1877 -\nSindsygehuspitalet i Viborg åbner.\nStatshospitalet åbnes i Viborg Tugt- og Manufakturhus' gamle bygninger som depotanstalt for uhelbredeligt sindssyge med 300 patienter. I 1906 var patientantallet 700 og i 1925 833.\nViborg Skydeselskab stiftes. Viborg Skydeselskab stiftes. År 1877 -\nMenighedsplejen i Viborg startes med to diakonisser.\nÅr 1879 -\nJulius Brems overtager sin fars klejnsmedeværksted.\nJulius Brems overtager sin fars klejnsmedeværksted og producerer efter tur pengeskabe, cykler og biler. Hans første bil bliver lavet i 1900. Den vækker opsigt og Brems fremstiller yderligere otte biler, men han har ikke kapital til at starte en egentlig bilproduktion.\nÅr 1880 -\nViborg Handelsforening begynder handelsskoleundervisning.\nMurer- og Tømrersvendenes Stiftelse.\nTypograferne stifter Viborg første fagforening.\nKroghs Tobaksfabrik grundlægges. Den beskæftiger i 1916 490 arbejdere, men klarer ikke forsyningsproblemerne under den uindskrænkede ubådskrig i 1. verdenskrig og kriseårene i 1920'erne. I 1931 må den lukke.\nTvangsarbejdsanstalten opføres i Skottenborg.\nTvangsarbejdsanstalten, tilhørende Viborg Amt og med plads til 40 lemmer, opføres i Skottenborg. I 1958 blev den ændret til Viborg Amts Forsorgshjem og i 1967 flyttet ud på Rørsangervej.\nFattiggård i Sct. Nicolai Gade.\nFattiggården i Sct. Nicolai Gade med plads til 80 lemmer indvies. År 1884 -\nViborg Afholdsforening startes. I 1911 havde den 500 medlemmer, foruden at der samtidig var 10 andre afholdsforeninger i byen. År 1885 -\nDer stiftes en socialdemokratisk partiforening, der får valgt et medlem af byrådet i 1902.\nÅr 1887 -\nØstre Borger- og realskole indvies.\nØstre Borger- og realskole i Rosenstræde indvies med 656 elever, 215 i borgerskolen (betalingsskole) og 441 i friskolen. De to skoler ar adskilt af et plankeværk i skolegården. Skolen lukkes i 1987. År 1887 -\nTelefonen kommer til Viborg\nTh. Bentsens Klædefabrik i Dumpen. Nedlægges i 1978.\nÅr 1889 -\nNyt sygehus på Århusvej.\nÅr 1890 -\nViborgs Private Realskole åbner.\nViborg Private Realskole åbner under navnet Plenges skole, siden kendt som Føns' Skole.\nViborg Stifts Tidende.\nFællesorganisationen i Viborg stiftes af 11 fagforeninger.\nLandsarkivets bygning opføres. Tegnet af Hack Kampmann. Arkivet udvidet med stor magasinbygning i 1962.\nJernbanen Viborg-Løgstør over Aalestrup åbnes, fra 1966 kun godsbane.\nÅr 1895 -\nTeknisk Skoles bygning indvies i Reberbanen. Skolen flyttes 1969 til H. C. Andersensvej.\nDen nuværende banegård taget i brug.\nVFF, Viborg Fodsports Forening, stiftes med bl.a. fodbold på programmet.\nViborg Svineslagteri A/S stiftes. Viborg Svineslagteri A/S stiftes. Det købes i 1902 af J. D.Koopmann, og i 1912 overtages det af et andelsselskab.\nArbejdernes Fællesbageri starter.\nÅr 1899 -\nDer laves en lokalafdeling af Dansk Arbejdsgiverforening.\nBremsbilen Bremsbilen Bremsbilen År 1901 -\nJoachim Skovgaard maler de bibelske billeder i Viborg Domkirke.\nViborg Musikforening stiftes.\nViborgs første kommunale alderdomshjem.\nViborg Kommune åbner det første alderdomshjem 'Alderdomsasylet' med 20 beboere i Store Sct. Mikkels Gade 2.\nDe samvirkende Idrætsforeninger.\nÅr 1905 -\nA/S Viborg Bank åbner.\nA/S Viborg Bank åbner, overtages i 1917 af Andelsbanken. I 1925 krakker Andelsbanken, og Handelsbanken overtager Andelsbankens bygning i Sct. Mathias Gade (i dag Danske Bank). År 1905 -\nEngelsborg skole, også kaldet Viborg Nørremarksskole, opføres. Engelsborg skole, også kaldet Viborg Nørremarksskole, opføres. År 1905 -\nViborg Vestermarksskole opføres.