Guide: forskellen på økologisk kaffe og Fairtrade kaffe - Liv & Stil\nØkologi og Fairtrade er to meget udbredte ord i det danske ordforråd, og mange danskere vælger at købe varer med disse mærkninger. Men er der egentlig forskel på økologisk kaffe og Fairtrade kaffe?\nI dette indlæg vil du få indblik i økologi, Fairtrade og ikke mindst kaffe. Vi har i dette indlæg valgt at bruge ØNSK som eksempel, der sælger bæredygtig kaffe, til hvorfor de har valgt at forhandle med kaffe, som de gør.\nI den økologiske kaffeproduktion er det strengt forbudt at benytte pesticider og andre typer af kunstgødning. Det vil altså sige, at når der skal gødes skal gødningen være organisk. Organisk gødning består af, modsat kunstgødning, 100% naturlige materialer som stammer fra plante- og animalsk affald. Eksempler på dette kunne være være urin, afføring og haveaffald.\nAt benytte organisk gødning i en kaffeproduktion gør, at gødningen optages langsommere end kunstgødning. Det vil sige, at bønderne må være mere tålmodige end i en kunstgødning kaffeproduktion. Dog betyder den langsomme proces, at bønderne kun skal gøde én gang om året. Det betyder, at ikke er nogen grund til bekymring i forhold til overgødning, som kan ødelægge nærliggende vandmiljøer.\nSelvom den organiske gødningsproces er langsom, vil gødningen udgøre en stor fordel, der styrker jordens mikrobehov med øget indhold af mikroorganismer, regnorme og muld.\nSom kaffeproducent, er der en del udfordringer tilknyttet der gør, at kaffebønder er særligt udsatte i forhold til stor risiko for brud på menneske- og arbejderrettigheder, voldsomme vejrmønstre, lave og svingende råvarepriser samt lille mulighed for at investere i nye kaffeplanter, som derudover først vil generere indtægt efter ti år.\nMed en Fairtrade kaffeproduktion vil minimum 25% af Fairtrade Premium, som er en ekstra pose penge, investeres bæredygtighed, kvalitet og/eller produktivitet. Dette kunne eventuelt være kaffeplanter, gødning eller uddannelse i et bæredygtigt landbrug.\nDerfor faldt valget på økologisk kaffe\nHos ØNSK har ejerne valgt at undgå Fairtrade kaffe. Dette har de gjort, da de mener, at der til trods for 30 års eksistens, stadig er svært at se en forbedring af arbejdsvilkår hos kaffebønderne.\nFor at sælge den bedste økologiske kaffe faldt valget på Nicaragua, som er et af de lande der producerer de bedste kaffer i verden – også kendt som landet af søer og vulkaner. Vulkansk jord er fantastisk til at optage vand og mineraler, og derfor er Nicaragua ekstremt frugtbar. Kaffe fra Nicaragua er ofte karakteriseret ved god fyldighed, kraft samt frisk og frugtig syrlighed, gerne med noter af citrusfrugter, chokolade, karamel og nødder.\nDe 3 bedste accessories til dit ur


Væg- og loftmaling\nOm PP Mester Maling\nArbejdsanvisning - spartling af samlinger\nDenne hjemmeside skal betragtes som en introduktion til og oplysning om PP Mester Maling A/S\nDenne disclaimer bedes læst, inden der gøres brug af hjemmesiden. Ved brug af hjemmesiden accepterer du betingelserne i denne disclaimer.\nIndholdet af denne hjemmeside tilhører PP Mester Maling A/S, og er beskyttet af ophavsretslovgivningen.\nDu må benytte materiale på denne hjemmeside til ikke-kommerciel, personligt brug, såfremt du respekterer og ikke ændrer på de rettigheder, som tilhører PP Mester Maling A/S, det være sig copyright, varemærker eller andre rettigheder, som hjemmesiden indeholder. Du må ikke kopiere, reproducere, offentliggøre, opbevare, sende eller uddele indholdet på hjemmesiden, hverken i tekst, billeder, på bånd eller video med henblik på offentlig eller kommerciel brug eller kommunikation, uden foregående skriftlig tilladelse fra PP Mester Maling A/S.\nVaremærker og logoer tilhører PP Mester Maling A/S og brug forudsætter skriftlig tilladelse fra PP Mester Maling A/S.\nPP Mester Maling A/S er ikke ansvarlig for hverken tab eller skade, hvad enten den er påført direkte, indirekte eller hændeligt, opstået ved adgangen til eller brugen af information på denne hjemmeside, herunder dens pålidelighed. Det samme gælder for sider denne hjemmeside er linket til. Begrænsningen gælder tillige for skade som følge af virus på computerudstyr.\nPP Mester Maling A/S frasiger sig enhver kontrol med eller tilhørsforhold til hjemmesider, der linkes til.\nInformationen på denne hjemmeside stilles til rådighed uden nogen form for garanti. Hjemmesiden er kun tænkt som generel information. Ved at benytte hjemmesiden accepterer du, at oplysningerne ikke er komplette eller nøjagtige eller ikke imødekommer dine behov.\nNærværende disclaimer og indholdet på vores hjemmeside er undergivet dansk ret uden hensyn til internationale privatretlige regler, og enhver tvist i henhold vores disclaimer skal, hvis den ikke kan blive løst i mindelighed, være undergivet værneting i København.\nCopyright © 2016 PP Mester Maling A/S, Islevdalvej 185, 2610 Rødovre, Danmark, CVR-nr. 66328716. All Rights Reserved.


Sprød julerødkål med pære - Lone Rosenkilde Aut. Klinisk Diætist & Coach\n1 lille rødkål (eller 1/2 stort)\n2 spsk koldpresset oliven-/rapsolie\n3 spsk koldpresset oliven-/rapsolie\n7 Medjoul dadler (eller 1 håndfuld tørrede blåbær)\n2 clemmentiner til pynt\n2 spsk flydende honnning (eller sirup)\nFjern de yderste blade på rødkålshovedet, skyl rødkålen og skær stokken af. Del rødkålen i 2 og snit den nu meget fint enten i hånden eller på et mandolinjern.\nVask citronen, riv skallen og pres herefter saften af citronen. Rør olivenolie og honning i sammen med citronsaft og skal. Læg kålen i en frysepose og hæld marinaden over. Ryst posen godt, så marinaden fordeler sig godt i kålen og læg posen med kål på køl i min. 10 timer. Vend gerne posen et par gange undervejs.\nKnas: Rist nødderne gyldne på en tør pande i et par min. Tilsæt smør, honning og et nip slat, og lad det stege i endnu et par min. , til nødderne er karameliserede. Hæld nødderne ud på et stykke bagepapir og lad dem størkne. Hvis du vælger at lave nødderne i god tid er det vigtigt at du opbevarer dem lufttæt efter nedkøling, for at bevare sprødheden.\nDressing: Pisk balsamico, olie, honning og lidt salt og peber sammen. Smag dressingen til.\nFyld: Udsten dadlerne og skær dem i kvarte. Skræl mandarinen og del den i små både og sørg for at fjerne alt hvidt skræl. Vask pærerne, fjern kernehus og skær dem i tynde både.\nNår rødkålen er marineret, vendes først dressingen i, og dernæst pærer og dadler. Anret salaten i en fad/skål og pynt med mandarin. Salaten kan sagtens opbevares på køl inden servering og knas tilsættes som sidste pynt på salaten lige inden servering.\nSalaten er dejlig sprød og syrlig og egner sig fortrinligt til julemad som andesteg eller flæskesteg. Salaten kan naturligvis varieres med fyld i form af æble og appelsin, ligesom den kan tilføjes bladselleri, hvis man ønsker det.\n← Sommersalat med vandmelon og feta\nFuldkorns Kanelsnurrer →


PressReader - BT: 2016-06-15 - Danskerne er vilde med politik\nDanskerne er vilde med politik\n- Der tales om demokratiske udfordringer, samtale-underskud og politikerlede, men stadig flere danskere pakker børn, hunde og bedsteforaeldre i bilen og drager til Bornholm resten af ugen for at udforske Folkemødet. Har man vaeret der, ved man, at det mere baerer praeg af politikerbegejstring end lede.\nTid til at vaere nysgerrig og interesseret, før vi går direkte til forargelse, bebrejdelse og opstand\nJEG VIL VOVE den påstand, at aldrig har folk beskaeftiget sig mere med politik end i disse år. Vi podcaster, policaster, streamer, laeser, skriver, ser og deler mere politik på de sociale medier, end jeg tror, man nogensinde har debatteret i noget forsamlingshus. Og nu drager i titusindvis af danskere til Bornholm i flere dage for at tale om politik og samfund. Derfra vil der blive talt om kriser, men det vil vaere svaert at få øje på politikkrisen.\nNogle vil måske påstå, at det er fordi Folkemødet er en faetter-kusinefest, hvor alle dem, der normalt taler med hinanden i København, rykker til Bornholm, ifører sig sneakers og en klaedelig flaske kildevand i hånden, hvis man da ikke ligefrem vil demonstrere sin folkelighed med fadøl i plastickrus – og så taler de samme mennesker videre med hinanden, mens folket klapper, hujer og ler som en slags underlaegningsmusik. Men sådan er det ikke. Kun. JEG ER IKKE festival-menneske og bryder mig generelt hverken om cirkuspladser, store folkemaengder eller til lejligheden afslappede typer. Men selv skeptikere som mig må overgive sig til Folkemødet. Det er der tre grunde til: 1) Folket fylder faktisk mere og mere, 2) Der er myriader af arrangementer, som ikke bare underholder, men som man også kan blive klogere af. Det er bare forbistret svaert at overskue de mange valgmuligheder. 3) I tre dage kan enhver løbe indtil flere politikere op og tale med dem, uden forudgående aftale. Men mest af alt sejrer Folkemødet, fordi vi tager os tid. Tid til at lade hinanden tale ud, tid til at lytte, spørge og udforske. Tid til at vaere nysgerrig og interesseret, før vi går direkte til forargelse, bebrejdelse og opstand. MEN SELVFØLGELIG ER der også sure rønnebaer. Om dagen er der folkefest, men om aftenen deler festen sig i folkefest med få politikere og naesten ingen topchefer og direktører – og så en lobbyfest for vip’erne, der kan netvaerke med hinanden under gourmet-forhold. Den gode nyhed er, at hvis du holder dig vågen til efter midnat, så fletter de to fester sammen igen. ET ANDET SURT rønnebaer er, at politikerne holder nogle taler, som er lidt venstrehåndsarbejde. De lyder som sammenskriv af deres netop overståede grundlovstaler, kongres-/landsmøde-/landsrådstaler og så det løse. Folkemødet er nemlig også er en slags råbekonkurrence. Det er svaert at få ørenlyd, og derfor gemmer man det politiske krudt til bedre platforme, hvor man kan saette sig på hele dagsordenen med en politisk udmelding.\nMen tag endelig til folkefest, og dyrk interessen for politik og samfund, for Folkemødet er en effektiv modgift til politisk tungsind og demokratisk bekymring. Vejrudsigten anbefaler, at ja-hatten i år monteres som en sydvest!


