Indsigt: § 37: Spørgsmål til landsstyret vedr. ansættelse af særlige rådgivere\nEmnekreds: Landstinget, Landstinget paragraf 37 spørgsmål, Siumut.\nSpørgsmål til landsstyret vedr. ansættelse af særlige rådgivere:\nFormanden for landsstyret har bekræftet, at de særlige rådgivere, som landsstyret har besluttet at ansætte, også skal bidrage til partiarbejdet for de to partier, som sidder i landsstyret. Dette udgør efter min mening en temmelig åbenlys omgåelse af bestemmelsen i § 1, stk. 4, i landstingslov om økonomisk tilskud til politisk arbejde, hvor det klart er anført, at Grønlands Selvstyre kun må yde tilskud til politisk arbejde, såfremt dette har udtrykkelig hjemmel i en egentlig lov. Et cirkulære er imidlertid ikke en lov, men en administrativ forskrift. Jeg ønsker på denne baggrund oplyst:\na. Har landsstyrets Lovkontor eller landsstyrets advokat forholdt sig til denne problemstilling, inden cirkulæret blev godkendt af landsstyret?\nb. Hvad har disse i givet fald udtalt om problemstillingen?\nc.Vil landsstyret, såfremt problemstillingen ikke har været undersøgt, anmode sin administration om at trække cirkulæret om særlige rådgivere tilbage, indtil sagen er afklaret og et eventuelt nyt ikke-ulovligt cirkulære er udstedt?\nEr landsstyret enige i, at det ikke er tilstrækkeligt at skabe budgethjemmel på finansloven for at omgå landstingslov om tilskud til politisk arbejde, jfr. bemærkningerne til sidstnævnte lovs § 1, stk. 4?\nPå efterårssamlingen i 2009 var jeg med til at vedtage landstingslov nr. 16 af 3. december 2012 om ændring af landstingsloven om økonomisk tilskud til politisk arbejde.\nVed denne lejlighed vedtog et samlet og enigt Landstinget blandt andet følgende tilføjelse til loven:\nStk. 4. Grønlands Selvstyre må ikke yde direkte eller indirekte økonomisk støtte til partier, kandidatforbund eller enkeltkandidater, hvor dette ikke har udtrykkelig hjemmel i denne lov eller anden lovgivning.\nI bemærkningerne til bestemmelsen står der specifikt, at loven hermed gør udtømmende op med den økonomiske støtte, som Grønlands Selvstyre må yde til partier, kandidatforbund eller enkeltkandidater.\nBestemmelsen fastslår, at direkte eller indirekte støtte kun må ydes af Selvstyret ved udtrykkelig hjemmel i lovgivningen, herunder landstingslovens øvrige bestemmelser samt anden lovgivning, så som Vederlagsloven. Budgethjemmel eller kutyme vil ikke være tilstrækkelig.\nForuden direkte økonomiske støtte vedrører bestemmelsen også enhver indirekte økonomisk begunstigelse, såsom fordelagtige lån og garantier, samt gratis eller kunstigt lavt prissatte ydelser, aktiver og brugsrettigheder.\nLoven er med andre ord helt klar. Der må ikke ydes direkte eller indirekte økonomisk støtte til politiske partier eller partipolitisk virksomhed, med mindre det direkte står i en Landstingslov, at der kan ydes en sådan støtte.\nLandsstyret har imidlertid nu godkendt et cirkulære, som er en administrativ forskrift. Et cirkulære er altså noget helt andet end en Landstingslov. Landsstyret har på denne baggrund besvaret en række § 37 spørgsmål fra medlemmer af Landstinget.\nDet fremgår senest af et svar til Sara Olsvig, dateret den 23. januar 2014, at de særlige rådgivere skal fungere som bindeled mellem landsstyrets partiorganisationer og departementet. Det fremgår direkte af besvarelsen af spørgsmål nr. 2, at denne opgave ikke kan løses af det konventionelle embedsværk. Netop fordi der er tale om en politisk opgave.\nDet bekræftes yderligere i besvarelsen af spørgsmål nr. 3 og 5, at de særlige rådgivere skal bidrage til partiarbejdet for de partier, som sidder i landsstyret.\nDet er med andre ord helt åbenlyst, at der er en konflikt imellem cirkulæret og Landstingsloven om tilskud til politisk arbejde, idet cirkulæret dermed åbner op for en væsentlig indirekte støtte til de partier, som sidder i landsstyret.\nAf besvarelsen af spørgsmål 1 i ovennævnte besvarelse til Sara Olsvig anfører formanden for landsstyret, at der er hjemmel i finansloven til at ansætte medarbejdere i landsstyrets administration. Hermed mener landsstyreformanden åbenbart, at der også er hjemmel til at ansætte særlige rådgivere. Dette er imidlertid helt åbenlyst forkert, idet det fremgår direkte af de ovenfor citerede lovbemærkninger, at Budgethjemmel eller kutyme vil ikke være tilstrækkelig til at yde direkte eller indirekte tilskud til politiske partier.\nJeg finder det utrolig mangelfuldt, at landsstyreformanden ikke har forholdt sig til disse meget tydelige konflikter med en lov, som Landstinget har vedtaget.


SRP: Psykopati i det Senmoderne Samfund i Psykologi og Samfundsfag - Studienet.dk\nFag: SRP (Samfundsfag A, Psykologi B)\nAntal ord: 9098\nSRP om Psykopati, og dettes tilstedeværelse i det senmoderne samfund, som er skrevet med brug af fagene Samfundsfag A og Psykologi B.\nOpgaven går i dybden med psykopati, først i en redegørelse for typiske træk ved psykopati, bl.a. brugen af manipulation og løgn til at få sin vilje, samt virkelighedsopfattelsen hos en med psykopati.\nHerefter undersøges hvilke psykologiske og sociale faktorer der ligger/kan ligge til grund for at nogle mennesker udvikler psykopatiske personlighedstræk.\nSlutteligt følger en diskussion af hvorvidt hyppigheden af psykopati er blevet højere i det senmoderne samfund, samt hvorvidt der kan være tale om noget kulturbestemt. Der indgår naturligvis også en afsluttende, samlet konklusion på delresultaterne i opgaven.\n"Dette er min SRP fra 3.g. Jeg har lagt to ugers arbejde i den, så brug den med omhug. Den handler psykopati i det senmoderne samfund. Det er virkelig spændende, kan kun anbefales!"\nTypiske træk ved psykopati og udbredelsen heraf\t5\nKarakteristik af psykopaten\t6\nEn psykopat\t7\nCase: Stein Bagger\t8\nKvinden som psykopat\t9\nPsykologiske og sociale faktorer og forhold der ligger eller kan ligge til grund for, at nogle mennesker udvikler psykopatiske personlighedstræk\t11\nBiologiske forhold\t11\nPsykologiske forhold\t12\nSociale forhold\t14\nIdentitet før og nu\t16\nDet individualiserede samfund\t16\nEr psykopati blevet mere eller mindre hyppigt forekommende i det senmoderne samfund, herunder om der er tale om noget kulturbestemt?\t19\nEr der kommet flere psykopater?\t19\nEr psykopati kulturbestemt?\t19\nEr de dårlige sociale forhold og det individualiserede samfund en dårlig cocktail?\t20\nDet moderne menneskes fællesskaber\t21\nBørn i det senmoderne samfund\t22\nKilder og litteratur\t26\nJeg har valgt at arbejde med fagene samfundsfag og psykologi i min opgave. Det faldt mig meget naturligt, at jeg skulle have psykologi med, og at det skulle vægtes højt.\nJeg kan godt lide at lære om menneskets psyke, fordi det tit er noget man kan bruge i hverdagen til at forstå sig selv og sine medmennesker bedre. I og med at jeg så valgte emnet psykopati, var det meget nærliggende at sætte en samfundsfaglig vinkel på emnet og dermed kigge på nutidens samfund i forhold til udviklingen af menneskets psyke.\nJeg vil igennem min opgave benytte mig af forskellige metoder og teorier.\nI det redegørende niveau vil jeg først bruge den kvalitative metode til at beskrive typiske træk ved psykopati. Dette afsnit kommer til at handle om hvilke fejl og mangler der kendetegner psykopaters personlighed.\nJeg vil dog ikke komme ind på sexlysten hos psykopater, da dette vil blive alt for omfattende i forhold til resten af min opgave. Dernæst vil jeg dels bruge den kvantitative metode, men også den kvalitative metode til at redegøre for udbredelsen af psykopati.\nKombinationen af disse to metoder vil komme til udtryk i og med, at jeg bruger en masse tal til give et nogenlunde udsagn om, hvor mange psykopater der findes. Disse tal kommer fra mange forskellige undersøgelser og kilder.\nDet vil altså sige, at jeg giver et bredere billede af hvor mange psykopater der skønnes at der findes, i forhold til hvis jeg kun forholdte mig til én specifik undersøgelse. Herefter vil jeg give en case fra virkelighedens verden. Til sidst slutter jeg af med et lille afsnit om kvinden som psykopat.\nI det undersøgende niveau vil jeg bruge kvalitative metoder. Jeg går ikke dybere ind i at forklare, de biologiske forhold og faktorer der kan spille ind i dannelsen af psykopati, men jeg vil blot kort nævnte det. Havde jeg gjort dette, ville jeg sikkert også få brug for de kvantitative metoder.\nDerimod vil jeg benytte Daniel N. Sterns teori om kerneselv til at beskrive, hvilke psykologiske forhold der kan spille ind. Her vil jeg forklare, hvor stor betydning det første stykke tid af barndommen har for menneskets personlighed, herunder samspillet mellem mor og barn. Derefter vil jeg beskrive de sociale forhold der kan spille ind i udviklingen af psykopati.\nUnder dette afsnit vil jeg dels se på miljøet, men jeg vil også kigge en del på forældrenes opdragelse. Her kommer jeg også kort ind på socialisering. Et andet socialt forhold jeg vil undersøge er, hvordan samfundet har ændret sig.\nDet vil altså sige, at jeg vil komme ind på, at der er sket den forandring i samfundet, at der før i tiden var meget vægt på de kollektive værdier, til at der nu er mere vægt på det enkelte individ. Jeg vil derfor undersøge betydningen af dette. Til at undersøge den øgede individualisering, vil jeg kort benytte mig af Emilé Durkheims teori om individualisering og Axel Honnets teori om anerkendelse.\nI det diskuterende afsnit vil jeg diskutere og fortolke på det senmoderne samfunds virkning på individet ved hjælp af kvalitative metoder. Jeg vil altså kigge på, om der er nogle træk i det senmoderne samfund der gør, at vi får flere psykopater.\nJeg vil kigge på familiemønsteret i det senmoderne samfund, og se om der er nogle ting der gør, at individet bliver overladt mere til sig selv, og om individualiseringen af vores samfund har gjort det enkelte individ mere alene.\nJeg vil stille spørgsmålet, om individualiseringen i vores samfund gør, at der kommer flere psykopater. Jeg vil sammenligne og diskutere dette, sammen med en undersøgelse fra Taiwan, der viser hyppigheden af psykopater i Taiwan.\nJeg vil slutte hvert enkelt afsnit af med at lave en lille opsamling på, hvad jeg er kommet frem til i løbet af afsnittet. De tre opsamlinger fra hvert afsnit vil til allersidst sammenfattes i min konklusion, hvor jeg giver mit endelige svar på min opgave."... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nSuper opgave! Godt struktureret og nemt at overskue. God til inspiration, mange brugbare ting :)\nSelvom min tilgang er en smule anderledes, har det indtil videre været god inspiration\nRigtig god opgave! sd\nMange gode brugbare ting i opgaven\nMaterialer relateret til SRP: Psykopati i det Senmoderne Samfund i Psykologi og Samfundsfag.\nSRP: Unge i det Senmoderne Samfund i Samfundsfag A og Dansk A\nSRO: Unges identitetsdannelse i det senmoderne samfund | Psyk B Samf A\nSRO om identitetsdannelse i det senmoderne samfund i samf A og psyk C\nSRO om identitet og livsstil i det senmoderne samfund samf A psyk C