\nKreditforeningens bygning i Sct. Mathias Port.\nKreditforeningens store bygning i Sct. Mathias Port - tegnet af arkitekt Hack Kanpmann - opføres.\nJernbanen Viborg-Herning åbner. Lukket i 1971.\nNy kommunal valglov. Kvinder samt tjenestefolk og andre uden egen husstand får valgret.\nViborg Elværk åbner, idrift indtil 1955.\nViborgs første skolelæge.\nViborg Amts Socialdemokrat, lukket 1971.\nAsmildkloster Landbrugsskole indvies.\nViborg Teater bygges.\nViborg Teater bygges, tegnet af arkitekt Søren Vig-Nielsen. Den store Viborgfest skaffer 12.000 kr. til udsmykning af teateret. År 1909 -\nViborg får sine første tre automobildroscher.\nTilladelse til de første vandklosetter.\nViborg Venstreblad, radikalt dagblad, stopper 1947.\nDer oprettes offentligt slagtehus og levnedsmiddellaboratorium.\nDen sidste offentlige brønd nedlægges.\nKlædefabrikken i Bruunshåb lukker efter en tvangsauktion. Klædefabrikken i Bruunshåb lukker efter en tvangsauktion. År 1913 -\nViborg Søbadeanstalt åbner ved Nørresø.\nGeneralkommandoens bygning i Sct. Mathias Gade, tegnet af Søren Vig- Nielsen indvies. Generalkommandoens bygning i Sct. Mathias Gade, tegnet af Søren Vig- Nielsen indvies. År 1914 -\nViborg Andelsmejeri starter.\nMejeriet stopper produktionen 1988. År 1914 -\nBrandstation i Sct. Hans Gade bygges.\nViborgs gamle brandstation opføres i Sct. Hans Gade. I 1968 afløst af den nye brandstation på Industrivej.\nÅr 1914 -\nGråbrødre Markskole opføres.\nThor Langes mindesten for Erik Ejegod på toppen af Borgvold indvies.\nÅr 1916 -\nPrivatbanken for Viborg og Omegn A/S stiftes.\nBanken bygger i 1938 funkisbygningen på hjørnet af Gravene og Sct. Mathias Gade. År 1917 -\nLazaretlejren i Hald opføres.\nLazaretlejren i Hald opføres som en barakby i træ til syge tyske og østrig-ungarnske krigsfanger, der evakueres fra lejre i Sibirien. Fra 1918 til 1920 huser lejren løsladte eller flygtede soldater på vej til deres hjemlande. År 1918 -\nPapfabrik i Bruunshåb\nJanus Smith åbner en papfabrik i klædefabrikkens tomme lokaler i Bruunshåb\nViborg Postkontor tegnet af Hack Kampmann opføres i Sct. Mathias Gade. Viborg Postkontor tegnet af Hack Kampmann opføres i Sct. Mathias Gade. År 1918 -\nViborg Centralbibliotek åbner i Store Sct. Mikkels Gade. I 1928 flyttes biblioteket til katedralskolens gamle gymnastiksal i Kompagnistræde og i 1963 til den nuværende placering på Vesterbrogade. År 1918 -\nJanus Smith åbner en papfabrik i klædefabrikkens tomme lokaler i Bruunshåb. År 1919 -\nFørste byrådsvalgte borgmester.\nDen kongevalgte borgmester afløses af en af byrådet valgt borgmester. År 1919 -\nHans Tausens Hus i Boyesgade - Viborgs Missionshus - bygges.\nÅr 1919 -\nDe Gamles Hjem i Sct. Ibs Gade tages i brug med 35 beboere.\nVestre Landsrets bygning i dansk herregårdsstil indvies.\nKloakeringen sættes i system.\nHerefter vinder vandklosetterne frem, men 40 % af byens boliger havde endnu i 1930'erne gammeldags das.\nFolkekuranstalt i Hald.\nKrigsfangelejren i Hald omdannes til folkekuranstalt for ubemidlede drevet af Røde Kors med 349 patienter det første år. I 1928 blev behandlet 1.776 og i 1939 2.764 patienter.\nBorger- og friskolen sluttes sammen under navnet Viborg Borgerskole.\nKasernebyggeriet starter med kvarterer for de menige. Først i 1940 er byggeriet færdigt.\nKatedralskolens bygning på Aalborgvej indvies.