Det har ikke været en let opgave at skrive bogen Det beskidte spil. Forfatteren Eva Damsgård, erhvervsjournalist på Ritzaus Bureau, har fulgt det komplicerede gidseldrama med Eddy Lopéz og Søren Lyngbjørn siden 2011, og undervejs bliver hun selv part i sagen, da de danske gidsler – dikteret af piraterne – ringer op for at gøre hende til et formidlingsled i forhandlingerne. Klogt af forfatteren lægger hun en stor del af sin research åbent frem, så man som læser får et indblik i hendes etiske dilemmaer og kommunikation med kilderne.\nEva Damsgård beskriver sagligt og grundigt, hvordan rederiet har sviget sit moralske ansvar ved at forsikre lasten på skibet, ikke sit mandskab. Med rederiets direktør som uerfaren piratforhandler og uden penge i bankboksen er der stille på telefonlinjen mellem rederiet og piraterne i tre måneder. Udenrigsministeriet stoler tilsyneladende på, at rederiet gør tilstrækkeligt for at få piraterne hjem, men myndighederne gennemskuer ikke tids nok, at rederiet med henvisning til vigtigheden af diskretion, bruger diskretionen som dække for passivitet.\nI den modsatte ende af diskretionsskalaen opholder Ekstra Bladet sig med en rockkoncert af en gidselkampagne. Avisen bruger argumenter som journalistisk nødvendighed og kamp for Eddy og Søren under dække af sensationslyst. Eva Damsgård optrykker i bogen et brev fra Søren Lyngbjørns forældre og Eddy Lopez’ kæreste til Ekstra Bladets chefredaktør, Poul Madsen, hvor familiemedlemmerne beder avisen om at indstille kampagnen. Opmærksomheden besværliggør forhandlingen ved sandsynligvis at højne løsesummen.\nHele forløbet er uskønt, og det er svært at holde med nogen i bogen.\nSom informationsbog er der nærmest tale om et leksikon. Udgivelsen emmer af overbevisende dokumentation, viden og nøgternt overblik. Som en levende fortælling og læseoplevelse er bogen lidt træg. Eva Damsgård har taget et konsekvent valg om ikke at skrive en emotionel og persondrevet historie. Derfor får vi også først introduceret sømand Søren Lyngbjørn som menneske med personlighed på side 140 i bogen.\nFor undertegnede hæmmer det bogens fremdrift en smule, fordi det er svært at engagere sig i 236 siders proceshistorie uden en menneskelig figur, man lærer at kende og dermed involverer sig i.\nSprogligt er det tydeligt, at ordene er valgt af en nyhedsjournalist. Teksten er faktamættet, let læselig uden poetiske dikkedarer, men det gør også nogle personbeskrivelser klicheprægede, blandt andet har en biperson ”nerver af stål og var iskold i hovedet”. Det skaber flade sproglige facitter, desværre ingen indre billeder.\nDet ændrer dog ikke på, at Eva Damsgård har skrevet en klog og vigtig beretning på baggrund af imponerende research og forbilledlig vedholdenhed.\n236 sider, 300 kroner\nIda Nyegaard Espersen er selvstændig journalist


TDCs ejere malker, lobby’er og venter på rovet. Fri konkurrence? – Bizzen – IT & Business\nTDCs ejere malker, lobby’er og venter på rovet. Fri konkurrence?\nOBS. 3.11.2010. Afdelingsdirektør i TDC, Anders Thomsen, har skrevet en kommentar, der går i rette med dette blogindlæg.\nTDC står bag på besked på besked, der lover fantastiske højhastigheder på det gamle kobber. Senest kan vi på elektronikbranchen.dk læse om forsøg, der antyder, at danske husstande allerede “inden for en overskuelig tidsramme” kan få mellem 100 og 200 megabit ind via kobberet.\nJeg selv kan først og fremmest læse, at der varmes op til det store børsprospekt, der endnu en gang skal forgylde de kapitalfonde, der købte TDC, strippede firmaet for formuen, solgte fra og begrænsede investeringen i infrastrukturen. samt nedlagde den kompetente forskningsafdeling. Det udslettede blandt andet Danmarks største ekspertisecenter inden for sprogteknologi (dansk tekst til syntetisk tale/talegenkendelse).\nKære politikere. Hvordan syntes I egentlig at privatiseringen af TDC gik? I fik lunet statskassen for en stund, men gavnede den “frie konkurrence” danskerne? Hvorfor var det egentligt, at I oprindeligt mente, at de private teleselskaber som KTAS og JTAS skulle statsliggøres og samles i TDC? Det var vel ikke for at I bare skulle score?\nSom jeg ser det, har privatiseringen af væsentlig dansk infrastruktur gives os en elendig konkurrence økonomisk set. Vi er et lillebitte land, og det umuliggør den masse, der skal til for at skabe en økonomisk sund konkurrence.\nElselskaberne har postet milliarder ind i at opbygge et konkurrerende bredbåndsnet, og at de lagde optiske fibre ned samtidig med at de gravede nye elkabler er den rene og skære sunde fornuft for fremsynede mennesker. Kun få kan vel nikke anerkendende til den gamle danske nationalsport udi beskæftigelsesfremme, nemlig at grave, lukke til, grave op samme sted, lukke til etc.\nMen fra at elselskaberne gravede kabler ned til så at begive sig ind på et helt nyt forretningsområde, hvor markedet er overmåde domineret af én spiller? Trængte lokalpolitikerne og andre i bestyrelserne til at more sig med noget helt nyt, noget fremtidsrettet?\nKapitalfondsejede TDC sad bare fedt og lunt på sit gamle kobbernet, pløkkede lidt fibre ned, hvor behovet ikke kunne ignoreres, mens ellers blev der blot lobby’et kraftigt mod elselskabernes satsninger. Fornyelsen kom stort set kun gennem opkøb af frække konkurrenter som Telmore og Fullrate og dermed hele deres kundemasse så markedsdominansen kunne opretholdes.\nEllers var det bare for TDC at vente på, at elselskaberne havde tabt så mange penge, så fibernettet kom billigt til salg. Og jovist. Det statslige Dong Energys net på 5.500 km fibre blev solgt for en slik til TDC, nemlig 425 millioner kroner for en satsning, som der ifølge brancheiagtagere er lagt omkring 1,5 mia. kroner i.\nFor hård mod TDC\nEr jeg for grov mod TDC? Kunne man have forestillet sig en struktur, hvor elværker ikke skulle konkurrere om at levere sort, grøn og lyserød strøm, hvor TDC stadig var statsligt ejet, og hvor en stærk styring sikrede, at de enkelte monopoler IKKE suboptimerede – altså handlede til fremme udelukkende for sig selv og ikke samfundet? Hvor det derfor var et krav, at den der p.t. skulle grave, også lagde ned, hvad de andre havde brug for? Mod kostpris?\nEn mere nuanceret holdning over for TDC kan læses i dagens klumme i Berlingske Business. Den bærer overskriften “TDC øger vejtold med 75 procent”, og ses nu fuldt ud på men der er desværre kun lagt brudstykker af den ud på business.dk. Klummen tager udgangspunkt i, at TDC forhøjer prisen for høje upload-hastigheder (og det er jo på fibernettet) drastisk.\nTDC vil have åbnet konkurrents net\nI klummen kan man blandt andet læse, at TDC er voldsomt imod, at man ikke bare for lov til at markedsføre sig over for bredbåndsselskabet Waoo’s kunder. Waoo er en sammenslutning af 15 elværker m.v., der har lagt fiber i jorden, og man vil ikke give TDC adgang til sit net.\nAndetsteds i klummen kan læse, at teleanalytikeren Torben Rune, Netplan, fortæller, at TDC dumper priserne, der hvor elværkerne har fibre. Man kan så skyde ham ned med, at han har tjent en masse penge på at rådgive elværkerne netop på teleområdet, hvis det passer ens sag bedre.\nTeleanalytikeren John Strand får også ordet i klummen. Han tolker TDCs udspil med de voldsomt forhøjede priser på upload som en måde at få skabt røre i den politiske andedam. Om det så er noget-for-noget, der stiles efter, er svært at vide, men det ligger åbenbart TDC meget på sinde at få lov til at gå ind på Waoo’s net og tilbyde kunderne YouSee og andre tjenester.\n“Vi har et åbent net”, lyder det fra TDC. Det tror da fanden. Der skal jo reguleres, når nogen er så dominerende.\nMåske får vi lidt mere realitetssans over det hele i det kommende TDC-prospekt. Her skal TDC jo friste andre store investorer, der også vil score, til at investere, men man kan trækkes i retten for at føre folk bag lyset.\nHer burde vi kunne se, om det kobberdominerede net virkelig anses for at være så fremtidssikret, som påstået af TDC over for IT- og Telestyrelsen, medier og politikere mange, mange gange.\nOg alligevel. Jeg erindrer adskillige børsprospekter, hvor der er fremlagt fakta, der ikke holdt til et fagprofessionelt trykpres. Problemet er så, at de tech-professionelle ikke er halvt så meget i højsæde hos investorerne, som dem, der kan se en god forretning.\nPS: A pro pos professionelle investorer. Bare tænk på, hvor nær IT Factorys ejere, Asger Jensbys JMI Invest og Stein Baggers Agios United, var på at sælge en kæmpepost til en kapitalfond:-) Ups. Glemte jeg Allan Vestergaard, manden der mærkede en lægtehammer i skallen? Var han eller var han ikke medejer af Agios United? Sært som Vestergaard-siden af historien aldrig blev klarlagt.\nPPS: Der var et interessant blogindlæg på Computerworld om TDC’s planer om en kombination af fiber og kobber, så der kan føres 50-70 Mbit ind i husstandene. Den handler også om den syge konkurrence, så ja, jeg blev inspireret af den. Men jeg kan ikke sige, om indlægget er objektivt eller farvet. Teleområdet er et morads, umuligt at gennemskue for de fleste.\n13 responses to “TDCs ejere malker, lobby’er og venter på rovet. Fri konkurrence?”\nSom altid stærke budskaber fra Dorte Toft. Problemet rejst er mere generelt.\nLedelserne af monopoler, der privatiseres, fristes oftest til at begå grundlovsstridige handlinger. Især hvis der er tale om infrastruktur, hvor borgerne ikke kan vælge alternativer. Grundloven forbyder nemlig det, der i gamle dage kaldtes feudaltilstande. Herved hentydes der til gamle dages skik hos kongerne med at tilbyde lokale fyrster ret til fri beskatning og forvaltning af den lokale befolkning mod, at fyrsten skulle stille med soldater eller andet, hvis Konger havde behov derfor.\nDen danske grundlov fastsætter derfor, at skatter kun må opkræves ved lov! Men når et monopol på infrastrukturområdet vilkårligt kan hæve prisen på sine ydelser, fordi der ikke findes konkurrence, så er det at ligestille med vilkårlig beskatning af befolkningen.\nMit nødråb er ikke helt hen i vejret. Husk, da politiet for nogle år tilbage drastisk hævede gebyret for udstedelse af pas. Dette blev dømt lovstridig med henvisning til grundloven, da der kun må opkræves gebyrer, der dækker de faktiske udgifter!\nEr der ingen der vil prøve en ny sag i Danmark?\nDer er sikkert andre eksempler end dem Dorte Toft har peget på.\n1. november 2010 kl. 20:39\nSpot on, Dorte. Det er meget svært at se, hvem skulle være interesseret i at købe TDC eller for den sags skyld købe aktier i selskabet. Teleforretning i Norden er i vækst minus siden 2008. I mine øjne er TDCs kobber noget værd kun i kraft af en glimrende eksekveret PR- og marketingmaskine, som langt overgår konkurrenternes. Samtidig er det en kendt sag, at “størst” er lig “bedst” i langt de flest kunders bevidsthed.\n1. november 2010 kl. 23:53\nJeg vil ikke kommentere på dit indlæg lige nu blot gemme det og så se på hvad du skrev idag når TDC inden for en overskuelig tid er blevet børsnoteret.\n2. november 2010 kl. 15:03\nHeldigvis er Danmark et land som andre kan sammenligne sig med:\nVi har stik mod alle anbefalinger privatiseret samfundsvæsentlig infrastruktur, og kan altså bruges som skræmmeeksempel på, hvordan tingene ikke skal gøres.\nSamtidig har vi et principielt korrekt udliciteret, men økonomisk udsultet, testområde kaldet Banedanmark, så man yderligere kan se hvad der sker hvis man måske starter rigtigt, men ikke finansierer fornuftigt.\nHeldigvis kan hverken Rød eller Blå legestue klandre de andre for noget, da de begge har ladet stå til.\nVi burde ekspropriere kobberet til kostpris, og så lade serviceudbyderne betale for omkostningerne ved at vedligholde og udbygge skidtet, eventuelt med støtte fra regionalstøttemidlerne, så vi også får anstændige hastigheder uden for befolkningscentrene\n2. november 2010 kl. 17:31\nDet er noget af et forslag, har du overvekjet hvad det vil koste (ved eksprorpation skal vi overholde landet love) og har du overvejet hvor pengene skal komme fra.\nEr det de gamle, de syge eller børnene der skal betale for dit forsalg – mig bekendt kan regeringen kun bruge de penge de får en gang.\nTilsvarende så foreslår du en model for TDC´s infrastruktur der er identisk med den som Bane Danmark har og det samtidig med at du fortæller om hvilken katastrofe Bane Danmark her været.\nDet ligner et af de mange forslag som Rød stuekommer med og som der sjældent er finasiering bag.\nJakob Holm siger:\n2. november 2010 kl. 20:39\nHar du overvejet en stavekontrol? Det er ulideligt at læse…\nMeanwhile, så burde du lige læse Anders’ indlæg igen. Banedanmark er ikke mønstereksemplet, problemet er at vi ikke har et mønstereksempel i Danmark!\nAl infrastruktur i et samfund bør være under det offentliges kontrol, det er inklusiv tele-infrastruktur. De samfundsmæssige interesser er simpelthen for store til at overlade det til private firmaer der kan blive opkøbt af udenlandske firmaer og fonde.\nPrivatiseringshysteriet burde have været dødt med Farum-modellen. Det er jo ren liberalisme-porno.\nEn suveræn kommentar af Dorte Toft, der præcist beskriver sigtet med kapitalfonde og det politiske sløvsind, kaldet minimalstat for enhver pris (og som i realiteten dækker over strandhugst af statens værdier for at give vennerne skattelettelser og politiske vennetjenester).\nSamfundets mest nødvendige infrastruktur som vand, sundhedsvæsen, energi og kommunikation, samt offentlig trafik, skal naturligvis enten være udenlukkende et statsligt foretagende eller med staten som en helt central og styrende aktør i et marked med flere aktører.\nKapitalfondene har udelukkende været tilladt p.gr.af bølleliberalister og politikere, der hellere stjæler af samfundskassen end at føre redelig politik.\nDit blog-indlæg indeholder forskellige påstande om TDC og det danske telemarked, som jeg ikke finder er dækkende og derfor har nogle kommentarer til.\n? Det er din oplevelse, at ?TDC står bag på besked på besked, der lover fantastiske højhastigheder på det gamle kobber?. Jeg ved ikke, om vi lover ‘fantastiske hastigheder’, men vi fortæller, at vi kan levere stadig højere hastigheder til kunderne, og det gør vi så. Da ADSL blev lanceret i Dan-mark i 1999, var den højeste og ganske dyre hastighed 2 Mb/s. I dag kan TDC på sin kobberin-frastruktur (der reelt er en kombineret fiber- og kobberinfrastruktur) levere 20 Mb/s (garanteret hastighed) til knap halvdelen af de danske husstande. Vi har også lanceret 50 Mb/s på kobber-nettet, og udviklingen stopper ikke der.\n? Du skriver, at vores nuværende ejere kapitalfondene ?begrænsede investeringen i infrastruktu-ren?. Det er ikke korrekt. TDC?s investeringer i den danske teleinfrastruktur fra 3G-net til højere båndbredde på kobber-, fiber- og kabel-tv-net har været stigende under det nuværende ejer-skab. Vores investeringer i forhold til omsætningen (capex/sales ratio) har alle årene ligget over den europæiske benchmark på 13 pct.\n? Du skriver også, at kapitalfondene ?nedlagde den kompetente forskningsafdeling?. Det billede kan jeg ikke genkende. Alle teleselskaber også TDC koncentrerer sig om udvikling af services som IP-tv mv. (på services er vi rigtig godt med i DK), mens de store internationale udstyrsleverandører udvikler på de grundlæggende netelementer. Det er en udvikling, der skete længe før kapital-fondsovertagelsen. Lukningen af vores Teletekniske Forskningslaboratorium og vores stop for eksternt samarbejdet om sprogteknologi skete også før vores nuværende ejere kom til.\n? Når man spørger om, hvordan konkurrencen har fået det, så taler prisudviklingen på både bred-båndsprodukter og mobilprodukter sit eget sprog. Den helt aktuelle prispjece fra ITST viser, at priserne for 2MB/512 er faldet med 90 pct. de seneste 10 år i faste priser, og 4 MB/512 er faldet med 46 pct. i faste priser fra 2008, hvor den første gang er med i opgørelsen. Jeg vil også gøre opmærksom på, at i 2007 gjorde CICT (Center for Information and Communication Technologies med Knud Erik Skouby i spidsen) på vores opfordring status på 10 år med et liberaliseret mar-ked. Det kom der en større rapport ud af, hvor der bl.a. står ?Det konkluderes endeligt opsum-merende, at liberaliseringspolitikken i Danmark må anses for at være gennemført med succes og generelt at have realiseret de målsætninger, som oprindelig var sat. Danmark er måske ikke bedst og billigst på alle områder, men er dog blandt de bedste og billigste på de fleste områder.?\n? Du skriver også, at TDC ?pløkkede lidt fiber ned?. TDC har og har haft i mange år Danmarks stør-ste fibernet med tusindvis af erhvervskunder koblet på og vores levering af høje båndbredder til privatkunder er også baseret på fortsat og massiv udrulning af fiber i kombination med vores kobber-net.\n? Du citerer Torben Rune for at ?TDC dumper priserne, der hvor elværkerne har fibre.? Jeg ved ikke præcis, hvad der menes. TDC?s priser er landsdækkende på det private detailmarked, mens der på erhvervsmarkedet er mere fri prisdannelse og konkurrence fra andre en blot elselskaberne fx Global Connect.\nAlt i alt synes jeg ikke, at dit indlæg giver et synderligt retvisende billede af hverken TDC eller det danske telemarked.\nAnders Thomsen, afdelingsdirektør, TDC\n3. november 2010 kl. 17:05\n@ Anders Thomsen. Jamen, så var jeg for hård mod TDC, og jeg har taget fejl på visse punkter, såsom at det IKKE var kapitalfondene, der lukkede ned for sprogteknologien. Jeg var hellere ikke klar over, at I havde mere fiber lagt ned end nogen anden, selv om jeg nok burde have vidst det. F.eks. kender jeg jo til mange it-tunge virksomheder, der har betalt højt abonnement for egne linier med høj hastighed.\nTak fordi du tog dig tid til at korrigere fejl og give et mere nuanceret billede på disse og andre områder.\nOg så lige et par bemærkninger:\nJeg har mest fokus på upload, ikke download. Men ja. Det er fint, at kobberet kan strækkes. Ku’ I så også bare strække det lidt der på Samsø, hvor jeg har mit lille sommerhus. Der når jeres hastighed ikke op over 600 kilobit, selv om I markedsfører det som 1Mb:-)\nAt der er prisfald på hastigheder på nettet er dog overmåde logisk, ligesom det skete for pc’er med videre. Teknologi udvikler sig og med den hastigheder. Hvor meget der kan fejes ind under liberaliseringens kappe står for mig ikke klart.\nHvad angår Torben Runes udtalelser, så kan jeg jo kun citere, hvad manden sagde.\nMen jeg sætter lige en indledende bemærkning på indlægget om, at der er en væsentlig kommentar fra din side.\n@ alle. IT- og Telestyrelsen har nu rettet opmærksomheden mod TDC’s fibernet, fortæller Berlingske Business her:\n“Konkurrenterne skal sikres adgang til fornuftige priser på det fibernet, som TDC købte af DONG Energy i Nord- og Østsjælland.”\n7. november 2010 kl. 20:51\nDorte Toft har citeret mig 100% korrekt.\nAnders Thomsen skriver: “Du citerer Torben Rune for at ?TDC dumper priserne, der hvor elværkerne har fibre.? Jeg ved ikke præcis, hvad der menes. TDC?s priser er landsdækkende på det private detailmarked, mens der på erhvervsmarkedet er mere fri prisdannelse og konkurrence fra andre en blot elselskaberne fx Global Connect.”\nDet der menes er, at TDC som alle andre selskaber deltager i den helt fri konkurrence på erhvervsmarkedet. Tidligere – dvs. før elsektoren etablerede konkurrence til TDC benyttede selskabet enhedspriser også på erhvervsområdet – nøjagtig som man gør det på privatområdet. Da elsektoren tog konkurrencen op havde det den effekt, at TDCs priser på erhvervsmarkedet faldt – men (naturligvis) kun i de områder af landet hvor elselskabern konkurrerede.\nDet er der egentlig ikke noget mærkeligt i. Det viser blot at konkurrence er gavnligt for prisdannelsen. Det viser dog også, at mere konkurrence over alt i landet er nødvendigt for at sikre at der ikke skabes nye monopoler som kan skrue priserne op.\n22. december 2010 kl. 15:51\nKære Claus Hetting\nDen 1. november skrev du følgende:\nSpot on, Dorte. Det er meget svært at se, hvem skulle være interesseret i at købe TDC eller for den sags skyld købe aktier i selskabet. Teleforretning i Norden er i vækst minus siden 2008. I mine øjne er TDCs kobber noget værd kun i kraft af en glimrende eksekveret PR- og marketingmaskine, som langt overgår konkurrenternes. Samtidig er det en kendt sag, at ?størst? er lig ?bedst? i langt de flest kunders bevidsthed\nKan du ikke fortælle mig hvordan det gik med salget af TDC aktierne, var det sådan at man havde svært ved at sælge dem eller var det sådat at efterspørgelsen var større end udbudet.\n7. februar 2011 kl. 02:46\nNu bliver jeg emo igen :-/\nTeknisk set er det kun gået ned af bakke, efter TDC overtog Dongs fibernet. Jeg var heldig at flytte ind i en ejendom med fibernet sidste år (en af mine ønsker til ny bolig).\nAllerede dar jeg var flyttet, hørte jeg fibernettet var købt af TDC. Jeg hørte i nogle medier at det ikke betød så meget da fibernettet stadig ville være åben.\n100/100 MBit hos jay-net blev ordnet inden jeg flyttede ind. Super!\nTV udbyderen tog lidt længere tid. Først prøvede jeg YouSee, som meldte at de blev forsinket inden ferien. Tror jeg ventede 2 måneder.\nDa der endlig stod en tekniker i døren, lød skræmmebilledet på, at han skulle sætte en lille boks op (jeg havde allerede min fiber router), som ville betyde de tog den anden udbyders kobling. Farvel til YouSee.\nOk. På det tidspunkt kom Waoo til verdenen .. ok så Danmark da. De havde netop det TV produkt jeg ønskede. Hurtig levering .. Great!\nHer skal det nok lige indskydes at YouSee ‘skinner’ af TDC.\nSå kommer skræmmebrevet efter TDC har lanceret deres planer: Vælg 1 udbyder!\nJamen jeg vil jo have jay-net… Hmm Waoo har en 90/90 .. ok vi tager dem for at beholde TV.\nEfter mit valg får jeg så at vide at upload i øvrigt ryger ned på 10Mbit per. 1 januar.\nIflg TDC er alt dette for at gøre det bedre for mig så jeg kun skal betale en udbyder?\n.. Jeg hader TDC …\nSå får jeg besked om at Waoo trækker sig og deres kunder overgår til FastTV.\nFastTV’s hurtigste internet pakke er 50/10 .. med telefoni koster den 800 kr/måned (ok 799 :P). Dette er prisen uden TV.\nJay-net kan klare en 100/10 for 439. Mmm ok.\nSå hvad har jeg fået ud af TDC’s overtagelse?\nEfter: -90% upload\nFør: Bredt valg af udbydere. Uafhængig valg af TV og net udbyder.\nEfter: Begrænset til en udbyder. TV udbyder for dyre og for dårlig hastighed på net.\nFør: 99 kr til Dong\nEfter: 99 kr til udbyder. (iflg TDC er det fordelen)\nJeg vælger sikkert TV fra nu så jeg kan beholde jay-net. Skal stadig betale licens for at have computer. Jeg bor i lejlighed uden fællesantenne (vi har fibernet :P doh .. jeg hader TDC)\nJeg håber stadig der kommer den gode politikker trold og siger ‘TDC er for telefoni’ 3 små firmaer og fibernet man kan bruge.\nJeg tror ikke vi har nogle firmaer der er stærke nok til at bryde TDC’s monopol med et køb.\nDesværre vil vi nok kunne se det både på TV, internet og telefoni at TDC har det landbaseret net i Nordsjælland.\nIndtil videre har jeg stadig 2 udbydere med Waoo, men det er vist talte dage :(\n17. september 2012 kl. 22:39\nVar det ikke på tide at skubbe lidt til det monopol, som TDC/YouSee/FullRate har på Fiber net i hele hovedstadsområdet. Der er jo på ingen måde sket forbedringer siden denne blog startede – tværtimod.\nDet er tydeligt at koncernen fortsat malker det gamle slidte kobber til den ydereste dråbe og på den måde i praksis totalt har sat udviklingen af højhastighedsfastnet i DK i stå.\nDer var en gang en ambitiøs politisk ambition om at Danmark skulle være med i front mht. højhastighedsnet – det er totalt tabt på jorden på grund af politikerne elendighed.\nps – det er patetisk at hører koncerndirektøren for TDC tude over at han bliver forbigået af Apple mth. 4G/LTE – specielt når han hentyder til kundernes behov og ønsker – TDC har i sin nuværende konstellation ingen som helst interesse i kundernes tilfredshed alene i deres købekraft.