David Arquette elskerinde: 'Jeg skammer mig ikke' over uhyggelig pornovideo - Omg!\nDavid Arquette elskerinde: 'Jeg skammer mig ikke' over uhyggelig pornovideo\nKvinden der David Arquette indrømmet at have en affære med taler ud om sexbåndet hun spillede i og spiceend.com har alle detaljer i den netop udgivne voksenvideo.\nJasmine Waltz, en 31-årig håbefuld skuespillerinde, havde sex med Arquette i 2010 efter han og hans kone Courteney Cox opdeling.\nHun sagde, at hun ikke var opmærksom på, at båndet var blevet givet til en voksen filmfirma af en tredjepart, men forsvarede sig selv og fortalte spiceend.com: 'Jeg skammer mig ikke over mine handlinger, jeg vil bare have kontrol over situationen.'\nJasmine sagde, at hun skulle mødes med virksomheden for at se, hvad hendes muligheder er, men hvad angår den person, der gav båndet til dem, sagde hun: ”Jeg stolede på nogle mennesker, jeg ikke skulle have, og nu skal jeg håndtere dette. ”\nPornovideoen frigives af Exquisite Celebrity Films og viser Jasmine, der har 'sex i videoen' Howard Levine fra det voksne filmfirma fortalte spiceend.com. 'Det er hårdkerneporno.'\n”Vi har en film, og vi tror, det er hende,” sagde Levine. 'Vi mener, at vi har ret til at frigive videoen.'\nDen voldsomme video, der sælges for $ 39,95, er helt sikkert et stort hit, siger Levine. ”Interessen for det vil være enorm, for efter min mening er hun den smukkeste kvinde, der nogensinde har haft en af disse. Hun er den hotteste pige nogensinde, der har lavet et sexbånd. ”\nI et minuts trailer viser Jasmine sin dræberkrop, der vrider sig på en seng, bliver frisk med en fyr (hvis ansigt du aldrig ser) og trækker hendes g-string trusser af.\nHjemmesiden præsenterer voksenfilmen: “Som et nuværende medlem af familien Exquisite Films nyder Extreme Comixxx at være den største udbyder af hot tegneseriparodiporno, og vi er glade for at være en del af familien med Exquisite Celebrity og deres super sexede frigivelse af Jasmine Waltz sexbånd. Alle på kontoret har taget dette hjem hver aften, og det har været svært at få dem til at bringe det tilbage. ”\nberømte dumme citater


Folkelånet · Findkviklaan.nu\nFolkelånet er en af de låneudbydere, der har højest kundetilfredshed. Det kan blandt andet ses på deres mange positive TrustPilot-beskrivelser og de mange flotte anmeldelser, der kan læses rundt omkring på nettet.\nMen hvorfor er Folkelånet netop et så godt sted at låne, og hvilke ting skal du være opmærksom på inden du ansøger? Det ser vi nærmere på her. Du får en komplet guide til at låne hos Folkelånet.\nFolkelånet er en dansk udbyder, der hovedsageligt tilbyder online lån. Det hele kan altså klares fra computeren, hvilket gør det nemt for dig at ansøge.\nFolkelånet har en kompetent dansk kundeservice, og de tilbyder faktisk kun lån til personer med adresse i Danmark. Du kan ringe til dem, når deres kundeafdeling er åben - her besvarer de gerne spørgsmål, både for interesserede kunder, men også for de registerede lånere.\nLånefirmaet ejes af Finans 247 ApS og er registreret hos Finanstilsynet. De har kontor i København, men du kan forvente, at al kontakt med dem vil foregå online eller over telefonsamtaler.\nDu kan låne penge hos Folkelånet. Der er altså tale om et lille lån, og på mange måder kan det betegnes som et kviklån, da Folkelånet også udbetaler nemt og hurtigt.\nLøbetiden på lån hos Folkelånet er næsten altid 12 måneder. Det samlede tilbagebetalingsbeløb afhænger altså af, hvor meget du vælger at låne.\nDe fleste kunder hos Folkelånet vælger at låne penge til personligt forbrug. Du behøver ikke selv at oplyse dem om, hvad du gerne vil låne til, så længe din kredit er i orden. Du vælger altså selv, hvad du vil bruge dit lån til, og det kan sådan set være hvad som helst.\nVær forberedt på at benytte NemID, når du laver din ansøgning. Det er nemlig med NemID, at låneaftalen underskrives og godkendes.\nFordele ved Folkelånet\nDen største fordel ved Folkelånet er, at det er en 100% dansk låneudbyder, og det skaber tryghed. Deres service er på dansk og der er sjældent nogle misforståelser.\nDesuden har de en nem og overskuelig hjemmeside, hvor det er super nemt at ansøge. Alle omkostninger vises fra start, og det er altid rart.\nPengene udbetales lynhurtigt, hvis du bliver godkendt. Du får dem overført til din NemKonto med det samme. Du skal altså ikke vente et døgn eller flere dage på at få pengene udbetalt, ligesom det er tilfældet hos enkelte andre låneudbydere. Det sker i stedet på få minutter.\nUlemper ved Folkelånet\nDen eneste reelle ulempe ved Folkelånet er, at deres omkostninger er forholdsvis høje. Debittorrenten er fast og ligger på 90% ved alle standardlån.\nDet er lidt dyrt, men hvis du bare har brug for et hurtigt og sikkert lån, og du ved, at du kan tilbagebetale lånet uden problemer, så er det stadig fordelagtigt at låne hos dem.\nDu kan selvfølgelig heller ikke optage et lån, hvis du står i RKI eller i Debitorregistret, men det er formentligt ingen overraskelse. I så fald kan du i stedet overveje et kautionistbaseret lån hos en anden udbyder - eller du kan forsøge at komme ud af RKI inden du ansøger.\nKrav til at kunne låne hos Folkelånet\nDer er selvfølgelig nogle krav til at kunne låne hos Folkelånet. De accepterer ikke alle ansøgninger. Du har dog glimrende chancer for at blive accepteret, hvis du opfylder følgende krav:\nDu har dansk CVR-nummer og bor i Danmark\nDu har dansk telefonnummer, dansk bankkonto og tilknyttet NemKonto\nDu skal have en god personlig økonomi\nEfter ansøgning vil der blive foretaget en kreditvurdering, hvor Folkelånet ser nærmere på din økonomi og finder dermed frem til, hvorvidt du egner dig til et lån eller ej.\nHvis du har en dårlig økonomi, så kan det godt blive svært, men der sker aldrig noget ved at ansøge. Såfremt du får et nej, kan du altid prøve hos en anden låneudbyder i stedet. Har du til gengæld en god økonomi (fx hvis du har fast lønindkomst og ikke har nogen usædvanlig gæld), er dine chancer ret gode.\nFolkelånet er en populær låneudbyder blandt danskerne, så hvis du leder efter et lån, er det bestemt værd at overveje dette firma.


Sygepleje-aktioner kan ende brat | Information\nSygeplejerskernes mere eller mindre tilfældige arbejdsnedlæggelser kan komme til at koste liv. Og så er det slut med befolkningens sympati, siger sundhedsdirektør\nFørste gang Ekstra-Bladets forside er prydet med historien om en patient, der er kommet af dage som følge af sygeplejerskernes ulovlige arbejdsnedlæggelser, vil aktionerne med ét være afblæst.\nDet siger direktør for Institut for sundhedsvæsen, Jes Søgaard. Han er bekymret over sygeplejerskernes punktvise arbejdsnedlæggelser, der i går ramte mange af landets operationsgange og i dag vil ramme anæstesi-afdelingerne.\n"Der er ingen tvivl om, at de kan ramme sygehusene meget hårdt ved disse aktioner, men det kan altså også få nogle utilsigtede konsekvenser for bestemte patientgrupper, som lige pludselig vil gøre, at befolkningens sympati kapper over," siger Jes Søgaard til Information.\nFormanden for Dansk Sygeplejeråd (DSR), Jette Søe, er hverken officielt eller uofficielt blandet ind i sygeplejerskernes aktioner.\n"Det er da klart, at når vi varlser en lovlig konflikt, så ved man, at fra den dato starter den og man ved, hvor den kører. Og der må man sige, at det ved man jo ikke her. Når det er spontane arbejdsnedlæggelser, fordi folk er vrede over noget, så kan man jo aldrig vide, hvor de er vrede, selvom nogen forsøger sig med at koordinere det," siger hun.\nEn selvbestaltet netværksgruppe for sygeplejersker og radiografer i hovedstadsområdet har planlagt, at arbejdsnedlæggelserne i dag skal ramme anæstesi-afdelingerne, og i morgen ambulatorierne.\nLokalt på landets sygehuse bestemmer sygeplejerskerne på morgenmøder, om de vil følge planen.\nI går kørte operationsgangene på bl.a. Herlev, Bispebjerg og Rigshospitalet på nødberedskab. Også operationsgangene i Aalborg og på Odense Universitetshospital var lammede.\nAktionerne rammer meget forskelligt. Fem sygeplejersker gik i går hjem fra Hvidovre Sygehus. I Holbæk gik 50 og i Nakskov tre.\n"Fordelen ved det traditionelle strejkevåben er, at de kan planlægge det meget nøjagtigt og sørge for, at de patienter, der virkelig har brug for hjælp, også får den. Det kan de ikke helt, når de gør det på den her måde," siger Jes Søgaard.\nJette Søe har ligesom amtskredsformændene og tillidsmændene officielt frarådet sygeplejerskerne at nedlægge arbejdet ulovligt. Formanden for DSR mener dog ikke, at der er nogen risiko for dødsfald eller tab af førlighed som følge af aktionerne.\n"Fordi de stiller et nødberedskab - der er aldrig nogen der bare helt går hjem," siger Jette Søe til Information.