\nJernbanen Viborg-Faarup-Mariager. Nedlagt i 1965.\nÅr 1928 -\n'Rektors have' åbnes som offentlig park under navnet Latinerhaven.\nViborg Kommune indretter den tidligere katedralskole i Sct. Mogens Gade til kommunal administrationsbygning, og åbner Rektors Have, som offentlig park under navnet Latinerhaven. År 1928 -\nViborghallen. Viborghallen. Arbejdernes forsamlingsbygning, Viborghallen, åbner i justitsråds Neckelmanns gamle villa.\nViborgs første børnehave oprettes af Gerda Lomholt.\nJoachim Skovgaard Museet stiftes.\nJoachim Skovgaard Museet stiftes på baggrund af en samling indbo- og kunstgenstande skænket af kunstnerens arvinger. År 1935 -\nVGF, Viborg Gymnastikforening.\nVestre Skole indvies. To år efter begynder på skolen Viborgs første kommunale mellem- og realskole. År 1936 -\nViborgdagene med historisk optrin, folkefester og optog samler byens indbyggere. Bliver dog ikke arrangeret i 1937, og besættelsen forhindrer de planlagte arrangementer med bl.a. en stor landsudstilling i 1940.\nSocialdemokratiet erobrer første gang flertallet i byrådet.\nViborgs første rensningsanlæg ved Søndersø åbnes, i brug indtil 1971.\nViborgs første rutebilstation anlægges over for jernbanestationen.\nÅr 1940 -\nDanmarks besættelse - 3.000 tyske soldater indkvarteres i Viborg.\nDen 9. april kl. 6.00 om morgenen flyver tyske bombefly i flere bølger hen over Viborg. De første tyske tropper ankommer til Viborg ved frokosttid og i løbet af dagen kommer i alt 3.000 mand. De bliver indkvarteret på nogle af byens skoler, på rådhuset, i Viborghallen, i Asani, på kuranstalten i Hald Ege, på hoteller og ved privat indkvartering af mere eller mindre frivillig karakter. Da den danske hær bliver reduceret og en del af Viborggarnisonen flyttes til Randers, får tyskerne overladt kasernen. År 1940 -\n500 års jubilæum for VIborgs købstadprivilegier\nDer er planlagt en stor landsudstilling i Viborg med kong Christian X som protektor og et præsidium med statsminister Stauning og fem ministre i spidsen for at fejre Viborgs købstadprivilegier af 11. april 1440. Udstillingen må aflyses på grund af verdenskrigen. År 1940 -\nTekstilfabrikken Asani flytter til Viborg.\nAsani flytter til Viborg (grundlagt 1930 i Karup) og etablerer sig i bygningerne fra Kroghs Tobaksfabrik på A. S. Ørstedsvej. Fabrikken nedbrænder totalt i 1951, men bliver genopført. Senere udvider Aage Sørensen med fabrikkerne Scanlace, Eltex og Nortex, der bygges ved Ringvejen. Da han senere investerer noget af overskuddet i fisketrawlere, skabes et nyt ord: Trusseredder. Asani lukker i 1985. År 1940 -\n12. og 25. august: op mod 4.000 mennesker mødes til alsang på Borgvold. År 1940 -\nKong Christian X's fødselsdag.\n26. september. 10-12.000 mennesker samlet på Nytorv til folkemøde i anledning af Christian X's fødselsdag. År 1940 -\nBoligselskabet Viborg stiftes.\nFlere tyske soldater indkvarteres i Viborg.\nDe tyske tropper i Jylland øges fra en til to divisioner og de tilbageværende danske soldater på Viborg Kaserne forlægges til Nyborg. Østre og Vestre skoler bliver taget i brug til indkvartering af de mange tyske soldater. År 1942 -\nEngelske fadskærmsfolk nedkastes ved Farsø.\nDen 1. august nedkastes faldskærmsfolk fra England ved Farsø. Ved modtagelsen deltager de to studenter Christian Ulrik Hansen og Erik Nyemann fra Viborg katedralskole. Christian Ulrik Hansen bliver senere henrettet af tyskerne. År 1942 -\nErhvervsrådets Boligselskab stiftes.\nÅr 1943 -\nIgen borgerligt flertal i Viborg Byråd.