Søren storm læge bra uden fyld / Xklub suisi\nLidt nostalgi FRA webmaster Femdom Mistress Tantra Jylland Vi kigger ned ad Dronningens Tværgade. Det er Kongens Have i baggrunden med Rosenborg Slot. Hele kvarteret myldrer med advokatkontorer. Blødning efter samleje score piger Escort Pige, dk, omvendt, cowgirl Tank telia taletid massage escort jylland Mollerup pigerne sex chat gratis, pigerne sex dansk Havndal. Porno, porn Escort Og Massage Guide Sm lyngen Porn Mob Moden Kvinde S ger desv rre noveller Universitet eller afvist unge m nd sleske over m ngden. synspunkter brugeren får jeg kunne Sædafgang badoo dating dk, Kvinde til kvinde kan man blive gravid mens. Velv re fra top til t!\nDen sidste regelmæssig gudstjeneste service er afholdt her i 1973. Bernstorff om at sikre, at Danmark ikke blev inddraget i krige mellem sømagterne, hvorved den danske skibsfart ville gå glip af de store økonomiske fordele, der var forbundet med at sejle under neutralt flag, og for at undgå risikoen for sømilitære træfninger havde han til. Man har indrettet en kæmpeplads med disse triste cementblokke lige ved Brandenburger Tor i Berlin. Manden kunne godt have andre kvinder. Juni 2010 Her får du lige et udklipsark - så kan du fremstille din egen pave og den kan sagtens gå som en dansk biskop. Derimod er det måske en hemmelighed - de to store medier TV2 og dagbladet Politiken og til dels DR1 er jødernes talerør og beskytter. Folkekirkens påstand om barnedåben findes ikke ét sted i Bibelen - ikke ÉT sted!\njøde og tilhørte det jødiske samfund. Fyrer Ove Høegh-Guldberg og udnævner en ny regering. Nynazisterne i Tjekkiet er utroligt agressive og har flere gange forsøgt at storme området her. Om bord på linjeskibet blev Lindholm straks ført til Nelson.\nSådan er der forskel på folk - eller snarere - bliver der gjort forskel. Vi kan skimte Dronningegårdens smukke byggeri nede ved Borgergade/Adelgade. Jeg ville se reaktionerne her hos katolikkerne. En tysk vagtpost foran det engelske gesandtskab i Bredgade. Markus burde komme først den er blevet skrevet før de andre. Hvis hensigten virkelig var den, at adskille Israelere og Palæstinensere, så skulle hegnet jo være bygget langs med den internationalt anerkendte grænse fra 1967. Et lille eksempel, da Jesus bliver korsfæstet bliver det solformørkelse i 3 timer og der kommer et stort jordskælv. Peder var chef på det flådebatteri, der lå nord for blokskibet Dannebrog med kommandøren Olfert Fischer ombord. "Hvad du har gjort imod en af mine mindste små, har du gjort imod mig!" Nå, den regel gælder jo ikke lige for jøderne.