Jesper Jespersen: Socialdemokraterne har ikke modet til at finde finansiering til reelt styrket velfærd og offentlige investeringer « RÆSON\nJesper Jespersen: Socialdemokraterne har ikke modet til at finde finansiering til reelt styrket velfærd og offentlige investeringer\nSocialdemokraternes økonomiske plan ligner til forveksling Venstres velfærdsudspil. Den indeholder hverken det løft i velfærden eller de klimainvesteringer, som vælgerne retorisk stilles i udsigt. S bliver nødt til at bryde med skattestoppet, hvis denne valgretorik skal indfries.\nKommentar af Jesper Jespersen, dr. scient. adm., professor emeritus\nDA JEG BLEV PRÆSENTERET for Socialdemokratiets økonomiske plan frem mod 2025, troede jeg, det var en dårlig spøg. Jeg måtte bogstaveligt talt finde en lup frem for at se nogen forskel mellem S-planen og den velfærdsplan, som Venstre lagde frem for små to uger siden. Begge forslag ender med at lade kernevelfærden stige med 20 mia. kr. i 2025.\nDet er en stigning, der i bedste fald kun lige modsvarer stigningen i det såkaldte demografiske træk, der er forårsaget af flere børn og ældre. De to velfærdsudspil vil altså i deres grundstruktur ikke indebære nogen forbedring af velfærden for den enkelte borger – blot hindre en forringelse, da de ekstra velfærdsmilliarder svarer til det øgede udgiftsbehov.\nEr der så slet ingen forskel på de to planer? Hvis man nærlæser begge forslag, kan man se, at S-planen indeholder yderligere udgifter for små 10 mia. kr. Disse penge skal bruges til den meget omdiskuterede ret til nedsat pensionsalder for nedslidte på arbejdsmarkedet samt en drypvis genopretning af de værste konsekvenser af ’grønthøsterens hærgen’ igennem de seneste fire år.\nFor mig ligner det mere et parløb end en genuin politisk uenighed\nDET ER IKKE nogen overdrivelse at hævde, at der kun er tale om en diminutiv forskel mellem de to planer. Væksten i det offentlige forbrug frem mod 2025 er på henholdsvis 20 mia. kr. og knap 30 mia. kr. Vi taler således om et beløb på små 10 mia. kr., der skiller de to planer (som udgør mindre end 5 promille af BNP). For mig ligner det mere et parløb end en genuin politisk uenighed.\nLad mig forklare denne lidt nonchalante udtalelse. Den skal ses i lyset af den betydelige underliggende stigning, som forventes i bruttonationalproduktet (BNP) i dansk økonomi frem til 2025. Vismændene (De Økonomiske Råd, DØR) har tidligere fremlagt beregninger, der peger mod en forøgelse af BNP på ikke mindre end 200 mia. kr. Altså 6-7 gange mere end det, som Socialdemokratiet har afsat til stigning i offentlig velfærd og investeringer i sin 2025-plan.\nHvad bruges resten af BNP-stigningen så til? Her indtager det private forbrug en klar førerposition med en forøgelse på ikke mindre end 130 mia. kr. under forudsætning af et uændret skattetryk. Efterfulgt af en stigning i nettoeksporten på 35 mia. kr. Se tabellen.\nStigning i bruttonationalproduktet\nved uændret økonomisk politik, 2019-25\nNote: Beregnet på baggrund af tabel A,\nDet var her, jeg ville have forventet, at en politisk uenighed mellem rød og blå blok havde manifesteret sig: Hvordan skal prioriteringen være i fremtiden mellem på den ene side en stigning i det kollektive velfærdsorienterede forbrug og investeringer og på den anden side det private individualiserede forbrug. Vismændenes tal viser, at der er råderum i dansk økonomi til en betydelig stigning i produktionen; men fordelingen heraf på henholdsvis offentligt forbrug, privat forbrug og eksport tager de naturligvis ikke stilling til. Det er en politisk afgørelse.\nHvis S-planen havde afspejlet valgretorikken, så burde den have været udformet anderledes. Man kunne have spillet ud med: Vi forslår, at (fx) halvdelen af den stigning i produktionen, som vismændene anser for at være mulig og realistisk, skal anvendes til at løse de mest presserende udfordringer inden for klima, miljø, sundhed, uddannelse og anden velfærd. Finansieringen heraf kan sikres gennem en (delvis) tilbagerulning af den skattereduktion, som skiftende regeringer har gennemført siden 2001, en fremrykning af pensionsbeskatningen og socialt afbalancerede grønne afgifter.\nEn sådan plan ville skabe større troværdighed omkring Socialdemokratiets mange valgløfter og skabe en synlig forskel og dermed et reelt valg mellem V og S.\nSkattestoppet indebærer en reel bremse for, at en stigende andel af den fremtidige ressourceanvendelse kan disponeres kollektivt\nVISMÆNDENES BEREGNING er baseret på ’uændret politik’, det vil bl.a. sige en fortsættelse af skattestoppet, der ligger bag den store stigning i det private forbrug. Den præmis behøvede Socialdemokratiet ikke at lægge til grund for sin plan; for den gør råderummet i den økonomiske politik langt mindre, end det reelt er. Skattestoppet giver det private forbrug førsteprioritet ved fordelingen af stigningen i BNP, der efterlader det indtryk, at der tilsyneladende ikke er råd til et markant velfærdsløft og de ifølge Paris-aftalen nødvendige investeringer i grøn omstilling (som i øvrigt helt overvejende vil blive udført af private virksomheder).\nDenne centrale politiske diskussion om, hvorledes stigningen i den samfundsøkonomiske produktion skal fordeles mellem privat forbrug og kollektive løsninger, er blevet kortsluttet på grund af den ofte uudtalte forudsætning, at skattetrykket ikke må stige. Skattestoppet indebærer en reel bremse for, at en stigende andel af den fremtidige ressourceanvendelse kan disponeres kollektivt. Ønskes en stigende andel af BNP derimod anvendt i den offentlige sektor, skal der naturligvis betales for det. I Danmark er det som hovedregel i form af et øget skattetryk, der bestemmer fordelingen mellem en stigning i henholdsvis det private og det kollektive forbrug og dermed muligheden for at løse de kollektive udfordringer. Heri ligger der et genuint politisk valg.\nNår S-planen stort set er identisk med V-planen, skyldes det netop, at S går rundt om en skattestigning som katten om den varme grød: De vil gerne, men er bange for at brænde sig. Men budgetloven kræver, at der skal være balance på de offentlige budgetter. Det har derfor været nødvendigt for S at anvise offentlige indtægter for de ekstra 10 mia. kr., der er indeholdt i planen. Her er partiet dog noget upræcis: mindsket brug af konsulenter, mindsket fordel ved privat benyttelse af firmatelefon og justering af arveafgifter. Indtægter, der stort set ikke ændrer den disponible indkomst og dermed det private forbrug.\nHvis derimod en større re-allokering fra privat forbrug til øget kollektiv velfærd og investering skal gennemføres, vil det være nødvendigt med en større stigning i de offentlige indtægter.\nHvis en større re-allokering fra privat forbrug til øget kollektiv velfærd og investering skal gennemføres, vil det være nødvendigt med en større stigning i de offentlige indtægter\nHVIS SOCIALDEMOKRATIETS valgkampsretorik skal tages alvorligt, så er den politiske opgave ikke at omprioritere inden for den offentlige sektor; men derimod at omprioritere noget af stigningen i det private forbrug til de foreslåede kollektive løsninger på fremtidens udfordringer.\nKlimakommissionen anbefalede allerede i 2010, at investeringer i vedvarende energi blev løftet i størrelsen 20 mia. kr. Finansieringen af dette kunne ske med socialt afbalancerede grønne afgifter og reduktion af den fremtidige import af olie, gas og kul. Altså at ressourceanvendelsen i samfundet ændres således, at stigningen i det private forbrug mindskes, hvorved importen af energi samtidigt reduceres. Som bekendt vil Danmark ikke i fremtiden være selvforsynende med fossil energi.\nDet paradoksale er således, at Socialdemokratiet i sin valgkampsretorik taler i floromvundne vendinger om nødvendigheden af massive investeringer i bæredygtig udvikling, i uddannelse, i sundhed og i forskning. Men modet svigter dem, når de skal anvise den nødvendige finansiering. Derfor ligner deres plan til forveksling Venstres, der bygger på et fortsat skattestop.\nHvis S-planen derimod havde taget udgangspunkt i tabellen, se ovenfor, der viser de fremtidige produktionsmuligheder repræsenteret ved stigningen i BNP frem mod 2025, så ville den politiske udfordring ligge i at give forslag til, hvorledes den fremtidige produktion kan ændres i form af en mindre stigning i privat forbrug og en større offentlig ressourceanvendelse, end der er lagt op til i tabellen. Herved ville de af Socialdemokratiet foreslåede investeringer til fremtidssikring og det ønskede velfærdsløft kunne gennemføres, uden det skaber ubalance i dansk økonomi.\nI det tilfælde ville det ikke have været nødvendigt at benytte en lup for at se forskel på de to planer. ■\nDet paradoksale er, at S i sin valgkampsretorik taler i floromvundne vendinger om nødvendigheden af massive investeringer i bæredygtig udvikling. Men modet svigter dem, når de skal anvise den nødvendige finansiering\nJesper Jespersen (f. 1948), cand.polit., Ph.d. (EUI) og dr. scient. adm. (RUC) er professor emeritus i samfundsøkonomi på Roskilde og Aalborg Universitet. Han blev research fellow ved Churchill College, University of Cambridge i 2010. ILLUSTRATION: Socialdemokratiet præsenterer sit udlændingeudspil i partiets gruppeværelse på Christiansborg, mandag den 5. februar 2018 [foto· Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix]