\nSabotage i Viborg.\n13. august den første registrerede sabotage i Viborg. Fem lastbiler, der kører for tyskerne, sprænges i luften foran Gammel Vagt. År 1943 -\nSalonbygningen beslaglægges af tyskerne.\nÅr 1944 -\nSabotageaktiviteten tager til - også i Viborg. Sabotageaktiviteten tager til - også i Viborg. I Viborg er registreret 13 sabotagehandlinger mod virksomheder, hvis produkter anvendes af tyskerne. Dertil kommer 868 jernbanesabotager og 12 afsporinger af tog på strækningerne imellem Viborg og Struer, Langå, Herning og Løgstør.\nDe tyske flygtninge strømmer til Danmark - mange indkvarteres i Viborg.\nViborgs første vuggestue i tilknytning til børneasylet i Sct. Mogens Gade.\nDen første ikke private børnehave i Viborg oprettes af menighedsplejen i Viborg.\nGymnastikhøjskolen ved Viborg indvies.\nViborg Varmeværk starter driften. Varmecentralen i Grønnegade nedrives 1996.\nSindssygehospitalet moderniseres og navnet ændres til Statshospitalet.\nSalonbygningen genopbygges efter sabotagen under krigen.\nUngarnske flygtninge til Viborg.\nÅr 1958 -\nViborg Amts Sygeplejeskole. De nuværende bygninger indvies i 1969.\nÅr 1965 -\nKarup Lufthavn åbnes for civil trafik.\nKongehyldningsmonumentet på plænen ved Stænderpladsen afsløres.\nÅr 1966 -\nFra dette år oprettes mange børnehaver og vuggestuer. Fra dette år oprettes mange børnehaver og vuggestuer. I 1977 begynder den kommunale dagpleje.\nÅr 1969 -\nDen første hærvejsmarch.\nVestergade bliver Viborgs første gågade.\nÅr 1970 -\nKommunalreformen gør Viborg kommune større.\nDen 1. april: Kommunalreformen med nye amter og storkommuner. Den nye Viborg Kommune dannes ved sammenlægning af de tidligere kommuner: Almind, Asmild-Tapdrup, Dollerup-Finderup-Ravnstrup, Lysgård, Sdr. Rind, Tårup-Kvols-Borris, Viborg, Vinkel og Vorde-Fiskbæk-Romlund. Ved det første byrådsvalg bliver en venstremand borgmester, og Venstre beholder borgmesterposten til 1990, hvorefter Socialdemokratiet overtager borgmesterstolen. År 1970 -\nVestervang Kirke indvies.\nÅr 1971 -\nViborg tager det biologiske rensningsanlægget ved Nørreåen i brug.\nViborg Børnehaveseminarium, i dag Viborgseminariet, begynder undervisningen i Teknisk Skoles bygning i Reberbanen. År 1973 -\nSct. Mathias Gade bliver gågade.\nÅr 1973 -\nViborg Handelsskole på Vinkelvej indvies.\nÅr 1975 -\nVestervang Skole begynder undervisningen.\nÅr 1976 -\n'Brandspillene' forfattet af lokale forfattere opføres i Viborgs gader i 250 året for Viborgs store brand.\nFinderuphøj Skole starter.\nÅr 1977 -\nMidtjysk Specialarbejderskole indvies.\nÅr 1978 -\nLandets første døgnplejeordning oprettes i Viborg.\nViborg opretter som den første kommune i landet en døgnplejeordning, der skal gøre det muligt for ældre at blive længst muligt i eget hjem. År 1978 -\nHoulkærskolen tages i brug.\nÅr 1981 -\nBjergsnæs Efterskole åbner.\nÅr 1986 -\nAmtssygehusets store udvidelse med den 13 etager høje patientbygning færdig.\nÅr 1988 -\nBryggeriet Odin lukker.\nBryggeriet Odin lukker og Odingården opføres på bryggeriets arealer. År 1988 -\nEfterskolen i Hald Ege åbner.\nÅr 1991 -\nDet nyrenoverede og udvidede centralbibliotek på Vesterbrogade.\nÅr 1992 -\nÅr 1996 -\nÅr 1997 -\nViborg Domsogns Sognegård, tegnet af arkitekterne Inger og Johannes Exner, indvies.\nÅr 1998 -\nViborg Svømmehal ved den nyanlagte Banegårdsplads tages i brug.\nViborg Katedralskole fejrer sit 900 års jubilæum.\nÅr 2001 -\nViborg er ikke længere garnisonsby.