Elektriske løbehjul nu lovlige i Danmark - og det er en god ting!\nLovlige elektriske løbehjul\nFolketinget har netop vedtaget, at elektriske løbehjul nu er lovlige på offentlig vej i Danmark. De må køre op til 20 kilometer i timen, og skal opføre sig som om de er en cykel. Altså på cykelsti, hvis den forefindes, og ellers på vej. De skal køre med tændt lys for og bag i både dagtimerne og ved nattetid, og man skal være fyldt 15 år eller i selskab med en voksen, for at køre på dem.\nOp til vedtagelsen af loven – og især i tiden derefter – har mange udtalt sig negativt om konsekvenserne ved at lukke løbehjul ud på cykelstien, og vi har et par kommentarer hertil:\n1. ”Der er ikke plads på cykelstien til flere trafikanter”\nI vores øjne handler det ikke om pladsen på cykelstien. Det handler om at få flest mulige mennesker ud af bilerne og over i en transportform, som er mere miljøvenlig. Ved at tillade løbehjul giver vi pendlere, som ikke bryder sig om at cykle, et alternativ, som kan bruges både direkte fra hjem til arbejde og via offentlige transportmidler.\n2. ”En fodgænger er blevet slået ihjel i Madrid”\nJa, det er korrekt, at der er sket en sørgelig ulykke i Madrid med et løbehjul, og det er naturligvis vildt tragisk. Men i Madrid kører de ikke på cykelstier. De kører på fortovet, og hvis det var der, vi skulle køre i Danmark, så ville vi også være imod den nye lov.\n3. ”Nogle rapporter har påvist, at elektriske løbehjul har været involveret i uheld i Frankrig.”\nJa, men det er ikke relevant i Danmark, for her har vi jo cykelstier, som elløbehjulene kan køre på. Det er derfor lige så sikkert at køre på elektrisk løbehjul som at cykle.\nDer blev i øvrigt slået 27 cyklister ihjel i Danmark i 2017*, men det har jo ikke fået røster til at foreslå et forbud mod cykler – eller at de skal væk fra cykelstien?\n4. ”De er farlige, fordi de ikke siger noget”\nDet er rigtigt. Elektriske løbehjul er lydløse, og kan være svære at spotte, når de kommer bagfra. Men det er cykler jo også.\nNår man måler farten på cykelstierne, ligger den som gennemsnit på 21-22 kilometer i timen. Løbehjulene passer derfor fint ind i rytmen, og de fylder faktisk mindre end en almindelig cykel, for slet ikke at tale om ladcykler og andre af de nyere køretøjer, som vi er så heldige at være beriget med.\nVi skal hellere tale om at udvide cykelstierne, end at holde nogen fra at køre på dem.\n* kilde: Danmarks Statistik\nLæs Færdselsstyrelsens regler for elektriske løbehjul her.


EU foreslår nye regler for banker som udspil på kreditkrisen\nStrammere regler for banker - 01/10/2008\nØkonomi, finans og skat > Konkurrence\nNye regler skal dæmme op for bankers forretningsmetoder, der kan have fremkaldt finanskrisen.\nSeks regeringer i EU har allerede været nødt til at træde til for at støtte de finansielle institutioner. Håbet om, at krisen ikke ville brede sig ud over USA's grænser, er dermed bristet. EU er i færd med en hurtig revision af redningsplanerne for at sikre, at de ikke overtræder statsstøttereglerne .\nKommissionen har rost aktionerne som et godt eksempel på samarbejde hen over landegrænserne. Sammen med de nationale regeringer har Den Europæiske Centralbank medvirket i forhandlingerne, som Kommissionen har fulgt nøje. ECB har også øget sine bestræbelser på at løse op for lånemarkedet ved at stille 120 milliarder euro til rådighed i 30 dage for bankerne i de 15 lande i euroområdet.\nPå deres møde midt i oktober vil EU's ledere drøfte den turbulens, der har sendt markederne i frit fald. Der udarbejdes nu initiativer til at imødegå krisen med strukturændringer, ikke kun kortsigtede foranstaltninger. Samtidig efterlyser flere og flere et verdenstopmøde om krisen. EU støtter dette forslag.\nDerudover har Kommissionen kraftigt opfordret USA til at påtage sig et ansvar for at løse krisen ‑ ikke kun for landets egen skyld, men også af hensyn til resten af verden. Indtil videre har amerikanske lovgivere afvist en redningsplan på 700 milliarder dollar til støtte for kriseramte banker og finansieringsinstitutter.\nDe foreslåede regler omhandler finansielle produkter, der er sikret ved en pulje af pantebreve med forskellig risikograd. De banker, der sælger sådanne produkter, skal selv beholde en del af dem, så de påtager sig en del af risikoen. Investorerne skal gøre en større indsats for at sikre, at de produkter, de køber, rent faktisk har den annoncerede værdi. Ellers kan der blive tale om alvorlige sanktioner.\nDer oprettes tilsynsorganer for banker med virksomhed i flere lande, og der lægges loft over, hvor meget de kan låne af hinanden. Andre forslag vedrører, hvordan en banks kapital vurderes, og hvordan banker, der er aktive i mere end ét land, finansierer deres daglige drift.\nFor at kunne træde i kraft skal de foreslåede regler godkendes af alle de 27 EU-landes regeringer og af Europa-Parlamentet.\nMere om EU's indre marked .


Alt du behøver at vide om babygymnastikmåtter - Børnenes Verden\nAlt du behøver at vide om babygymnastikmåtter\nGennem lege, musik og attraktive farver, hjælper disse rum børn med deres motoriske udvikling.\nBabygymnastikmåtter er rekreative måtter, der er specielt designet til at forsyne unge børn med underholdning og stimulering.\nGennem lege, musik og attraktive farver, hjælper disse rum børn med deres motoriske udvikling. De stimulerer også til koncentration og udforskning af omgivelserne.\nDu kender dem sikkert også som legemåtter eller aktivitetsmåtter. Lige meget, hvad du kalder dem, er disse rekreative centre ideelle for babyer mellem 2 og 6 måneder.\nMålsætningen ved babygymnastikmåtter er, at børn skal opdage forskellige elementer, som de skrider frem i deres udvikling.\nSom børns sanser og færdigheder bliver forbedrede, vil måden, hvorpå de interagerer babygymnastikmåtterne, også ændre sig.\nDer er en bred variation af design af babygymnastikmåtter at vælge imellem. De fleste er flytbare, og nemme at flytte fra et sted til et andet. Det gøre det muligt for dig at placere det i ethvert rum, eller endda tage det med dig.\nI dag, er legemåtter en meget typisk gave til et babyshower.\nHvordan ser babygymnastikmåtter ud?\nGenerelt, består babygymnastikmåtter af en affjedret måtte, der kan strækkes ud på gulvet. Over måtten, er der som regel en form for bue, som man kan hænge forskellige stykker legetøj på.\nDisse objekter fanger de smås opmærksomhed, og motiverer dem til at række ud efter dem med deres arme og ben.\nNogle måtter har andre elementer, såsom spejle, lys eller lyde, der hjælper med at stimulere børnene yderligere.\nDe mest sofistikerede muligheder inkluderer musik eller vibrering, som hjælper med at berolige din baby.\nDu kan endda finde legemåtter, der følger et vist tema, eller som gengiver en populær karakter fra, eksempelvis, en børnehistorie.\nFor babyer, mellem 2 og 4 måneder, er disse babygymnastikmåtter en hjælp til at stimulere færdigheden i at gribe. De motiverer også dit barns kropsbevægelser, og opfordrer til visuel udvikling.\nNår dit barn er i stand til at holde sit hoved oppe, kan du placere ham eller hende med ansigtet nedad, så du hjælper til at styrke musklerne, og opfordrer til kravl.\nHvad er fordelene ved babygymnastikmåtter?\nBabygymnastikmåtter er gavnlige for dit barns psykomotoriske udvikling. Gennem leg, lærer dit barn at gribe objekterne, der hænger over ham. Den affjedrede overflade nedenunder, gør det muligt for dit barn at vrikke rundt, uden risikoen for skader.\nBabygymnastikmåtter stimulerer sanserne for syn og hørelse, gennem lys, farve og lyd. De motiverer også dit barn til at udforske sine omgivelser.\nKognitiv udvikling: Disse små legecentre hjælper med at udvikle dit barns hukommelse. Forældre kan lære deres børn navnene på de forskellige objekter, der hænger over dem. De kan også invitere deres børn til at se eller røre ved objekterne, som de navngiver.\nBabygymnastikmåtter bidrager med timevis af sjov og underholdning, hvor forældre kan involvere sig, og dele legetiden med deres små børn.\nAt vælge den rigtige babygymnastikmåtte til din baby\nDer er en variation af designs med alle mulige karakteristika at vælge i mellem på markedet. Ydermere, kan du vælge nogle velkendte kommercielle mærker, eller gå efter nogle, der er håndlavede.\nFaktorer, du skal tage op til overvejelse, før du vælger, hvilken babygymnastikmåtte, der er den rigtige for din baby:\nProduktkvalitet. Din babygymnastikmåtte skal ikke blot være modstandsdygtig, den skal også være lavet ud af materialer af god kvalitet. Hvis materialerne er af god kvalitet, kan du undgå risikoen for enhver allergisk reaktion, mens din baby leger.\nBåde måtten og buen over (hvor legetøjet hænger fra) bør være affjedret. Din baby vil formentlig bruge længere perioder med at lege på måtte, så det er vigtigt, at han eller hun ligger komfortabelt. Ydermere, vil den affjedrede bue forebygge, at din baby får smertefulde slag.\nBabygymnastikmåtten behøver ikke nødvendigvis at være stor, men den skal være rummelig nok til at gøre det muligt for dit barn at tumle rundt. En anden ting, du skal overveje, er, hvor du vil bruge måtten i dit hjem.\nBabygymnastikmåttens legetøj skal sættes godt fast, og skal ikke udgøre en sikkerhedsrisiko for din baby. Ingen del af babygymnastikmåtten skal indeholde nogen former for giftige komponenter.\nDu skal aldrig placere måtten på et bord, eller langt fra gulvet. Dette er for at afholde din baby fra at falde, i tilfældet af at han ruller rundt. Selv, hvis du tror, at din baby ikke vil bevæge sig særlig meget rundt, skal du aldrig tage chancen, når det kommer til sikkerhed.\nUndgå enhver løse dele, der er små nok til, at dit barn kan putte det i munden. Børn er meget nysgerrige, og har en tendens til at udforske objekter med deres mund. Det er bedst altid at holde sig til større objekter, så man undgå, at barnet bliver kvalt.\nDu skal aldrig efterlade dit barn uden opsyn. Du skal aldrig efterlade dit barn alene, når han eller hun leger på din babygymnastikmåtte. Det er bedst for dit barn at have opsyn fra en voksen, hele tiden. Du kan også høje øje med dit barn gennem en babymonitor, med et live videokamera.\nKontroller mængden af tid, som barnet bruger på måtten. Længere udsættelse for objekter, farver og andre aspekter på måtten, kan blive overstimulerende for din lille baby. Det er vigtigt at kontrollere mængden af tid, dit barn bruger her. En god måde, hvorpå du kan overvåge dit barn, er, at interagere med ham eller hende, mens han eller hun leger på måtten. Hvis du noterer dig, at dit barn virker oprevet, så er det en god idé at bevæge sig videre til noget andet.