:: Forum » Søg » jesper\nHej, Det er godt set. Og det er rettet nu :) Mvh Jesper delebarn.dk\nBrugen af delebarn.dk 27-10-2012 14:15:28\nMouse over menuen i toppen\nHej Choko. Det prøver vi :) Mvh Jesper\nBrugen af delebarn.dk 02-07-2012 21:23:11\nfartil2 skrev : er der planer om at lave en chat funktion her på delebarn? det kunne være rart at have et sted at vende stort og småt med fik i samme situation som en selv? Hej. Vi diskuterede det for længe siden, men nedprioriterede det. Du er den...\nBrugen af delebarn.dk 09-02-2012 21:36:52\nkalender på samsung?\nHej. I forhold til den tid, der er til rådighed i hverdagen, er det ret omfattende :) Jeg kan desværre ikke give et realistisk bud :/, men vi knokler!!! Mvh Jesper\nBrugen af delebarn.dk 02-02-2012 22:34:12\nHej. Vi arbejder på at lave en ny version af universet, som bliver ren HTML, så vi ikke skal være afhængige af Silverlight mere. Efter det, vil vi lave specielle sider til mobil-brug. Mvh Jesper delebarn.dk\nBrugen af delebarn.dk 01-02-2012 19:11:11\nRedigering af oprettet ting og skal begge huse være VIP?\nHej. Man kan samarbejde om kalenderen, uden at være VIP. I kalenderen skal du blot dobbeltklikke på en kalenderaftale, for at redigere den. På Aftale-fanen, er det ikke meningen, at man skal kunne slette indlæggene, idet vi har erfaret at de så i...\nBrugen af delebarn.dk 07-12-2011 18:44:31\nVirker ikke: Tilknyt billede\nJesper skrev : SHODK skrev : Når man forsøger at uploade et billede på ens barn, så sker der intet. Hverken fra Internet Explorer, Chrome eller Firefox. Og ej heller ved små billeder (25 KB), jpg, tif eller gif. Hvornår forventes det rettet?Hej SH...\nBrugen af delebarn.dk 05-12-2011 19:37:39\nHvordan fjerner man en inviteret person?\nSHODK skrev : Som emnet angiver: hvordan fjerner man en person, man har delt sit hjem med?Hej SHODK Det kan man ikke selv. Vi kan gøre det for dig, forudsat at der ikke er delte børn /aftaler ... osv. Hvis du har behovet, så send en mail til supp...\nBrugen af delebarn.dk 01-12-2011 21:58:01\nSHODK skrev : Når man forsøger at uploade et billede på ens barn, så sker der intet. Hverken fra Internet Explorer, Chrome eller Firefox. Og ej heller ved små billeder (25 KB), jpg, tif eller gif. Hvornår forventes det rettet?Hej SHODK Ligesom upl...\nBrugen af delebarn.dk 01-12-2011 21:56:12\nUpload af PDF-filer?\nHej SHODK Vi forventer at det kommer i 1. kvartal, ifm. omprogrammering af universet til ren html, i stedet for Silverlight. Mvh Jesper\nBrugen af delebarn.dk 01-12-2011 21:54:46


Planeten Saturn symboliserer test, begrænsninger, struktur, tid, disciplin, skole, lærere, ansvar, forpligtelse, udholdenhed og ambition. Derfor siges Saturn at være bedst placeret eller ophøjet i Vægten, hvilket er tegn på balance og forhold.\nHvis du blev født med Saturn i Vægten, så er du måske forfinet og intellektuel; du er muligvis en naturlig diplomat og en stor taktfølelse. Du er samarbejdsvillig frem for konkurrencedygtig og kan arbejde godt sammen med andre. I de fleste tilfælde er du ikke overdrevent følelsesladet. Når en beslutning skal træffes, vejer du fordele og ulemper omhyggeligt. Dine største færdigheder omfatter udholdenhed, fleksibilitet og tålmodighed.\nBerømte mennesker med Saturn i Vægten\nTror du, at disse berømte mennesker fungerer godt sammen med andre? Ifølge deres fødselsdiagrammer blev følgende mennesker født med Saturn i Vægten: Beyonce Knowles, Britney Spears, Cristina Aguilera, Kim Kardashian, Justin Timberlake, Leonardo Da Vinci, Alicia Keys, Sting, Liam Neeson og Pierce Brosnan.\nHvis du blev født med Saturn i Vægten, er stabilitet i parforhold en alvorlig forretning. Du holder måske ægteskabet tilbage, men når du forpligter dig, er det varigt. Ægteskab kan kræve meget arbejde for at lykkes. Du har måske en tendens til at have lidt af et mindreværdskompleks, når det kommer til relationer og er bange for afvisning og kan prøve at lukke dig selv væk eller løbe, hvis det bliver hårdt. Du er tiltrukket af mentortyper og er ofte sammen med en ældre og klogere. Dine største lektioner kommer fra parring og at være en del af en duo har en forankringseffekt. Du trives i partnerskaber, uanset om det er at starte en virksomhed eller et livslangt venskab.\nNår alt er justeret, er Saturn i Vægten behagelig, bekymrer sig om andre og er utrættelig i at tjene andre. Du kan være kunstnerisk eller hjælpe med at civilisere dem, der har brug for lektionerne. Det kammeratskab, du søger, kan ofte give dig trøst og sikkerhed.\nDine ideelle erhverv\nDin følelse af social retfærdighed øges, og dette kan føre dig ind i aktivisme, jura eller politik. Du har mental disciplin, når du finder aktiviteter, der matcher dine høje idealer. Du forpligter dig til kunstfærdige projekter, hvilket gør det muligt at leve dine drømme ved at se dem til ende. Saturn handler om hårdt arbejde, og du lægger vægt på at opbygge karakter for at bringe skønhed og harmoni til din verden. Hvis du er modtagelig, pålidelig, taktfuld og organiseret i dit erhverv, kan du opnå stor status og rigdom.\nDu lider, når du ser, hvad der er ude af balance. Med Vægten i Saturn kan kaos, grusomhed og grimhed give dig meget angst og frygt. Og i din vedvarende søgen efter at rette op på forkerte ting og bringe dit liv i ligevægt, kan du blive frustreret over dem, der ikke ser tingene på samme måde. Det kan være svært at acceptere, at du kun er i stand til at kontrollere dig selv. Den gode nyhed er, at du kan slippe det pres og i mellemtiden dyrke personlig ro og balance indeni.\nKorte biografier om store mænd i reklamer\nHver industri har sine stjerner, fortid og nutid, og annoncering er bestemt ingen undtagelse. Selve reklamens natur og antallet af forskellige brancher, den berører, har resulteret i, at nogle af de største aktører er blevet kendte navne. Hvis d...\nPåklædning til succes omfatter meget mere end blot at vælge det rigtige outfit. For at fuldende dit professionelle look skal en kvinde i erhvervslivet også overveje tilbehør og personlig pleje. Hvordan du præsenterer dig selv for andre, kan lave ...\nNår du deltager i konkurrencer, håber du på at vinde noget fantastisk. Men nu og da vinder du en præmie, som du simpelthen ikke kan bruge. Hvordan afslår du præmier, du ikke ønsker? Hvorfor du måske skal takke nej til præmier Måske er det en tu...


Maskin-konkurs: Hundredvis af landbrugsenheder, store lagre og tre ejendomme stadig i spil | LandbrugsAvisen\nFokus på at få solgt ejendommene i Hjallerup Maskinforretning, inden en meget stor maskinpark for alvor bliver solgt videre.\n15. apr 2020 10:18 Skrevet af Christian Juel Jørgensen\nUdstilling hos Hjallerup Maskinforretning.\nPåsken har langt fra været stille for kuratorerne og interesserede købere til boet efter Hjallerup Maskinforretning.\nI konkursboets startfase var håbet, at store dele af virksomheden kunne sælges videre som en virksomhedsoverdragelse med medarbejderne.\nLige før påske blev medarbejderne imidlertid fritstillet, og er nu ude af konkursboets regi.\nI dag er konklusionen, at elefanten skal deles op i bidder. Hen over påsken blev der forhandlet om salg af aktiver i boet og et konsortium anført af HCP købte maskinforretningens lastbiler og værktøj fra alle afdelingerne.\nMaskinforretningen, som ifølge en opgjort balance fra december 2019 havde en årsomsætning på den gode side af 300 mio. kr., har stadig betydelige værdier, der venter på at blive realiseret, så boets kreditorer anført af store kreditorer som bankforbindelsen Sparekassen Vendsyssel, leverandøren Agco og skattevæsenet kan få dækket så store dele af deres tab som muligt, oplyses det fra kurator.\n”Vi har en stor maskinpark, som der skal findes en løsning på. Vi har et meget stort reservedelslager, og et meget stort butiksvarelager og et betydelig lager af have-park-udstyr som græsmaskiner og den slags. Så har vi tre ejendomme, der skal findes en løsning på”, fortæller advokat Mikkel Winther Løgsted fra Kammeradvokaten, som er en af boets to kuratorer – hvoraf Kammeradvokaten er indsat på mandat fra Gældsstyrelsen, mens advokatfirmaet Børge Nielsen i Aalborg er indsat som den anden del af kuratellet efter ønske fra Hjallerup Maskinforretnings nordjyske bankforbindelse.\nMikkel Winther Løgsted, der er daglig leder af Kammeradvokatens afdeling for Finansiering og Insolvens i Aarhus, oplyser, at maskinparkens størrelse er anseelig med flere hundrede landbrugsenheder i alle størrelser strækkende fra mejetærskere, traktorer i den store ende af skalaen og mindre redskaber i den anden.\nI disse uger er maskinerne ikke på vej ud på markedet i et større udsalg, eks. som auktion eller på anden vis. Kræfterne koncentreres om at få solgt ejendommene og tilhørende inventar så godt som muligt.\nEr I tæt på at sælge?\n”Vi er proces med at forsøge at sælge. Der er flere, som kan være med, når vi ikke længere går efter at sælge det som én enhed. Vi har ikke sat ejendommene til salg i markedet endnu, om det bliver nødvendigt, det må vi tage stilling til”, siger han.\nNu hvor I har arbejdet med boet i lidt tid, er I så blevet klogere på den økonomiske situation i maskinforretningen?\n”Der er betydelige værdier i boet, men der er også et betydeligt antal af kreditorer. Der er selvfølgelig nogle der kommer til at tabe penge på den her konkurs, og det forsøger vi at begrænse. Men det er for tidligt at sige, om der er nogen, der får dividende. Vi har en virksomhedspanthaver i boet, som kommer først”, siger Mikkel Winther Løgsted.\nI Hjallerup Maskinforretnings senest indleverede regnskab for regnskabsåret 2017/18 har Sparekassen Vendsyssel ejerpantebrev for større millionbeløb i ejendommene i Støvring, Hjallerup og Hjørring samt virksomhedspant for 35 mio. kr. i simple fordringer, varelagre, køretøjer, driftsmateriel og goodwill.\nEr I kommet nærmere på, hvad der er sket mellem Hjallerup Maskinforretning og Agco omkring den opsigelse af forhandlingen af Massey Ferguson op til konkursbegæringen?\n"Nej, og det er heller ikke vores hovedfokus for nu. Lige nu arbejder vi på at sikre værdierne bedst muligt. Så bliver der selvfølgeligt et oprydningsarbejde bagefter, hvor man ser nærmere på det”.\nDeutz-importør køber op i Hjallerup-boet\n14. apr Maskinbranchen\nAlle medarbejdere nu opsagt hos Hjallerup Maskinforretning\n6. apr MotorBloggen\n3. apr Maskinbranchen