Regntøj til børn - Køb Hummel og Wheat regntøj her Regntøj til børn - Køb Hummel og Wheat regntøj her\n”Der er ikke noget der hedder dårligt vejr – kun dårlig påklædning” hedder ordsproget, og med kvalitetsregntøj til børn fra Molo – eller med Hummels regntøj, er vi hos Feen & Frøen helt enige i udsagnet.\nRegntøj er unægtelig en vigtig faktor i barnets garderobe, og bruges i landets institutioner langt mere, end man umiddelbart tror – og derfor mener vi, regntøj til børn skal være af højeste kvalitet.\nVi stiller krav til regntøjet; kun det bedste er godt nok til utallige timers leg i regnen!\nViser 30 ud af 2 produkter\nWin - N. Sky\nWaiton Flint me\nValget af regntøj til børn er imidlertid ikke allerede taget ved at vælge det bedste - eller dyreste.\nMaterialerne er forskellige, og der skal først og fremmest vælges mellem;\nRegntøj i ”gummi-kvalitet”:\nVed gummi-kvaliteten tænkes det klassiske regntøj i polyester blandet med PU.\nRegntøjet vil sikre dit barn mod vind og vejr i adskillige timer, og med indholdet af PU synes afværgring af vandgennemtrængningen yderligere forstærket.\nPå baggrund heraf anbefaler vi typisk denne type regntøj til børn t.o.m. børnehavealderen, hvor regntøjet vel nok bliver brugt flittigst.\nRegntøj i polyester:\nVed dette valg, hvor materialevalget er 100% Polyester sikres barnet mod regnen ved at være vandafvisende, mens man ikke, som ved ’gummi-kvaliteten’, på samme måde vil kunne forvente barnet vil kunne sidde i timevis på et vådt underlag uden at vandet trænger igennem.\nTil gengæld bør som en fordel ved dette valgt angives, at åndbarhedseffekten optimeres med valget af Polyester-sættet.\nEndelig findes det funktionelle kvalitetsregntøj i adskillige designs og farvekombinationer, der ændres i takt med tidens trends.\nSom guideline til størrelsesvalg, hvor barnet synes at ligge mellem to størrelser, anbefaler vi typisk at vælge regntøjet i den største størrelse. På denne måde er der plads til en god varm strik eller fleece under, og barnet holdes varmt og tørt ind i efteråret.


De danske forbrugerpriser i mærkbart hop - højeste inflation i 8 år\nNetop offentliggjorte tal fra Danmarks Statistik viser, at inflationen lød på 1,7% i maj sammenlignet med samme måned året før. Det er den højeste inflation i Danmark siden 2012. I april lød den på 1,5%, og tilbage ved årsskiftet var inflationen på blot 0,5%. Som følge af coronakrisen er tallene dog mere usikre end normalt, da der samles færre observationer i forbindelse med udarbejdelsen af indekset.\nDet er blevet dyrere at være dansker efter det betydelige løft, som forbrugerprisstigningerne har taget på det seneste. Den tiltagende inflation er desuden ikke et dansk fænomen. Inflationen er også opadgående udenfor landets grænser og det vil den fortsætte med et stykke tid endnu.\nVi forventer hverken at den danske eller udenlandske inflation har toppet overhovedet, men i stedet vil opturen fortsætte. Vi ser dog samtidig en mærkbar del af inflationsstigningen som værende midlertidig. Så godt nok vil inflationen vil komme højere op, men det er ikke sådan, at man mere permanent skal til at vænne sig til nye og markant højere forbrugerprisstigninger end det, som de seneste 7-8 år har budt på.\nInflationen i maj var særligt drevet af prisstigninger på varer. Herunder trækker især tobak samt benzin og diesel op.\nFor en typisk børnefamilie betyder den aktuelle inflation, at familien i dag skal bruge 7.900 kr. mere for at købe de samme varer og tjenester i forhold til for et år siden. Det er dog værd at nævne, at der alene er tale om en standardiseret familie. Eftersom en del af forbrugerprisstigningen skyldes højere benzinpriser og øgede tobakspriser, så bliver den årlige merudgift en hel del lavere, såfremt familien ikke har nogen bil, og ingen i familien ryger.