Brinkmanns briks Podcast - Listen, Reviews, Charts - Chartable\n4.3 stars from 689 ratings\n“Kære jer tak for alle de inputs I giver. Jeg vil gerne høre om sproget. Hvad gør det med os? Især disse djøfisering der forgå i det offentlig system. Kan almindelige mennesker forstår hvad deres politikker siger? Og hvad med os så-kaldte ny-dansker? Anyway lidt food for thought. Glæder mig til...”Read full review »\nCassidy 71 via Apple Podcasts · Denmark · 09/22/21\n“Det er en spændende podcast med meget interessante gæster. Svagheden er paradoksalt nok at Brinkmann selv har haft en ideel barndom og nu lever i et lykkeligt ægteskab med 3 børn, er høj, succesfuld og ombejlet. Det giver en vis distance til de problematikker, som diskuteres og ofte kommer han...”Read full review »\nDennis Jensen K via Apple Podcasts · Denmark · 08/18/21\n“Jeg nyder at høre denne podcast, men hold da op, hvor er det nedslående at lytte til i denne nye serie!! Meget lidt reflekterende gæster, som jamrer, trods medgang i livet!!! Ghita var smuk og lærerig at lytte til, dog!! Tak for det!!”\nfel1971 via Apple Podcasts · Denmark · 08/09/21\nMennesket har til alle tider været nysgerrige. Måske mest af alt på os selv og vores rolle i verden. Videnskaberne har efterhånden svaret på meget. Men har de mange opdagelser efterladt et menneske, der savner en fortryllet verden, hvor der er mere mellem himmel og jord? I hvert fald vinder...


Workshops - Skolemødet 2021\nSkolemøde 2021 - Forside\n1: Hvordan har troen formet byen\nWorkshopbeskrivelse: På denne byvandring følger vi troens og religionens spor og aftryk i byen fra vikingetiden og frem til i dag. Byen samler vore erindringer i arkitekturen, og en byvandring kan helt konkret give os et billede af, hvad der har været med til at forme vores samfund i dag, og hvordan troen har været med til at omforme vores omgivelser.\nLokation: Vi mødes på Centralværkstedet\n2: Tal, så hele foredragssalen lytter\nWorkshopbeskrivelse: Hvordan taler du, så eleverne lytter opmærksomt? Hvordan når du ned til bagerste række? Hvordan griber og fastholder du elevernes interesse? Hvordan brænder du igennem?\nPå workshoppen arbejder vi med, hvad der fastholder interesse og engagement i ord, krop og stemme, og hvordan du kan føle dig godt tilpas foran alles blikke. Workshoppen er praktisk funderet med samtale, øvelser og feedback. Du går hjem med konkrete værktøjer til at ramme dem, der lytter, så de hører efter og husker det, du siger.\nLokation: KFUM og KFUK, Nørre Allé\nRetoriker og forfatter Louise Fischer\n3: Frirumsdebat - tankerne bag\nWorkshopbeskrivelses: Har I afholdt en Frirumsdebat på din skole? Er du måske en af de 250 uddannede debatpiloter? Eller er Frirummet og frirumsdebatter helt nyt og ukendt land for dig?\nUanset hvor meget du kender til de frie skolers fælles demokratiinitiativ og det arbejde, vi laver, kan du på denne workshop blive klogere på de værdier og den tænkning, Frirummet og Frirumsdebatten bygger på samt prøve kræfter med noget af det, vi arbejder med netop nu: eksistens-politiske samtaler om ’livets store hvorfor’.\nFrirummet v/ Josefine Weng\n4: Hvorfor er det nu, vi synger?\nWorkshopbeskrivelse: Per Krøjs Kjærsgaard reflekterer over sangens betydning i det morderne samfund og vi synger både hans egne og mange andre mere og mindre kendte sange.\nPer Krøjs Kjærsgaard\nWorkshopbeskrivelse: Vil du tale mere om kristendom og klimaskam? Formiddagens oplægsholder byder på workshop. Her vil vi uddybe emnet teoretisk, men også bringe deltagernes egne erfaringer og eleverfaringer med skam, klimahandling og kristendom på bordet til fælles drøftelser af et af tidens mest brændende temaer.\n6: Hvor har du hjemme?\nWorkshopbeskrivelse: Det er Benny Andersen der lærer os at hjem kan gradbøjes. Men hvor kommer hjemhedsfølelsen fra? Hvad skal der til for at føle sig hjemme? Hanne Jul Jakobsen tager os med på opdagelse i forestillingerne om hjem, erfaringerne af hjem og længslen efter at høre hjemme et sted. I sin søgen henter hun lidt forskelligt ned fra den teologiske og antropologiske hylde. Det hele er rørt sammen på en fond af personlige erfaringer, bibelske referencer, litterære smagsforstærkere og et skvat af hendes hjemmesyltede ordforråd. Foredraget tager udgangspunkt i hendes bog Hjemmerørt – om at bebo sit liv.\n7: Køkkentjans - bæredygtighed\nWorkshopbeskrivelse: Køkkentjansen under lup - Efterskolen er en af de eneste skoleinstitutioner med en køkkentjans, hvor der kan arbejdes pædagogisk med mad og måltider. Efterskoleelever siger dog, at chokolademadder og fri fra boglige fag er det bedste ved Køkkentjansen – og det er for uambitiøst! Derfor har Madkulturen i samarbejde med Efterskoleforeningen, og med støtte fra Nordea-fonden, udviklet Køkkentjansen, som skal give de unge viden om mad og måltider, håndværksmæssige køkkenfærdigheder og lyst til at gå mere i køkkenet.\n8: Globalt rejseperspektiv - udsyn og dannelse\nWorkshopbeskrivelse: Hvordan kan man rejse bæredygtigt med efterskoleelever - så eleverne får faglig viden, globalt udsyn og personlig erfaring med kulturmøde?\nHvordan kan man etablere ligeværdigt samarbejde med partnere - nationalt og globalt?\nHvilket ansvar og hvilke muligheder har vi som skoler med et kristent værdigrundlag?\nFå ideer til udvikling af globale efterskolerejser, hvor både undervisningen og rejsen har dannelsesperspektiv.\n9: Fælles forandring\nWorkshopbeskrivelse: Efterskolen som bæredygtigt læringsrum - Gennem viden, sparring og erfaringsudvekling skal vi i denne workshop blive klogere på, hvordan vi kan skabe en mere bæredygtig efterskole. Vi ser på verdensmål som fælles løftestang og Efterskolernes projekt Fælles Forandring som en ramme.\nDu vil få metoder, idéer og værktøjer, og gennemgående er, hvordan elever udvikler handlekraft i mødet med hverdag og verdensmål. Her er nøgleordene motivation, engagement og elevinddragelse.\nSe mere om projektet på www.faellesforandring.dk\nCharlotte Hedevang Nielsen


SOSU-medarbejderne i Århus er spændte på DigiRehab | DigiRehab\nSOSU-medarbejderne i Århus er spændte på DigiRehab\n"Det bliver virkelig spændende." "Et genialt redskab." "Nu bliver vi i stand til at reagere hurtigere, når vi opdager et behov hos en ældre."\nSådan lød nogle af kommentarerne fra en lille flok SOSU-medarbejdere i Århus Kommune, da de en sommerdag sidst i august var på kursus i anvendelsen af DigiRehab. Efter de fire timers intense undervisning i DigiRehab og tankerne bag det digitale redskab, følte medarbejderne sig generelt klar til at gå ud at prøve kræfter med den nye arbejdsopgave.\nMedarbejderne oplevede generelt teknologien i DigiRehab som ganske let forståelig. Samtidig var de overordnet set begejstrede over at få en ny mulighed for at træne kvalificeret med borgerne og opleve en funktions-fremgang hos dem.\nLæs her et lille udpluk af medarbejdernes reaktioner efter undervisningsdagen i august.\nFathiya Abdullahi, hjemmeplejen i Skåde: Jeg synes, det er fantastisk at få et redskab, der konkret viser, hvordan vi skal træne med de ældre. Jeg har i forvejen et meget stort fokus på at hjælpe borgerne til en bedre funktionsevne i det daglige, men jeg er jo ikke uddannet i det. Jeg har selv somme tider fundet på lidt øvelser og fx givet dem en bold at presse på med hænderne. Nu kan jeg få lov at arbejde meget mere effektivt med det, når jeg kan se konkrete øvelser til den ældre på video.\nLisbeth Buch, hjemmeplejen i Skåde: Jeg tror, at DigiRehab er en rigtig god ide. Når vi som SOSU-personale kan bruge DigiRehab, kan vi reagere hurtigere, hvis vi opdager, at en borger har et behov. Umiddelbart kan jeg sagtens se, at nogle af de borgere, jeg kommer hos i hverdagen, vil kunne få gavn af træningen. Jeg tror også, at det i mange tilfælde vil blive lidt sjovt at være sammen med borgerne på den måde.\nLise Tjerrild, hjemmeplejen i Skåde: Det er meget fint, at vi skal finde de borgere, der selv er motiveret for træningen. Det er virkelig godt, at vi ikke behøver at lokke nogle, der faktisk ikke orker eller har lyst, men kan give tilbuddet til dem, der vil have glæde af det. Vi skal jo lige have lidt øvelse i, hvilke knapper vi skal trykke på på selve appen, men det virker nu simpelt nok. Jeg er sikker på, at det vil føles som en stor succes at opleve en borger, der trives bedre i kraft af den træning, vi har givet dem. Jeg glæder mig i hvert fald til at se en fremgang hos nogle af "mine" borgere.\nMaja Madsen, hjemmeplejen i Skåde: Jeg er meget spændt på at komme i gang. Det bliver virkelig sjovt at se, om vi kan skabe en fremgang hos borgerne. Jeg tror også, at det vil være motiverende for både borgerne og os medarbejdere, at vi kan se øvelserne tydeligt på video og lave dem sammen. Jeg har i hvert fald tænkt mig at træne sammen med de ældre, så vi får en fælles oplevelse ud af det.\nÅrhus Kommune udfører i sidste halvdel af 2018 en stor prøvehandling med DigiRehab. I DigiRehab har vi fået lov til at følge afprøvningen tæt. Derfor vil vi i den kommende tid bringe oplevelser, små reportager og delresultater fra Århus her på websitet og i vores nyhedsbrev.\nSTATUS: Uddannelsen af SOSU-personalet er afsluttet - måske med behov for lidt opfølgning. Sommerferien har trukket uddannelsen en smule i langdrag. Medarbejdere og ledelse er meget positive over for projektet, og generelt opleves DigiRehab som brugervenligt og enkelt at anvende. Læs mere om uddannelsens indhold og fokus her.\nEfterår 2018: Træning med ældre borgere i eget hjem via DigiRehab.