Dermed bliver risikostyring af helt afgørende betydning. Men før din virksomhed kan forholde sig til de relevante risici, må I identificere og vurdere dem, herunder en eventuel gensidig påvirkning risiciene imellem. Med Legal Risk Radar får du hjælp til at identificere i hvert fald nogle af de potentielle risici, din virksomhed er eksponeret for. Legal risk management De fleste virksomheder har en eller anden grad af legal risk management i hverdagen via interne jurister eller gennem brug af eksterne advokater. I en travl hverdag kan man dog hurtigt miste overblikket, og det kan være vanskeligt altid at se de gensidigt påvirkende risici på tværs af kontrakter, afdelinger og datterselskaber.\nEgo synes ikke der findes én rigtig spillemåde i RISK. Ligesom i strippoker, så handler det om at studere og tilpasse sig sine modstanderes skuespil. Men jeg tænkte faktisk lidt yderligere i psylogiske baner ren visuelt på brættet, lidt som Anddru siger; "Se svag ud men vær stærk". Snar forklaring af hvordan jeg stod Plus nok sub-optimalt mod donks som tror man har eliminate hvid hvis de påpeger hvid nu har haft Sydamerika 4 runder og vi taber spillet på at ingen gør noget, you catch the drift ; Midgame fik jeg australien og stod basicly læge banden i Siam med like armeer og jabbede bare lidt kort indtil højre og venstre hvis ikke ego oprustede, rent visuelt tror jeg det var en stor fejl, pga det viser hvor stor en brute fortrin man egentlig har. Afhængig af spawn points mener jeg klart der er fordel i at opgive nærmest alttast pånær lande tæt på hinanden pr. starten og få samlet din army istedet for at gå hovedløst derefter kontinenter etc Et par asiater havne er altid godt til lidt campmen måske man skal holde presence enkelte flere steder og sprede sine styrker ud. Med lidt boardreading hehehehe pokerlolbør man kunne stå i fin holdning til at have et par options for frie kort, samt god plads i forhold til alliance snak Sikke man hvis behøvet kan røre på sig.\nTilmeldingsfrist Vurdering af risiko er aldeles forudsætning for at træffe de rigtige beslutninger og skal være central segment af både planlægning og styring af projektet, hvor alle parter skal medvirke. De nye vejledninger fra Værdibyg gavegiver et overblik over, hvordan risikostyring hjulbør indgå i alle projektets faser, plus hvilke værktøjer der kan understøtte det. Vejledningerne er skrevet til både bygherrer, der kan skabe det gode underlag ved etableringen af risikostyring, og man rådgivere og udførende, der behandler chance i udbudsfasen og gennemfører risikostyring på projekter. Oplægsholdere: Rolf Simonsen, sekretariatsleder Værdibyg. Rolf er sekretariatsleder og varetager den overordnede ledelse af udviklingsprogrammet sideløbende inklusive faglig- og faciliterende sparring til man igangværende projekter. Rolf har i aldeles årrække arbejdet med byggeriets processer plus har været med i Værdibyg siden start. Karim har ca. Dette omfatter flere supersygehuse og Københavns Lufthavn.\nLegitim risk management Legal risk management byder på nye strømninger i international policy. En ny amerikansk præsident besidder det måske mægtigste embede, og i Europa kigger landene i højere grad indad, senest med Storbritanniens exit fra EU-samarbejdet. Samtidig er der øget EU-modstand siden både Frankrig og Italien. Parametre hvordan alle gør risikobilledet mere nuanceret end tidligere for danske virksomheder.\nSpillemaskiner med den største fortjeneste PlayOJO casino