kaitlyn pratt nettoværdi, aktiv, indkomstskilde, indtjening, løn, forsikring, udgifter, skat, personlige oplysninger - biografi | Juni 2021\nKaitlyn Pratt Networth - Juni 2021\nFakta om Kaitlyn Pratt\nKaitlyn Pratt, en amerikansk reporter, er faktisk det kendte ansigt for alle, berømt som reporter / anker for Fox 5 Atlanta, WAGA-TV. Pratt har arbejdet professionelt siden 2001 og har skaffet sig massiv berømmelse og indtjening fra sin karriere på over 17 år.\nI øjeblikket har Fox 5-reporteren en anslået nettoværdi på 7-cifret tal; dvs. hundretusinder af dollars. Er du nysgerrig efter hendes løn? Rul ned for detaljer om Kaitlyn Pratt's nettoværdi, løn, indkomstskilde, indtjening, udgifter og personlige liv.\nKaitlyn Pratt's nettoværdi: Indkomstskilde, indtjening og løn\nFra marts 2019 er Kaitlyn Pratt's faktiske nettoværdi ikke ude, men skønnes at have hundreder af tusinder af dollars. Nogle onlinekilder hævder, at Pratt's formue er omkring $ 400.000 .\nTil sammenligning er hendes nettoværdi mere end hendes Fox 5 Atlanta- medreporter Natalie Fultz, der ejer 200.000 dollars. Mens Fox Vegan-reporteren Christine Maddela har en samlet værdi af $ 400.000.\nDen vigtigste kilde til Kaitlyns indkomst er hendes rapporteringskarriere over 17 år. Efter sin konfirmation tonede Pratt sin karriere som forfatter og feltproducent for WHDH-TV i Boston fra 2001-2004, som senere blev basen i hendes karrierefremstød.\nI øjeblikket arbejder hun som News Anchor / Reporter for F ox 5 Atlanta, WAGA-TV siden september 2008 . Desuden forankrer Kaitlyn siden november 2016 Fox 5's live nyhedsudsendelser til Good Day Atlanta og Noon newscast.\nhvilken type bil har faze-tæppet\nLøn fra rapportering: Karrierejse\nFra sin rejse fra WHDH-TV i Boston (2001-2004) har Kaitlyn arbejdet for 41NBC / WMGT-DT (2004-2005) og som Crime & Safety Reporter / Anchor for WSAV-TV (2005-2008), et NBC-tilknyttet selskab .\nHendes berømmelse blev fremtrædende, hun tiltrådte Fox 5 Atlanta, WAGA-TV i 2008 og er tilknyttet tv-kanalen lige siden. Der dækkede Kaitlyn Troy Davis dødsrækkesag, der gav hende Edward R. Murrow Award.\nI mellemtiden er det nøjagtige tal på Kaitlyns løn fra WAGA-TV ikke ud, men som veteranreporter tjener hun langt mere end den gennemsnitlige lønningsliste på $ 65.400 .\nLad os også introducere gennemsnitslønnen for hendes tidligere TV-kanaler.\nWHDH-TV (forfatter): $ 34.000 om året\nWSAV-TV: $ 55.584 til $ 98.288\nSom rapporteret er den gennemsnitlige årlige løn for en Reporter i USA $ 39.846, mens en News Anchor er omkring $ 41.700.\nTodd Thompson nettoværdi\nGodkendelsesaftaler & Instagram sponsorater\nIndtil nu er rapporten om Kaitlyns godkendelsesaftale ikke ude, og informationen om hendes sponsorater har aldrig nogensinde gjort højdepunkter.\nNå, hun er en aktiv Instagram- og Twitter-bruger med henholdsvis over 1.6K tilhængere og 9K tilhængere. Og pr. Influencemarkedsføring-hub kan Pratt, hvis de deltager i sponsorering, summe op til $ 28- $ 47 pr. Sponsoreret indlæg fra Instagram for tiden.\nKilder rapporterer, at Kaitlyn i øjeblikket bor i sit hus i Atlanta, Georgien sammen med sin mand. Værdien og købsdetaljen i hendes hus er dog ikke ude.\nNå, hendes aktivsamling inkluderer også en Ford-bil til en værdi af omkring $ 20.000 og en MacBook, der koster $ 1.299 - $ 1.599. Hundepersonen Kaitlyn Pratt ejer også en redningsbulldog ved navn Rocky. Prisen på en bulldoghvalp i USA kan koste fra $ 1.500 til $ 4.000.\nDen amerikanske reporter deler ofte stillingerne på sine rejser til forskellige steder og ses iført dyre tøj. Ingen tvivl om, at den enorme nettoværdi giver Kaitlyn en luksuriøs livsstil.\nUdover hendes udgifter til dagligliv og luksus har Kaitlyn Pratt også udgifter til skattebetalinger. Nå, hendes Atlanta hus koster 1, 14% ejendomsskat af den samlede vurderede værdi af huset sammen med $ 1.152 husforsikringspræmie.\nDerudover fakturerer hun også indkomstskat, som ville gøre $ 21.000 i indkomstskat, inklusive 8, 74% føderal skat, 7, 65% FICA og 5, 16% statsskat på hendes årlige indtægt på $ 100.000.\nKaitlyn Pratts personlige detaljer: Alder, familie, uddannelse og gift liv\nKaitlyn Pratt, af hvid etnicitet, blev født i USA og har amerikansk nationalitet. Hun er lille nøgle om sine forældre, familie og fødselsdato detaljer.\nFra marts 2019 afsløres Kaitlins alder ikke, men påstås at være i hendes 30s.\nHun gik på Providence College og var uddannet engelsk med speciale i statsvidenskab.\nPratt er en lykkelig gift kvinde og bor sammen med sin mand Tim Andrews . Andrews er også journalist og er berømt som News AM og 95, 5 FM WSB vært. Som rapporteret mødte duoen online og gjorde deres forhold fra Twitter-komplimenter til Facebook og derefter til dateringer.\ncharli xcx højde\nEfter at have dateret i 2 år giftede Kaitlyn og Tim sig på Valentinsdagen i 2017. Vielsen blev afholdt på Davenport House Museum i Savannah.\nIndtil nu skal parret endnu dele deres egne børn.\nLæs også: Catherine Lidstone nettoformue, Carin Kingsland nettoværdi og Elvy Yost nettoværdi


5 Videnskabelige Grunde Mor Fortjener Mors Dag - 2019 | Kultur\nUdgivet I: Kultur • Visninger: 701\nOvervej hvad der følger den eneste motivation, du skal bruge til at forkæle mor.\nHvis du endnu ikke har planlagt brunchen eller plukket ud blomsterne eller i det mindste sendt kortet, så overvej hvad der følger den eneste motivation, du skal bruge. Kort sagt, mødre har det svært.\nÆndringer i den amerikanske kultur har befriet kvinder på mange måder. Mor er nu fri til at gøre alle de skridt, som mammor har lavet i generationer - som at tørre snoet af barnes næse, rense huset og håndtere hele familiens økonomi og sociale planer - og nu kan hun arbejde et dagjob eller være skyldig i ikke have en også.\nMor beskæftiger sig med alt dette, studier viser, med mindre hjælp og så meget smerte og stress som nogensinde. Overveje:\n5. mor føler sig mere smertefuldt\nEnhver mand, der er værd at hans salt indser, mor fortjener en levetid på gniderne af en enkelt grund: fødsel. Hun gjorde dig. Og ja det gør ondt som helvede. Men det er ikke alt. Kvinder lider mere smerte end mænd over bord, undersøgelser finder.\nOg det er ikke bare "den tid i måneden" smerte. Vi taler om en livslang lidelse.\nEn undersøgelse i sidste uge viste, at blandt personer over 65 år lider kvinder 2,5 gange mere handicap end mænd i samme alder. Blandt de mest almindelige kroniske tilstande: smertefuld arthritis.\nSelv køn, som strålende førte til din forestilling og som burde være den ultimative frist, kan være smertefuldt for kvinder. Omkring 15 procent af kvinderne oplever gentagne kønsbesvær under samleje. Næsten ingen mænd gør.\n4. Mamma får ingen hjælp\nI gamle dage havde mødre enorm hjælp til at rejse børn og holde hus. Det var bogstaveligt talt en familie affære, med bedsteforældre og børn, der dagligt, villigt eller på anden måde arbejder for at tage lasten af kvinder belastet med små børn.\nDagens mor har meget mindre hjælp med børnepasning og housecleaning, en undersøgelse i 2006 fundet. Visst, fædre er pitching i, men du ved hvordan det går. "Skat, spillet er på. Jeg skal afslutte støvsugningen i morgen."\nI 1880 boede 24 procent af mødre med en alder af 10 år eller ældre, der ikke gik i skole og ikke arbejdede udenfor huset. I 2000 var dette tal 5 procent.\n3. Du er for det meste din mors barn\nJa, dine gener er halvt fra mor, halv fra far. Men for en eller anden grund lærte forskere for nylig, at mors gener har en større effekt på, hvad du bliver.\nEt stærkt eksempel: Mens du var i livmoderen, hvis din mor havde en meget stressende oplevelse, vil du være i større risiko for angstlidelser. Og en ny undersøgelse af rotter, ud for sidste måned, indikerer, at din mors kost under graviditeten ramte dine gener.\nMere overraskende viser undersøgelser, at hvad din mor spiste, da hun var barn, de toksiner, hun blev udsat for og andre oplevelser før og under graviditeten, påvirker, hvordan de gener, hun overlever til, faktisk bliver udtrykt i din krop.\nEn anden undersøgelse, rapporterede i år i tidsskriftet Børneudvikling, viser også en dyb indvirkning på at pleje af mødre i de tidlige år. Et barn, der har et stærkt forhold til mor i førskoleårene, har tendens til at danne tættere venskaber i klasseskolen, afslørede undersøgelsen.\n2. Du, barn, er deprimerende\nRaising kids slutter aldrig. Og uanset hvor svært du forsøger at være et godt barn, kæmper udfordringen - og hjertesorg og frustration, der følger med det - med mor for altid.\nEn ny undersøgelse finder 94 procent af voksne børn, og deres forældre rapporterer et vist niveau af spændinger i forholdet. Men det er forældrene, der føler størst belastning, især om deres voksne børns økonomi og husholdning.\nJa, mor og far stresser begge for at rejse deres børn. Forældre har betydeligt højere niveauer af depression barnfri voksne, og problemet bliver værre, når børnene flytter ud, ifølge en undersøgelse fra 2006 i Journal of Health and Social Behavior.\n1. Mamma har brug for en pause\nFor at være retfærdig tager far også et slag. Men beviset er tydeligt: mor har det værre. Uanset om du er enig i det eller ej, her er nr. 1 grunden til, at du skal gøre noget godt for din mor på søndag: Hun græder for en pause.\nKvinder har mindre fritid og føler sig mere forhastet end mænd, undersøgelser har fundet. En undersøgelse af netop denne uge konstaterede amerikanske mænd rapporterer 40 minutter mere fritid hver dag end kvinder (i Italien er det en 80 minutters spredning).\nEn opsigtsvækkende undersøgelse i 2005 viste, at næsten 20 procent af de arbejdende kvinder kun tager ferie en gang hvert 6. år, og næsten en fjerdedel får en kun en gang hvert andet til fem år.\nSom svar sagde to gange så mange arbejdende kvinder som mænd i 2007, at de ønskede at skære ned på arbejdstiden, selvom det betyder en lønnedskæring.


Ved køb af en ny DS kan du tilvælge TRYGHEDSAFTALE. TRYGHEDSAFTALE er en forsikring, der dækker mod mekaniske og elektriske fejl, heriblandt udgifter til arbejdsløn og reservedele i forbindelse med reparation af bilen.\n• TRYGHEDSAFTALE dækker til og med bilens 7. år eller til den har kørt 200.000 km, hvad end der indtræder først\n• TRYGHEDSAFTALE kan tilvælges til og med bilen fylder 48 mdr. fra første indregistrering. Se priser på forsikringen til netop din bilmodel under prislisten\nTRYGHEDSAFTALE følger bilens stelnummer og forsikringen kan dermed medfinansieres i forbindelse med købet af din nye DS. Med TRYGHEDSAFTALE opnår du dermed ikke kun tryghed mod mekaniske og elektriske fejl, men du styrker også bilens potentielle gensalgsværdi, da forsikringen følger bilen.\nHvis du ønsker flere informationer om TRYGHEDSAFTALE, er du velkommen til at kontakte din nærmeste DS-forhandler.\nTRYGHEDSAFTALE - EJERSKIFTE\nDu kan se prisen på netop din bil og bestille en TRYGHEDSAFTALE herunder\nDu kan også købe forsikringen hos alle DS-forhandlere og -værksteder.\nEn TRYGHEDSAFTALE tilbydes i samarbejde med QBE Denmark, filial af QBE Europe SA/NV, Belgien, CVR: 39800985, Vester Farimagsgade 7, 6, 1606 København V. Forsikringsprisen er inklusiv alle afgifter og gebyrer. Der dækkes med de forbehold og undtagelser der følger af forsikringsvilkårene. TRYGHEDSAFTALE tilbydes kun ved registrering til privat anvendelse i Motorregistret.


Find og book en skilejlighed på en af Dansk Bilferies mange spændende destinationer i Norge, Sverige og Østrig her på siden. De fleste skilejligheder ligger tæt på pisterne med ski-in/ski-out direkte ud på pisten eller via transportløjper. Samlet giver det jer det bedste udgangspunkt for en familieskøn skiferie. Læs mere\nSkiferie i en skilejlighed byder på komfort, frihed og fleksibilitet for hele familien. En skilejlighed er fuldt udstyret, så I har alt hvad I har brug for på ferien. Her kan I selv bestemme hvornår I har lyst til at lave mad, eller om I vil gå ud i byen og spise i stedet. Skilejlighederne er altid pæne, velholdte og godt udstyrede. De varierer i størrelse, indretning og facilitetsudbud, ligesom placering og pris også er forskellig. Hos Dansk Bilferie er vi vilde med ski-in/ ski-out, og mange af vores skilejligheder er derfor udvalgt, så I har mulighed for at køre direkte ned til boligen på skiene. På denne måde kan familien let dele sig op, hvis kræfterne ikke rækker lige langt. Dette er især prisværdigt for børnefamilier med småbørn, der hurtigere bliver trætte og gerne vil hjem i varmen og lege.\nInden man bestiller en skiferie i en skilejlighed er det godt at gøre sig klart hvilke behov og favoriseringer familien har. Hvilke krav stiller du/I til skiområdet, herunder hvor stort skal skiområdet være, løber I på langrend, snowboard eller udelukkende alpint. Vores forskellige destinationer tilbyder alle skiløb til alle tre discipliner. På hvilket niveau er jeres skiløb, altså foretrækker I begynderområder, eller mere udfordrende pister? Nogle områder er idelle for begyndere med overvejende grønne og blå pister mens andre overvejende har røde og sorte pister. Skal I udelukkende stå på ski, eller vil I gerne opleve andre ting også? Mange destinationer tilbyder et væld af aktiviteter, såsom hundeslædekørsel, kanefart, kælketure, spabade, isfiskeri mm. Er I til afterski? Afterski hænger for mange danskere uadskilleligt sammen med skiferien. Afterski stemningen er mere eller mindre udpræget på de forskellige destinationer. I Norge og Sverige er det ikke alle steder der tilbyder afterski, mens langt de fleste destinationer i Østrig, Frankrig og Italien tilbyder afterski i højt gear. Der er derfor også forskel på by- og natteliv og på støjniveauet på de forskellige destinationer.\nHos Dansk Bilferie er I altid sikret den bedste service fra I bestiller ferien til jeres ferie er veloverstået. Vi gør vores bedste for, at I får mest mulig information omkring jeres valgte skidestination og skilejlighed inden ferien. Vi hjælper endvidere gerne med, at planlægge transporten til og fra feriestedet ved at bestille færgebilletter med rabat. I kan også i de fleste tilfælde bestille liftkort, skileje og skiskole på forhånd gennem Dansk Bilferie. Hermed er I sikret en rolig start på ferien uden stress og bøvl, og får dermed mest mulig tid på skiene. I får typisk også rabat, hvis I sørger for at bestille disse ting hjemmefra.


• Billig vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm – 1056.94 kr.\nMateriale: Genanvendt teak + stålben Mål: 110 x 35 x 30 cm (L x B x H) Poleret og lakeret Foldbare ben Montering er let (Læs mere)\nNavn: vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm\nEn masse internet virksomheder udlover i dag en lang række forskellige leveringsmuligheder. Førstevalget hos mange er p.t. levering til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente dine varer når der er tid til det. Fragttypen er altså i høj grad fleksibel, og endda ligeledes den mest betalelige fragtform ved køb af vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm.\nDu kan også påtænke at vælge at få sendt til din private bopæl eller ud på din arbejdsplads. Metoden viser sig ofte en tand mere pebret, men på den anden side meget gnidningsløs. Den mest prisbevidste mulighed for levering kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, men den mulighed nødvendiggør at du er i kort afstand af online forhandlerens bopæl.\nLeveringstidspunktet på Møbler er selvfølgelig særligt aktuel ifald man har brug for ordren fluks, og i det øjemed er det skam meningsfuldt at vi tjekker den estimerede leveringstid ved den relevante vare.\nEn masse e-forretninger stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på masser af varenumre, eksempelvis vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm, hvilket dog står og falder med at bestillingen realiseres inden et aftalt klokkeslæt, således at de kan nå at få produkterne fikset forud for at de pakkeansatte tager hjem.\nNogle få netbutikker sikrer fragt uden gebyr, men tit under forudsætning af at der indkøbes for et konkret beløb. Ellers kunne man foretrække den prisbilligste slags levering, hvilket oftest – uanset om man opholder sig i Taastrup, Kalundborg eller Hinnerup – er at få fragtmanden til at levere produkterne til et afhentningssted.\nDet er i dag ekstremt fremkommeligt for forbrugerne at finde information om priser i blandt flere forhandlere på nettet, og så har masser af vidaXL online virksomheder været presset til at at sænke salgsværdien på en række af deres varer – til juniorer, og ligeledes til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nDet kan stadigvæk være profitabelt at udforske flere internet forretninger efter rabat på vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm forud for at du bestiller, sådan at man er sikret at modtage den billigste pris.\nDu skal blot ikke glemme, at i tilfælde af at en online virksomhed reklamerer varer for en udsalgspris der anses for grænseløst lav, burde det mange gange være et tegn på en fup e-butik. Handler med kort er ikke desto mindre omfattet af en lov, der beskytter dig som kunde overfor svindlende internet foretagender.\nVi tilråder køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du bruge et tilbud fra fx ViaBill, for så vidt du gerne vil afdrage beløbet af flere omgange.\nInden nogen køber i en vidaXL e-handler kunne de for at være på den sikre side have øje for webbutikkens forretningsvilkår, dog er det naturligvis et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kan derfor være at se om internet forhandleren er medlem af e-mærket, siden det almindeligvis er en sikkerhed for at internet selskabet lever op til gældende dansk lovgivning, samt at e-forretningen hyppigt føres tilsyn med af jurister som er meget bekendte med reglementet på området. Desuden giver det dig mulighed for hjælpende service, for så vidt du møder vanskeligheder som følge af din ordre.\nDertil er det en hjælp at du er påpasselig med de mest centrale retningslinjer der kan have betydning for bestillingen, som fx hvilken returneringsret hjemmesiden har. På grund af dette er det også afgørende, at man når som helst sikrer ens e-mail kvittering, således man i fremtiden vil kunne bevidne sit køb af vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm, uden hensyn til om du er voksen eller et barn.\nTrustpilot fremskaffer en lang række gunstige genveje til at gennemrode diverse forhenværende brugeres reflektioner og derfor kan det være til hjælp, at du analyserer webbutikkens bedømmelser af vidaXL TV-bord genanvendt teak 110 x 35 x 30 cm forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder også en række solide genveje til at få indblik i webbutikkens popularitet. Foruden det ses faktisk online varehuse i Danmark hvor det er muligt at notere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tillige bør drages fordel af til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi har et tæt samarbejde med nogle forskellige internet forretninger når vi annoncerer butikkernes produkter, og tjener godtgørelse såfremt de personer vi sender videre gennemfører et indkøb.\nViden omkring tilbud og shops på nettet i Danmark vedligeholdes ofte, men man kan ikke stille os ansvarlig for modifikationer der måtte være iværksat siden vi sidste gang opdaterede hjemmesidens informationer.


IMPOSSIBLE - Hank Wu & Himitsu Magic - Pegani\nIMPOSSIBLE - Hank Wu & Himitsu Magic varenummer 5312\nDu viser to sæt med 5 farvede kort. En tilskuer lægger side kort forskudt af dig - alligevel passer jeres rækkefølge altid 100%!\nSe demovideoen og glæd dig til at vise dette virkelig fine nummer for alle på din vej. Det bliver faktisk kun bedre, hvis du gentager det. Nyd blot reaktionen fra Xavior Spade, optaget på MagiFest 2020.\nDu modtager kortene sammen med udførlig videoinstruktion, der kommer fint rundt om alle tænkelige scenarier.


Hotelejers bagvej ved stengærde kan ende med trafikuheld - sn.dk - Fredensborg\nBeboerne i området på Slotsvænget og de nærliggende veje kender til mængden af trafik og de dårlige oversigtsforhold. De advarer mod, at hotellets gæster får lov til at benytte den adgangsvej, som blev lavet - muligvis i strid med lokalplanen- tilbage i 2014. Og de spørger, hvordan de som borgere skal have tillid til lokalplaner, når paragrafferne kan brydes? Foto: Steffen Slot\nArtiklen: Hotelejers bagvej ved stengærde kan ende med trafikuheld\nBeboerne på Slotsvænget advarer mod trafikuheld og mener, at grundlaget for tilliden til lokalplaner skrider, når Store Kro kan bryde en klar og tydelig paragraf om at bevare stengærde.\nFredensborg - 07. januar 2021 kl. 06:27\nBegejstringen for Niels Fennets genskabelse af Fredensborg Store Kro er så stor, at Fredensborg Kommune negligerer, at stendiget langs Slotsvænget for seks år siden blev nedbrudt.\nLæs også: Naboer fik ret: Brud på stengærde er ulovligt\nResultatet kan blive trafikuheld, men ingen vil tilsyneladende reagere og tage ansvar. Det mener en stor gruppe beboere på Slotsvænget og de omkringliggende veje.\nFor seks år siden gav hullet i stendiget en adgangsvej for håndværkerne, da Store Kros hovedbygning blev istandsat, og nu er det en mulig ind- og udkørsel for de gæster, der skal bo i hotellets nye fløj. Deri ligger problemet, og der er to afgørende kritikpunkter, fortæller en af beboerne, Line Kühnell-Lauridsen.\nStore Kros vejadgang til Slotsvænget handler grundlæggende om to ting.\nDet ene emne er trafiksikkerheden. Store Kro har endnu ikke fået tilladelse til at bruge hullet i stendiget som vejadgang til parkeringspladserne til den nye fløj.\nNår en ansøgning bliver sendt, vil der alene ske en administrativ behandling, hvor borgerne i området ikke er høringsberettigede, fremgår det af et svar til beboerne.\nDen anden del handler om det principielle med tekster i lokalplaner. Når der i §9 står, at et stendige skal bevares, med mindre byrådet giver tilladelse til noget andet, har borgerne en forventning om, at byrådet behandler en dispensation.\nI den aktuelle sag lyder et svar til beboerne, at planafdelingen har vurderet, at etableringen af en vejadgang som det er sket, ikke kræver en særskilt tilladelse til at ændre stensætningen da vejadgangen fremgår af samme lokalplan på dette sted.\nI denne artikel får beboerne lov til at præsentere deres kritik. I en snarlig opfølgning kommer der svar på kritikken.\nVigtigst er trafiksikkerheden. Folk tror, at Slotsvænget er en stille, romantisk og hyggelig vej, men den er faktisk meget trafikeret, med høj fart og dårlige oversigtsforhold. Det aspekt vender vi tilbage til, for der er også noget helt principielt i sagen, mener Line Kühnell-Lauridsen.\nPuf, pyt med paragraf\nI den seneste lokalplan for Store Kro står der i §9, at stensætningen ud mod Slotsvænget skal bevares i sin helhed og ikke må ændres uden byrådets godkendelse. Længere nede i teksten ligger en skitse, der viser, hvordan stendiget er gennembrudt og inde bagved er der parkeringspladser.\nAltså et modsætningsforhold, men en paragraf er mere juridisk bindende end en kortskitse, lyder beboernes synspunkt.\n- Da lokalplanen var i høring, koncentrerede vi oa ikke om detaljen på den skitse, fordi der tydeligt stod, at stendiget skulle bevares. Vi havde som beboere i området fokus på højder og byggelinjer, siger Line Kühnell-Lauridsen, der sammen med en gruppe beboere har klaget over, at stendiget er blevet gennembrudt, og at der er opstået en adgangsvej til Store Kro fra Slotsvænget.\nDen del har beboerne fotodokumentation for, eftersom stendiget eksisterede i 2009 før Niels Fennets køb af Store Kro.\n- For os er der noget helt principielt i det her. Skal ejeren af Store Kro ikke følge reglerne? Hvordan kan det lade sig gøre, at han måske har fået en tilladelse til det, selvom der i lokalplanen står, at den tilladelse skal byrådet give? Hvis det kan ske, skrider grundlaget jo for, at vi har tillid til det, der står i lokalplanerne, siger Line Kühnell-Lauridsen, der forstår på svar fra forvaltningen, at der er givet en tilladelse til at gennembryde stengærdet, uden at den dog kan dokumenteres eller findes på skrift.\nIngen romantisk vej\nHvis adgangen skal bruges som ind- og udkørsel til den nye hotelfløj, skal sagen behandles som en trafiksag uden at naboerne er høringsberettigede, og dermed føler beboerne sig spillet totalt af banen i en sag, som ifølge §9 i lokalplanen bør kræve en offentlig debat om emnet i byrådet.\nSå vidt det principielle. Der er også noget helt lavpraktisk over sagen.\nBemærk den lille åbning i venstre del af grunden. Det er den skitse i lokalplanen, der ifølge et svar til beboerne kan give Store Kro mulighed for adgangsvej via Slotsvænget til den nye fløj, som i øvrigt er opført på en vest-østlig akse. Selve placeringen er helt efter bogen og inden for lokalplanens byggefelter.\n- Folk tror, at Slotsvænget er en lille, romantisk vej, der fører ned til Sørup, men her er en voldsom trafik. Jeg ved, at grundejerforeningen tidligere har spurgt, om der kunne laves fartdæmpende foranstaltninger i svingene op mod Slotsgade, men blandt andet politiet har sagt nej, fordi vejen er smal og oversigtsforholdene er dårlig. Derfor vil det være katastrofalt, hvis der kommer en udkørsel fra hotellets parkeringspladser. Allerede under byggefaserne har vi set, hvordan køretøjer har været nødt til at bruge den private indkørsel på den anden side af vejen, for at kunne komme ind ad indkørslen, og man kan ikke gøre åbningen ret meget større, fordi træet tæt på er fredet, siger Line Kühnell-Lauridsen.\nNår Line Kühnell-Lauridsen tænker konstruktivt for at finde en løsning, er den optimale løsning at bede Store Kro om at genetablere det stendige, der ifølge lokalplanen skulle bevares i sin helhed.\nHun mener, at sagen skal rejses politisk, og hvis en reetablering ikke får politisk opbakning, ser hun, en anelse tøvende, et kompromis i kun at tillade indkørsel fra Slotsvænget til den nye hotelfløjs parkeringspladser.\n- Udkørsel vil give alt for mange farlige situationer, fordi oversigtsforholdene er dårlige. Indkørsel kan måske fungere, men gæsterne kommer jo udefra og kender ikke byen, og det vil være lettere alene at lade Østrupvej være adgangsvej til hotellet, siger hun og tilføjer, at politikerne også bør diskutere en langsigtet løsning.\nBeboerne dokumenterer med dette billede fra 2009, Google Earth, at stendiget dengang var ubrudt.\n- Sørup er presset af, at det ikke er let at komme fra Sørup og nordpå, fordi udkørslen over for Kratbjerg er så trafikeret. Bilerne kommer jo fra rundkørsler, ikke lyskryds, og derfor er der i myldretid en ubrudt strøm af biler, og biler og lastbiler fra Sørup vælger derfor at køre nordpå via Slotsvænget. Det giver et pres på hele arealet omkring Slotsvænget og Slotsgade, påpeger Line Kühnell-Lauridsen, der godt ved, at det er en dyr løsning - men den vil løse et strukturelt trafikalt problem i området.\nTo uheldige ting i seks år gammel plan\n08. januar 2021 kl. 18:42 Opdateret: kl. 16:33