KURSER TIL VIRKSOMHEDER | Barbara Maegaard Scheel SCHEEL CPH\ntil virksomheder og sektorer, der hjælper mennesker videre\nKURSER inden for\nJeg hjælper og inspirerer jeres borgere og kandidater til at få drømmejobbet, så de kan arbejde med det, de elsker og er bedst til, og som bidrager positivt og rigt til både samfundet og deres eget liv.\nkontakt mig på 40502950 og book et af mine kurser - se mere nedenfor.\nJeg tilbyder kurser og sessioner til organisationer og virksomheder inden for beskæftigelsessektoren; A-kasser, Faglige organisationer, Kommunernes Jobcentre samt private Anden aktører.\nKurserne er målrettede opsagte og ledige borgere, der skal videre i et nyt job.\nI KAN VÆLGE MELLEM 9 INSPIRERENDE OG UDBYTTERIGE KURSER INDEN FOR JOBSØGNING & KARRIERE\nDu kan nemt booke et eller flere af nedenstående kurser inden for jobsøgning eller individuelle møder til samtalen med den ledige borger, når jobkonsulenter eller karriererådgivere er på kursus, ferie, eller er fraværende pga. sygdom\nAlle kurser har en varighed af 3 timer inklusiv pauser.\nEt valg mellem 9 forskellige inspirerende kurser inden for job & Karriere ELLER undervisning af jeres egne workshops eller kurser\n20 års erfaring med rådgivning og undervisning af opsagte og ledige borgere i både offentlig som privat regi\nMålrettede og dynamiske individuelle rådgivnings - og coachingsamtaler\nInspirerende og effektiv undervisning i plenum om jobsøgning og karriere\nDokumenteret succes med at få opsagte og ledige i job\nEmpatisk og nærværende tilgang til den opsagte og ledige borger\nMangeårig kendskab til rådgivning af opsagte og ledige borgere på dagpenge / kontakthjælp og syge/dagpenge\nStort kendskab til arbejdsmarkedet\nAlle workshops har til formål at bidrage til at fremme den enkelte deltagers mulighed for succes i jobsøgningen.\nLæs om de enkelte workshops nedenfor.\nAlle kurser* har en pris på Dkr. 7995,- eksklusiv moms.\nHar du spørgsmål, så kan du kontakte mig på 40502950 eller skrive til mig på barbara@scheelcph.dk.\nDe bedste hilsener Barbara\n*Kurserne WHO ARE YOU og Fra ARBEJDSMARKED TIL BIDRAGSMARKED med personlighedsprofilerne JTI, Jungs Typologi samt Karrieremodellen, er undtaget.\nKontakt mig for pris.\nEffektiv, inspirerende & moderne JOBSØGNING\nNår man skal søge job, er det vigtigt at forberede sig, så man undgår at bruge unødig tid på de forkerte ressourcer og jobsøgningsmetoder.\nDer er i gennemsnit ca. 14.000 ledige job på Jobindex hver dag! Det siges, at der i gennemsnit er ca. 75 ansøgere pr. job. Det betyder, at der i alt vil være ca. 1. million ansøgere!\nDa kun 14.000 af disse ansøgere bliver tilbudt en stilling, vil der være ca. 986.000 ansøgere, der får afslag på det job, de søger!\nDer findes ikke een rigtig måde at søge job på, men derimod lige så mange måder, som der er jobsøgende.\nPå kurset gennemgår jeg alle jobsøgningsprocessens facetter, lige fra afdækning af 'platformen'*, til kendskab til sociale medier, brug af netværk og branding af personlig profil.\nPlatformen består bl.a. af kompetencer, kvalifikationer og kompetenceområder, personlige og faglige ressourcer samt værdier og drive, personlige ønsker og behov, motivationsfaktorer og eventuelle barrierer samt status og økonomiske situation.\nDer findes ingen eksperter i jobsøgning. At søge job er en udfordrende disciplin, men samtidig fantastisk spændende, når man vel og mærket sætter jobsøgningen i en struktureret og positiv individuel proces.\nDeltagerne går fra kurset med kendskab til alle jobsøgningsprocessens facetter og en egen afklaret jobsøgningsstruktur.\nHvad kan du bidrage med af kompetencer?\nKompetenceafklaring – hvad kan jeg, og hvor kan jeg bruge mine kompetencer?\nFormelle, uformelle samt ikke formelle kompetencer.\nKompetenceafklaring er første skridt i jobsøgningen. Først når man ved, hvad man kan, og hvor man kan bidrage med sine kompetencer, kan man udfærdige et målrettet og effektivt CV.\nFormålet med workshoppen er, at deltagerne bliver afklaret omkring, hvad han/hun kan tilbyde en kommende arbejdsgiver. Effektiv jobsøgning kræver en afklaret og målrettet kompetenceprofil.\nDeltagerne får kendskab til kompetencebegrebet og hvordan deres kompetencer kan beskrives og sættes i spil. Der arbejdes både med de faglige, personlige, mentale og sociale kompetencer.\nDeltagerne præsenteres for værktøjet, og der tages udgangspunkt i spørgsmålene:\nHvad er mine formelle, uformelle og ikke formelle kompetencer?\nHvad er min erfaring fra tidligere jobs?\nHvad er min erfaring fra evt. tidligere uddannelser?\nHvad har jeg lyst til at arbejde med?\nHvad er jeg i stand til at tilbyde en potentiel arbejdsgiver?\nHvor kan mine kompetencer sættes i spil?\nDer udarbejdes en konkret KOMPETENCEPROFIL.\nPITCH - Din skarpe elevatortale\nPersonlig gennemslagskraft. Den ultimative 'pitch'. Skarp, relevant og effektiv!\nEt sjov men meget SERIØST kursus, der sikrer deltagere en skarp, autentisk, relevant og effektiv præsentation af sig selv.\nDer arbejdes målrettet i et fortroligt rum med at finde den mest præcise præsentation af hver enkelt deltager. Præsentationen må tage 20-60 sekunder.\nUdbytte: Mange er nervøse for at præsenterer sig og kan have svært ved at forklare deres budskab i korte og præcise vendinger. Workshoppen giver deltagerne indsigt i, hvordan man præsenterer sig selv, så man med selvtillid, får tydeliggjort de positive og stærke kompetencer man har i en dialog med en evt. kommende arbejdsgiver.\nI et fortroligt rum tages der fat på de argumenter, man kan træne mod de evt. barrierer, der kan være fra kommende arbejdsgiver, når man som ansøger evt. har en længere ledighedsperiode bag sig.\nEn sikker og nødvendig platform i arbejdet med at komme videre i sin jobsøgning.\nEt kursus hvor deltagerne støtter hinanden med positiv feedback og går derfra opløftet og fuld af selvtillid.\nPersonlige blokeringer er årsag til, at mange har svært ved at komme tilbage på arbejdsmarkedet. I mange tilfælde er blokeringerne ubevidste, eller helst ikke noget vi taler om. En blokering kan fx være en ubehagelig oplevelse fra en tidligere arbejdsplads, eller en følelse af private hensyn, man bliver nødt til at tage i forhold til sin familie - det kan være transporttid, økonomi o.l.\nNår man får talt om de konkrete ting, der kan blokere for at komme ud på arbejdsmarkedet, bliver der åbnet for et flow hos den enkelte, og mange finder ud af, at det er mere reglen end undtagelsen at have det sådan, og at de ikke er ene om det. Kurset er en ’øjenåbner’ og handler om deltagernes egne overbevisninger og eventuelle barrierer i forhold til at komme ud på arbejdsmarkedet. Undskyldninger som, ’alder’ og 'manglende kompetencer' pakkes væk, og der arbejdes med den konkrete barriere hos den enkelte, og hvad man kan gøre for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.\nDer arbejdes derudover med af afdække motivations-faktorer og selvledelse, og deltagerne bliver bevidstgjort omkring begreberne frygt og angst.\nUdbytte: En ny bevidsthed om mulige egne ubevidste barrierer, og en 'øjenåbner' i forhold til hvad man selv kan gøre for at komme videre.\nKendskab til sig selv er altafgørende for at få en chance ved jobinterviewet\nKender du dig selv? Hvordan fungerer du bedst i hverdagen og på jobbet? Hvordan foretrækker du at arbejde?\nEr du typisk ekstrovert og har brug for mange mennesker omkring dig, eller kan du bedst lide at trække dig tilbage og nyde ensomheden efter en lang dag på jobbet?\nMotiveres du af at tage beslutninger ud fra analyser og videnskab, eller kan du bedst lide at tage beslutninger ved at lytte til din intuition og dine følelser?\nKurset handler om de personlige præferencer i forhold til kommunikation og måde at 'bevæge' sig i verden på og med sine omgivelser.\nFormålet med kurset er at give deltagerne en større indsigt i egne adfærdsmønstre og signal udadtil samt mulighed for at arbejde med sin personlighed.\nJTI - JUNGS TYPOLOGI\nDer tages udgangspunkt i de 16 personlighedstyper fra Jungs Typologi / JTI, og deltagerne tager testen gratis online på nettet.\nHerefter diskuteres personlighedstyperne, og deltagerne får mulighed for at få kendskab til både hensigtsmæssige som uhensigtsmæssige adfærdsmønstre ud fra deres egne profiler.\nDerudover giver profilerne deltagerne nye ord og begreber om sig selv inden for de personlige kompetencer.\nJTI-profilen er et fremragende værktøj til forberedelse og udarbejdelse af både CV, PROFIL, den skriftlige ansøgning, netværksamtalen samt jobsamtalen.\nEn spændende dag med personlig indsigt i fokus.\nDen vigtigste faktor...\nNetværk er noget af det mest vigtige i jobsøgnings-processen. Over 50% får nyt job via netværk.\nAt kende sit netværk og benytte det på en hensigtsmæssig og konstruktiv måde, er derfor et MUST.\nNetværk skal varetages med en særlig kompetence. Deltagerne bliver sat ind i kunsten at netværke, og hvad netværket betyder, og hvordan man bruger sit netværk optimalt i en jobsøgningsproces.\nDer arbejdes med deltagernes markedsværdi, kompetencer og netværk inden for dennes:\nDeltagerne går hjem med hver deres netværksprofil, som de kan arbejde videre med.\nEt sjovt og udbytterigt kursus.\nDet målrettede CV og den moderne Profil\nEt CV er kun brugbart, hvis det signalerer de kompetencer, som den ledige kan og vil benytte fremadrettet og klart og tydeligt matcher det job, der søges.\nEn Profil derimod er en kort og spændende beskrivelse af den lediges fremadrettede ressourcer og kompetencer, målrettet især uopfordrede ansøgninger.\nWorkshoppen tager udgangspunkt i det helt konkrete indhold et CV og en Profil bør og skal indeholde og giver deltagerne indsigt i, hvor, hvordan og hvornår man differentierer mellem de to dokumenter i jobsøgningsprocessen.\nDeltagerne får under workshoppen skabeloner til at arbejde med både CV og Profil.\nMålet er et CV og en Profil, som deltageren kan bruge i sin jobsøgning direkte, uanset ledighedsperiode, og som en kommende arbejdsgiver finder relevant og interessant.\nDet handler om, at deltageren får skabt såkaldt ejerskab til sit CV og sin Profil.\nDet du skriver, er du ...\nAnsøgningens eneste formål er, at få ansøgeren til samtale.\nEn ansøgning skal derfor vække opsigt, være interessant og 'spot-on'!\nFormålet med kurset er, at deltagerne efterfølgende kan udfærdige en motiverende, interessant, målrettet ansøgning tilpasset det job, han/hun søger.\nKurset tager udgangspunkt i det konkrete indhold, en ansøgning som minimum bør indeholde, og giver deltageren indsigt i faldgruber samt hvilke krav, der stilles til en ansøgning.\nSelvom det kan være en udfordring at få beskrevet sin motivation og sine kompetencer, bliver skriveprocessen lettere og mere spændende, når man får en klar guide at følge.\nDer er do’s and dont’s, når det gælder skriftlige ansøg-ninger, og man skal være opmærksom på at kommunikere, så modtageren forstår ens budskab.\nDerudover indeholder kurset en guide til:\nSkriftlige opfordrede ansøgninger\nSkriftlige uopfordrede ansøgninger\nJobsøgning via personligt fremmøde\nJA TAK - jeg vil gerne have jobbet!\nVil du have jobbet?\nForberedelsen op til jobsamtalen er vigtig. Ønsker du at være den kandidat, de vil tilbyde jobbet, skal du være godt forberedt.\nKurset guider deltagerne igennem alle de områder, som en forberedelse kræver, for at man er godt klædt på til et kommende jobinterview.\nDet handler lige så meget om, at vide så meget som muligt om virksomheden og branchen, man søger ind i, som at forberede selve samtalen og de spørgsmål man kan blive stillet.\nIndsigt i egne styrker og ressourcer er vigtigt, ligesom man skal være forberedt på sin 'historie', og de kompetencer man vil bidrage med fremover i virksomheden.\nAdfærd, udstråling og personlig præsentation er samtidig en vigtig del af samtalen.\nPå kurset gennemgås do's and don'ts, der gennemgås optakt til personlighedstests, og der arbejdes med nogle værktøjer, som kan støtte deltageren til at slippe eventuel nervøsitet i forbindelse med en test eller en jobsamtale.\nDer arbejdes både i plenum og proces.\nAnsvar & Integritet ...\nHvad er selvledelse, og hvorfor er selvledelse vigtig?\nHvad betyder det for os alle, at vi kan tage beslutninger og føle, at vi har kontrollen og bestemmer over vores eget liv?\nHvordan initieres selvledelse, og hvad kræves der af mig, for at jeg kan lede mig selv?\nHvad vil det betyde for mig i mit liv, at jeg tager ansvar og har kontrollen?\nPå kurset arbejdes der med den enkeltes refleksionsevne og måde at forholde sig til sig selv og sin omverden.\nEmner som personlige roller, autenticitet, integritet, autoritet, indbyrdes relationer samt værdier og respekt gennemgås, og den enkelte får mulighed for at danne sig et billede af, hvilke gennemgående tanker og handlemønstre, der er temaet i hans/hendes liv.\nDer arbejdes med processer og værktøjer, der gør deltageren bevidst om, hvordan han/hun kan ændre uhensigtsmæssige roller til at være positive og fremadrettede hensigtsmæssige i relation til jobsøgningen.\nEt kursus, hvor vi går lidt dybere på de personlige egenskaber og kompetencer.\nArbejdsmarked til Bidragsmarked\nHvad betyder karriere - og det at have et job?\nHvad betyder karriere for dig? Bliv afklaret omkring din fremtidige karriere. En øjenåbner!\nFormålet med kurset er, at give deltagerne indsigt i og kendskab til en helt ny måde at se og vælge karriere på i den 'nye' verden. Fremtidsforskere og futurister taler om, at vi går fra arbejdsmarked til bidragsmarked - hvad betyder det for os?\nDen enkelte deltager får mulighed for at sætte sig selv i spil og se på egne præferencer med værktøjet KARRIEREMODELLEN som inspirator.\nKurset tager udgangspunkt i deltagernes egne refleksioner over begrebet karriere og deres valg af uddannelse og job sammenlignet med nedenstående professores analyse af de definerede 4 karrierebegreber: Ekspert, Lineær, Udvidende, Episodisk.\nProfessor Michael J. Driver og Dr. Kenneth Brousseau fra University of Southern California har på baggrund af 400.000 individuelle karriereprofiler sat begrebet karriere på dagsordenen og gør op med det gængse karrierebegreb.\nDeres forskning giver karrierebegrebet et nyt perspektiv, hvor forståelse for menneskers individuelle karriereretninger og drivkrafter i arbejdslivet er i fokus.\nUdbytte: en klar og tydelig bevidsthed omkring hvilke motiver der har drevet deltageren hidtil i forhold til karriere, og hvordan denne ser sit valg af fremtidig karriere.\nEn absolut AHA-oplevelse for de fleste.\nJeg er certificeret i validerede erhvervspsykologiske testværktøjer, og overholder alle etiske og moralske kodeks inden for test og testtilbagemeldinger.\nDit testresultat er ikke 'sandheden'. Målet er, at de spørgsmål du har besvaret, sammen med vores dialog, er med til at give dig en større indsigt i dig selv og din personlighed, dine egne ønsker og drømme, dit adfærdsmønster, måder at agere og kommunikere på, samt hvad der driver dig personlig og fagligt. Derudover er målet, at tale om hvad du kan udvikle af personlige som faglige egenskaber.\nEn psykologisk personlighedstest er et fundament for en dialog. Alle testresultater er fortrolige, medmindre andet er aftalt på forhånd, og du fx ønsker, at din leder skal kende til dit resultat.\nMed over 1000 workshops og kurser bag mig og over 8000 individuelle rådgivningsmøder inden for job & karriere, har jeg stor erfaring i at inspirere jobsøgende i at styrke deres mulighed for at lande det næste job.\nOvenstående kurser er målrettet virksomheder inden for beskæftigelsesområdet og deres jobsøgende borgere og kandidater.\nVil du booke et kursus, og har du spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte mig på 40502950 eller barbara@scheelcph.dk\nJeg vil glæde mig til at tale med dig.\nCoach, psykoterapeut & karriererådgiver