gennemsnitsalderen for førstegangfødende i sverige lukket pga sygdom aldrig din skyld revision limfjord thisted shared decision making\n2° copenhagen management consulting club collin ferrell 2015\nSeneste nyt flot sorthvid mønster\nTV martin hylander bedrag\nTip os daniel radcliffe boy\ndonna fra suits NFHs første finalekamp: Det bliver en eksplosion\ntony and guy curl cream børn med adhd barbie girl tekst\nen rigig fnug ørering der smyger sig på øreflippen Foto: TV ØST\nthurstone scale example NFHs første DM-finalekamp bliver spillet i dag. Og det er noget af det største, man kan være med til, siger Niels Agesen, cheftræner for NFH.\nbrick box trævarerfabrikken Christina Jul Nielsen\nadidas blomster logo 13. maj 2017, kl. 09:11\nbiludlejning miami lufthavn - Nerverne har det fint lige nu, siger Niels Agesen, cheftræner for håndboldkvinderne fra NFH.\nkeld og yvonnes søn Det er nemlig en noget uvant situation NFH befinder sig i. For første gang nogensinde er de i DM-finalen, og i dag skal de spille første kamp mod kvinderne fra København Håndbold.\nmohamed ali mr 10 packs Selv er Niels Agesen stadig i Holstebro, og møder først håndboldpigerne ved Arena Næstved klokken 14.\nstegning af flankesteak - Jeg er lige på vej ud at løbe. Det er sådan en meget god måde at cleare hovedet på, siger Niels Agesen.\nsvensk pølseret med pasta I min optik er DM-finale det største, man kan være med til\nforresten eller for resten Niels Agesen, cheftræner NFH\nmackenzie foy 2011 Første finalekamp spilles klokken 16.10 i Arena Næstved. Derfor holdt de fri i går, fredag, efter de havde trænet igennem torsdag. Sådan gør de altid.\nakacietræ i danmark - Lige præcis dét at vi er kommet i finalen, det betyder også, at vi er sikret en medalje. Derfor kan vi også spille mere frit. Presset er ligesom taget lidt af. Der er ikke så mange nerver på. Men altså i min optik er DM-finale det største, man kan være med til, siger Niels Agesen.\nkaren marie lillelund mand Træneren lægger heller ikke skjul på, at han forventer lidt af et opgør i aften.\nårsopgørelse skat 2017 - Det bliver en eksplosion opgørsmæssigt. Mange af spillerne kender jo hinanden på kryds og tværs, siger Niels Agesen.\nring med forskellige farve sten Vi har fået udnyttet spillernes kompetencer\nvolta støvsuger test Niels Agesen, cheftræner NFH\nanretning af tapas NFH har gennemgået noget af en udvikling. De begyndte sæsonen med et nederlag til bundholdet fra Ringkøbing.\n1001 nat hvad hedder skuespillerne - Vi stod jo og sagde goddag til ni nye, unge spillere. Goddag til nogle dygtige spillere og nogle store egoer. For sådan er det jo, når der kommer nogen, som tror meget på sig selv. Og det har taget tid at få det til at hænge sammen, siger Niels Agesen.\nsterilisering af katte Men selv om det har taget tid, har de formået at finde formlen på deres spil.\ntandbehandling i budapest - Vi har fået udnyttet spillernes kompetencer, siger Niels Agesen.\npynten antik horsens Niels Agesen stopper til sommer som cheftræner i Nykøbing Falster, når han bliver løst fra sin kontrakt. Her skal han i stedet til at træne Randers HK.\nwelsh ponyer til salg Hvordan er det at stoppe på toppen?\nteknisk matematik pdf - Det er en drøm. Og en stor del af motivationen er at det lykkes, siger Niels Agesen.\nbog anton sikker vinder af antoni brown - Jeg prøvede at forklare det til min otteårige datter, at vi stod i DM-finalen. At så er vi de bedste i Danmark. Og der sagde hun også, at det var godt nok stort. Og det er jo lige dét, det er, siger Niels Agesen.\nmr tumnus narnia Del på Facebook\nelsk hjertet armbånd Del på Twitter\nstudio type room Send link to page via e-mail\nmike patton mondo cane Kopier link til siden anna mejlhede præst Kopier link til siden\nrensselaer polytechnic institute Del på Facebook højdemåler for børn Del på Twitter tast selv nnf Send link to page via e-mail\nlittle crying baby Kopier link til siden flyt til usa Kopier link til siden\npad king near bredt og dybt sortiment Tip os Har du et godt tip?\nda capo pladeomslag Hent vores nye TV ØST Play App\npokemon fire play online Hent vores nye TV ØST Play App\nnogle plader som bevæger sig væk fra hinanden Hent vores nye TV ØST Play App\nhjælp til at drikke mindre træning til caminoen Seneste nyt\nlocked away chords Følg retssagen direkte: Ældre mand truet med at få klippet sin penis af\nhaaretz news english fat bryce dallas howard Mest læste\nirregular plural noun rachele brooke smith Mere fra Guldborgsund\nspinat pandekager opskrift konsekvenser for klimaandringer Mere om Sport\nyahoo france actualites TV- og nyhedsarkiv\nbistro de paris Se nyheder fra\nmorgenmad med protein lithium batteri cr2430\nNyheder fra en bestemt dato makrellen og pia\nicing blue color nonner i pisa Mest læst i denne uge\nblack leather skirt Wow hvor er det stort: Se verdens største skib sejle under Storebæltsbroen\nsjove fodbold billeder ol mary sydney\nbjørn nielsen lillebygård kindvig Skolebørn ramt af bil ved vejarbejde\nde magiske tal muitos passaros em arvores\ncourtyard by marriott new york SF kritiserer kommunerne - børn kommer for tidligt i børnehave\nmedikamente per klik bridget jones jumper christmas\nlækker nem dessert 485.000 danskere får slettet deres gæld til det offentlige\nloews santa monica beach hotel baby lock stitch\nthe fourth of july vor frue kloster Følg retssagen direkte: Ældre mand truet med at få klippet sin penis af\nsæbe kasse bil penge at spare\nhest spiser lort 86-årig mand kørte i den forkerte retning på Storebæltsbroen\ngratis ting til gravide caraibisk billige hoteller\ngratis lydbog dr Lastbil og skraldevogn kørte frontalt sammen\nbordpynt efterår kobberbryllup fra flaske til amning\nfidget spinner dk shop Energiforsker kritiserer Baltic Pipe - kan fastlåse Europa i brugen af fossile brændsler\njulie elmhøj information how fast can you type the alphabet\ndame anne fletcher journalist Russisk kulde strømmer ind over Danmark i weekenden\nantalya airport turkey tilslut printer til ipad\nhjemmesko børn tog Mistænkt i Emilie Meng-sag får rettens ord: Ransagningen var speciel\npanna bane bidelerder Faxe\nsuper luckys tale Dit nærområde\nsocial dumping wiki weird russian singer\nassens kommune job 05. dec\npowerpuff pigerne bellis Sidste etape af udsigtstårn er i gang – skal du med op i trætoppene?\nmullers fodboldstøvler 2016 shakedown and burger\nheksens gryde tegning 05. dec\nvafler opskrift uden mælk Uheld med fem biler skaber kø på Sydmotorvejen\nrose coloured dress tina dickow børn\nmoney for nothing 01. dec\nthe rosebery london Festlokale i flammer - ilden gik gennem taget\nmanga tegninger fra japan svømme tshirt dame\nhunde lufter københavn 26. nov\ndr seuss snow Har siddet fast i en uge: 81 meter langt fragtskib endelig trukket fri\nvideo of chrysler neon srt4 køb sambuca alcohol\ncrosser til børn 24. nov\nfald på kloakrør Uheld spærrede spor på Sydmotorvejen\nkjole rabens saloner Se mere mateusz czytania na kazdy dzien Se mindre\nnedlagte jernbaner i danmark Se mere malaga og omegn kort Se mindre\ndrabet på femøren Se mere hvad betyder pyrus Se mindre\nSkriv til: pizza art amagerbrogade


Ny Scania på fransk visit\nDu er herForside»Lastbiler»Scania»Ny Scania på fransk visit\nBy Carsten Teiner on\t 23. august 2016 0 Comments\nGanske vist har Scania en fabrik i Frankrig – men den nye Scania generation, som har koster 16 mia. danske kroner at udvikle, er jo i bund og grund en svensk bil.\nOK – Scania ejes af VW koncernen, og det kan være forklaringen på, at det ikke er fint nok første gang at vise den største og dyreste nyhed i Scanias 125 årige historie på en pløjemark udenfor Jönköping.\nMesse-start i Sverige\nHer har den dog udstillings-premiere i morgen – nemlig på den store nordiske transportmesse på Elmia. Havde man holdt den nye lastbil over dåben hjemme på fabrikken i Södertälje kunne alle de fine gæster – med topchef Henrik Henriksson – også have nået frem til Elmia i god tid til den ægte premiere.\nHer vil en gruppe vigtige brugere, de svenske chauffører, flokkes om deres måske næste arbejdsplads – som Scania selv siger sætter nye standarder for branchens oplevelse af ”premium”.\nDet har kostet 16 mia. danske kroner at udvikle bilen over de to år, den har været undervejs. Camoufleret har den kørt 10 mio. testkilometer – og den bruger fem pct. mindre brændstof – og for ikke at glemme kunderne bliver 40.000 af dem inviteret til Södertälje for at se nærmere på bilen.\nMed den nye modelrække udvider Scania sit udvalg og kan nu, takket være sit modulsystem, tilbyde flere produktløsninger, onlineteknologi og et omfattende udvalg af produktivitetsfremmende serviceydelser såvel som bæredygtige transportløsninger, som er tilpasset hver enkelt kundetype inden for den meget konkurrence¬prægede transportsektor.\n”I dag lancerer vi ikke bare et nyt udvalg af lastbiler, men også en unik, genial ”værktøjskasse” fyldt med bæredygtige løsninger i form af produkter og serviceydelser, som Scania er den første i branchen til at kunne levere. Vi fokuserer konsekvent på vores vigtigste opgave: at forsyne vores kunder med de nødvendige værktøjer til at opnå kernesund rentabilitet i den eneste virksomhed, som virkelig betyder noget for dem, nemlig deres egen,” fortalte Henrik Henriksson her til aften.\nProduktionen af den nye lastbil starter på Scanias nyeste produktionsanlæg i Södertälje. I første omgang fokuserer man på køretøjer og serviceydelser til eksportkørsel, men yderligere valgmuligheder præsenteres løbende – ligesom flere og flere af Scanias produktionsanlæg begynder at producere den nye model.\n”De umiddelbart største nyheder er selvfølgelig de nye førerhuse, men den virkelige innovation består i, at vi nu introducerer nye teknologier, serviceydelser og viden, som vil hjælpe vores kunder med at få et endnu bedre overblik over både deres omkostninger og omsætning. Det mål, som vi opstiller for vores kunder, er, at de skal være i stand til at opnå bæredygtig rentabilitet, uanset transportopgave og arbejdsforhold. Vores kunders køretøjer udgør altid en del af et større hele. Scania favner dette gennem kvalitet, tilgængelighed og en række af fysiske eller opkoblede serviceydelser. Vores nye udvalg af produkter og serviceydelser sætter nye standarder for oplevelse af ”premium” inden for lastbilsbranchen,” sagde Scania præsidenten.\nI forskellige faser\nScania præsenterer sit nye program i forskellige faser med skarp fokus på forskellige kundesegmenter og efter en nøje planlagt tidsplan.\nLanceringerne fortsætter efter den første afsløring i Europa med yderligere modeller og kombinationer – og introduktionsforløbet slutter med samtidige præsentationer på markederne uden for Europa.\nBlandt de særlig bemærkelsesværdige forbedringer, som Scania introducerer, er en fem procents reduktion af brændstofforbruget opnået gennem videreudvikling af drivlinjerne og avanceret aerodynamik.\n1.500 indbudte gæster\nAndre introduktionskanaler er online-kommunikation, medierne og Scanias omkring 1.700 forhandlere i mere end 100 lande.\n1.500 specielt indbudte gæster var inviteret til Paris her til aften. Samtidig havde Scania arrangeret en global online præsentation, hvor man kunne følge lanceringen.\nI morgen går det løs i Jönköping – hvor alle kan se og røre den nye svenske verdensstjerne,\nForrige aritkelUtrolig distribution på Grønland\nNæste artikel Ny Scania det store trækplaster