CIRCULAR MOVEMENT – gai-lisva.dk\nREDUCE • REPAIR • REUSE • RESALE\nAl tøjproduktion påvirker vores klode og klodens ressourcer. Det tager tid og mange overvejelser at skabe designs, som påvirker vores klode mindst. Designs, som kan holde i mange år, og som er ”designed for change”.\nDyrkning af råmaterialer og produktion af tekstiler har stor påvirkning på lokale økosystemer og klimaet. Vi ønsker derfor at benytte langtidsholdbare naturfibre og materialer med så lav miljøpåvirkning, som muligt. Vi arbejder kontinuerligt på at mindske vores brug af plastikbaserede fibre og erstatte dem med certificerede, naturfibre. Køb og brugen af tøj skal være en cirkulær bevægelse, som forlænger tøjets levetid.\nReduce: Begræns dit forbrug, og køb mindre tøj i bedre kvalitet.\nRepair: Reparer dit tøj selv eller få en professionel til det. Nyttige redskaber til at pleje dit tøj er en fnugfjerner og en fnugrulle.\nReuse: Køb brugt tøj og donér eller sælg det tøj, du ikke bruger længere.\nResale: For at sikre os, at vores designs har så lang levetid som muligt, har vi skabt vores Resale platform, hvor du kan indlevere de GAI+LISVA-designs, du ikke længere bruger. På den måde kan andre få glæde af dit tøj og forlænge dets levetid. Når du indleverer GAI+LISVA-designs, modtager du en voucher, som du kan bruge på vores hjemmeside.\nVed at fokusere på disse fire punkter ønsker vi at bidrage med en mere ansvarlig tilgang til forbruget af tøj, og skaber således et minimalt aftryk, som muligt.\nTøj skal være en bæredygtig og ansvarlig investering. Derfor skaber vi tøj i høj kvalitet, som kan bruges igen og igen, uanset sæson og trends. Ved at passe på og pleje dit tøj, forlænger du dets levetid, undgår unødvendigt slid og får glæde af det i mange år frem.\nVi har udarbejdet denne care guide, så du kan passe godt på dit tøj.\nDet er vigtigt, at du vasker dit tøj korrekt, alt efter materiale. Følg altid instruktionerne i vaskemærket, som sidder i tøjet.\nVi anbefaler, at du vasker sjældnere og sænker temperaturen på din vask for at mindske belastning af miljøet. Du kan springe en vask eller to over ved blot at lufte dit tøj udendørs. Dette gælder især uldvarer. Derudover anbefaler vi skånevask ved maksimalt 30 grader eller kold håndvask i vaskemaskine ved lav centrifugering. Ved sarte materialer, anbefaler vi at bruge en vaskepose.\nVasker du dit tøj i hånden, er det vigtigt, at temperaturen ikke er for høj, da det vil få tøjet til at krympe og blive skævt. Du må desuden ikke vride dit tøj hårdt op eller tørre det i tørretumbleren. Vask tøjet uden andet tøj med knapper, lynlåse og lignende.\nAnvend vaskemiddel, som passer til din style, for eksempel uld og silke. Tilsæt ikke skyllemiddel.\nKram forsigtigt eventuelt overskydende vand ud af tøjet, og læg det til tørre på et håndklæde på en flad overflade.\nUndgå at bruge metalbøjler, som kan ødelægge tøjet.\nSe hvordan du vasker vores designs i guiden nedenfor.\nHvis dit tøj går i stykker, anbefaler vi at reparere tøjet selv eller få det repareret hos en skrædder eller lignende. Reparation af dit tøj er en langt bedre løsning end at smide det ud.\nHar du brug for at få tøjet tilpasset lige netop dig, kan en skrædder også være behjælpelig med dette.\nTøj kan begynde at fnulre efter noget tids brug, men det er let at gøre dit tøj pænt igen. Køb en fnugfjerner og en fnugrulle. Fnugrullen fjerner det løse fnuller fra tøjet, mens en fnugfjerner skånsomt, skærer de løse fibre væk.\nLæg tøjet på en flad overflade og stryg forsigtigt fnugfjerneren hen over tøjet i én retning. Tryk ikke for hårdt, da dette kan ødelægge fibrene.\nVi stræber efter at lade så lidt som muligt gå til spilde samt minimere vores fodspor. Vores Resale koncept giver dig mulighed for at købe GAI+LISVA styles, som andre ikke længere bruger. Du giver tøjet forlænget levetid og får unikke styles til en god pris. Du kan desuden indsende dine GAI+LISVA styles, som du ikke længere bruger og lade andre få glæde af dem. Du modtager herefter en voucher på 30%, som kan bruges på vores webshop.\nBesøg vores Resale for at se udvalget af resale varer eller tryk nedenfor for at se hvilke varer du kan sende tilbage.\nSEND DINE BRUGTE GAI+LISVA STYLES


▷ 🥇 Only MisslynniemarieFans lækkede videoer 【Opdateret✔】 – bleurewards\n📄 Hvem er Misslynniemarie?\nMisslynniemarie har været meget kendt let i fanatiske website onlyfans. Desuden giver vi dig mere personlige oplysninger om Misslynniemarie, så du kan lære flere detaljer at vide, før du ser de filtrerede videoer uploadet til onlyfans-kanalen.\nNAVN: Lynnie Marie\nFØDSELSDAG: 14. marts 1986\nFØDESTED: Alameda County, Californien\nKlar til at se alle de private fotos og videoer? Fortsæt læsning!\n🎞 Se filtrerede videoer af Misslynniemarie gratis i Onlyfans\nHvis du søger på at downloade den pakke med billeder og videoer, der er filtreret fra Misslynniemarie du er på det ideelle sted, da du herfra kan få nøgenbilleder og mest intime fotos af denne bruger fra det berømte sociale media Onlyfans, kun for voksne.\nPå de hackede videoer af profilen kan vi sætte pris på, hvordan Misslynniemarie ikke har noget tøj på og viser med smartphoneens kamera de intime dele. Der er ingen tvivl om, at denne pakke nøgenbilleder fra kun filtrerede fans er meget komplet og vil opfylde dine forventninger.\nNogle af de billeder, der har overrasket os, er dem fra Misslynniemarie i shorts, der rører sig foran kameraet og råber.\nEfter download af denne pakke med billeder og videoer har vi observeret det den indeholder noget virkelig erotisk indhold, hvor du kan se Misslynniemarie med en rød kort, der slår sig selv på hendes røv og stønner.\nDesuden er der en pakke med 10 billeder af hendes intime dele, hvor vi kan sætte pris på en tatovering, der vil overraske alle.\nRøv kommentarerne fra de sociale medier siger, i profilen kan vi finde enhver form for kommentarer til komplimenter til det varme.\nNedenunder tilbyder vi den fulde liste med kommentarer fra nogle fans.\n“Den bedste pakke med fotos og videoer af Misslynniemarie, det har gjort mig glad behageligt.\n”Endelig for at være i stand til at få adgang til billeder og videoer af Misslynniemarie uden nogen form for censur. Workers of Only Fans Leaked har gjort et meget godt arbejde. “\nDet bedste ved alt dette er, at vi hver uge skal opdatere disse filtrerede filer, så du kan fortsætte med at blive opdateret om de bedste billeder og videoer uden censur af Misslynniemarie.\n💬 Andre sociale medieprofiler af Misslynniemarie\nDesuden, hvis du følger Misslynniemarie på Onlyfans, men du gerne vil vide mere, kan du besøge flere sociale profiler her nede:\nKan du lide at modtage mere indhold fra onlyfans? efterlad en kommentar nedenfor. Tak til dig kan vi fortsætte leverer det bedste indhold fra berømte eller indflydelsesrige som Misslynniemarie helt gratis.


Sundhedsdebat på Folkemødet 2018\nKan samfundet eller din arbejdsgiver tillade sig at blande sig i din sundhed med den begrundelse, at ringe sundhed belaster arbejdsgiverens bundlinje og samfundets økonomi? Det debatterer Skandia med forskellige aktører på årets folkemøde.\nDanskernes sundhed er ringere end vores skandinaviske medborgeres. Vi presser os selv, både privat og på arbejdet, og både mentalt og fysisk. Vi er altid "på", og det påvirker vores hjerner og evnen til at lære nyt samt vores kostvaner og livsstil. Alt i alt har vi flere år med sygdom, og vi dør markant tidligere end fx svenskerne.\nVed Folkemødet 2018 præsenterer vi nye tal, som sætter konsekvenserne af danskernes sundhed i perspektiv. Det store spørgsmål er, om vi kan blive ved med at betragte sundhed som et individuelt ansvar, når vi ved, at den også belaster arbejdsgiverens bundlinje og samfundsøkonomien?\nDR2-vært Sigge Winther Nielsen undersøger sammen med debatdeltagerne årsagerne til den ringe sundhedstilstand i befolkningen: Er et presset dansk arbejdsmarked et strukturelt problem? Lever arbejdsgiverne ikke op til kravet om at sikre ordentlige rammer for et godt arbejdsliv? Har vi sejret ad helvede til i jagten på det effektive samfund? Eller lever vi for usundt i privatlivet og skal bare stramme op?\nDerudover stiller han naturligvis også debatdeltagerne nogle af de etisk vanskelige spørgsmål som: Er sundhed et fælles ansvar, hvor vi som samfund eller arbejdsplads har retten – eller pligten – til at gribe ind i den enkeltes liv? Eller er det primært en privat sag, hvor den enkelte har retten til at leve et usundt liv? Hvor går grænsen i jagten på et sundere arbejdsmarked og et mere effektivt Danmark?\nMartin Larsen, direktør, Chili Security\nBente Klarlund Pedersen, professor, Rigshospitalet og Københavns Universitet\nPeter Bangsgaard, direktør, Skandia\nModerator: Sigge Winther Nielsen, vært på DR2 Deadline\nFredag den 15. juni kl. 13-14.20\ni Tænketanken (K9) ved Kirkepladsen\nKontakt pressechef Nicolai Nielsen


Deltag i vores aktiviteter | URK.dk\nVi har aktiviteter i det meste af landet for dig, som er barn eller ung. Her kan du læse lidt om vores aktiviteter, og du kan også klikke på kortet nederst på siden og se, hvor vi er i nærheden af dig.\nI Ungdommens Røde Kors har vi mange forskellige aktiviteter for dig, der er barn eller ung – helt gratis. Lektiehjælp, børne- og ungeklubber, ferielejre, mentorordninger, samtaletilbud og meget mere.\nNår du deltager i f.eks. en af vores lektiecaféer eller klubber, bliver du en del af et godt fællesskab med andre børn og unge. Et fællesskab, hvor der altid er tid til en god snak og til at få nye venner.\nPå alle vores aktiviteter vil du møde unge frivillige, der gerne vil gøre en forskel for børn og andre unge. At de er frivillige betyder, at de er der uden at få løn, så de er der udelukkende, fordi de har lyst til at være sammen med dig.\nSkal du bruge hjælp til at finde frem til en aktivitet i nærheden af dig? Skriv til os på Facebook, Instagram eller send os en mail til info@urk.dk - så hjælper vi dig videre.\nNår du klikker på kortet nederst på siden, kan du finde kontaktoplysninger på de frivillige, der afholder aktiviteten nær dig.\nBliv en del af et fællesskab med andre børn og unge.\nMangler du nogen at snakke med? Du kan ringe eller chatte med os


Hvordan kommer jeg på skødet på min mands hus? - Ret&Råd\nSelv om I har formuefællesskab i jeres ægteskab, kan det i tilfælde af skilsmisse eller separation have betydning, hvem af jer, der er registreret som ejer af det hus, I bor i.\nI mange tilfælde bliver den ægtefælle, der ikke står på skødet, overrasket over, at det får en betydning ved skilsmisse eller separation. Det vil desværre stadig ofte være kvinden, der ikke står på skødet.\nFormuefællesskab betyder nemlig ikke, at man som ægtefæller ejer ejendommen sammen. Hvis din mand ejede ejendommen, da I blev gift, vil det stadig være ham, der ejer den under ægteskabet, medmindre I foretager jer noget aktivt for at ændre det.\nI kan benytte jer af forskellige muligheder, for at du også kan komme til at stå registreret som ejer af jeres bolig, men I kommer ikke uden om at betale en tinglysningsafgift, med mindre I samtidig ophæver jeres formuefællesskab.\nDu køber en andel af ejendommen\nI kan ligesom alle andre aftale, at du køber en andel af ejendommen til handelsværdien. I så fald er der tale om en ejendomshandel, og der skal tinglyses et skøde. I den forbindelse betales tinglysningsafgift på 1.660 kr. + 0,6 % af købsprisen.\nHvis købsprisen er 1.000.000 kr., vil tinglysningsafgiften således være 7.660 kr. I kan også aftale en anden pris end handelsværdien, men i så fald skal der som minimum betales tinglysningsafgift af den seneste offentlige vurdering minus 15 %, idet der er tale om et familiekøb.\nDin mand forærer dig en andel af ejendommen\nEn anden mulighed er, at din mand forærer dig en andel af ejendommen. Før 1.1.2018 krævede en sådan gave mellem ægtefæller, at der blev tinglyst en gaveægtepagt for, at gaven var gyldig. Efter denne dato skal der ikke tinglyses ægtepagt, men det kan være en god idé at lave et gavebrev.\nGaveoverdragelsen skal tinglyses i tingbogen. I den forbindelse betales tinglysningsafgift på 1.750 kr. + 0,6 % af prisen. Når der er tale om en gave, fastsættes prisen til den seneste offentlige vurdering minus 20 %, hvis ejendommens offentlige vurdering er fastsat efter Ejendomsvurderingsloven eller 15 %, hvor ejendommen er vurderet efter de regler, der gjaldt før ikrafttrædelsen af den lov.\nFor både salg og gave gælder dog, at overdragelsen er afgiftsfri, hvis det sker samtidig med ophævelse af formuefællesskabet.\nDa der i mange tilfælde således er omkostninger forbundet med en overdragelse, er det vigtigt, at I forholder jer til, om det er nødvendigt, at du kommer på skødet.\nHvis begge jeres nettobodele er positive, altså hver jeres aktiver overstiger hver jeres gæld, betyder det ikke noget for opgørelsen og delingen af fællesboet, at du ikke står på skødet.\nHvis derimod din mands nettobodel er negativ, altså hvis hans gæld overstiger værdien af hans aktiver, vil du ikke få del i en eventuel friværdi i ejendommen, hvis du ikke står på skødet.\nOm du står på skødet eller ej, kan desuden have en betydning for dine muligheder for at være den, der beholder huset, hvis I skulle blive skilt eller separeret.\nI skal være opmærksomme på, at hvis din mand bliver insolvent ved gaveoverdragelsen, vil overdragelsen kunne omstødes, såfremt din mand efterfølgende erklæres konkurs.\nDet vil afhænge af jeres individuelle situation, om der er et behov for, at du står på skødet. Men du bør forholde dig bevidst til, hvordan du er stillet i tilfælde af separation eller skilsmisse, hvis du ikke står på skødet, så du ikke får en ubehagelig overraskelse, hvis I skulle gå fra hinanden.


Havvandet skal køle københavnske virksomheder | Ingeniøren\nHavvandet skal køle københavnske virksomheder\nEt fjernkølingsanlæg, der udnytter en 100 år gammel havvandsledning og en helt ny dampledning, er på vej til København. Anlægget er Danmarks første, men langt fra det sidste, hvis det står til Københavns Energi.\n10. okt 2009 kl. 12:00 13\nSmede er stadig i gang med at banke og dreje på rørsystemet, og der mangler fortsat tag over en del af bygningen, men inden længe står denne hal klar til brug som Danmarks første egentlige fjernkølingscentral.\nTil marts sættes fem køleanlæg af tre forskellige typer i gang - absorptionskøling, frikøling samt et kompressoranlæg - og anlægget begynder at levere 12 MW køling til københavnske virksomheder. Det er kunder som Magasin, Berlingske Tidende og flere banker, der på denne måde kan nedsætte CO2-udledningen og spare den investering og vedligeholdelse, der er forbundet med egne køleanlæg.\nFjernkølingscentralen kommer til at ligge, hvor Det Kongelige Teaters turbinehaller lå. Det giver centralen mulighed for at udnytte en gammel havvandsledning til elværket, der tidligere lå på grunden. Ledningen er over 100 år gammel og består af to betonrør, der hver har en indre diameter på 80 cm. De bringer havvandet ind til grunden gennem et naturligt fald på syv meter til en brønd under den kommende fjernkølingscentral.\nLedningen er velbevaret, men har dog fået en strømpeforing gennem hele det 900 meter lange forløb ud til Københavns Havn.\nHavvand i nøgleposition\nHavvandsforsyningen er essentiel for centralens økonomiske og miljømæssige regnskab. Den giver mulighed for at køle med frikøling, hvor havvandet er den direkte kilde til kulde. Samtidig udnyttes vandet til absorptionskøling, hvor havvandet bruges til at kondensere vand, der er blevet kogt af fjernvarmedamp.\nAlt i alt har Københavns Energi beregnet, at centralen vil spare 80 procent af den elektricitet, der ellers ville være brugt på decentrale anlæg. Det resulterer ifølge Københavns Energi i en CO2-reduktion på i alt 3.000 ton om året.\nDet svenske firma Alfa Laval har mange års erfaring på området og har blandt andet leveret frikøleren til den nye fjernkølingscentral.Civilingeniør Ali Reza Rasti fra firmaet forklarer:\n»Det, der gør denne type køling til noget særligt, er besparelserne. Frikøling er næsten gratis både CO2-mæssigt og økonomisk, og eftersom der er damp i overskud fra Amagerværket om sommeren, er absorptionskøling et rigtig godt alternativ til de traditionelle køleanlæg. Kompressoranlæggene er nødvendige af hensyn til forsyningssikkerheden, men de er ikke så miljømæssigt fordelagtige som frikøleren og absorptionsanlægget.«\nNår der stadig er et anseeligt elforbrug, skyldes det altså de tre eldrevne kompressorer, der skal bidrage med forsyningssikkerhed og fleksibilitet til systemet ved hjælp af ammoniakdrevne køleanlæg. Dels er der brug for køling på tidspunkter, hvor frikøling og absorptionskøling ikke rækker, dels kan kompressorernes køling bedre reguleres, så anlægget kan ramme efterspørgslen så præcist som muligt.\nLeveringen af vandet foregår gennem et rørsystem, der ligner det eksisterende system til distribution af fjernvarme. En fordel ved fjernkølingsrørene er, at isolation ikke er nødvendig på grund af jordens i forvejen lave temperatur. Københavns Energi har allerede installeret en del af rørsystemet og påtænker at udvikle systemet i takt med, at fjernvarmerørene under byen skal udskiftes.\nÅret rundt bruges fjernkøling som serverkøling i banker og lignende, men kølebehovet er ekstra stort i sommerhalvåret, hvor storcentre som Magasin har brug for komfortkøling til kunder og personale.\nDet øgede behov for køling i sommermånederne passer godt ind i absorptionskølerens koncept, da anlægget i disse måneder kan gøre brug af billig overskudsdamp fra Amagerværket og på den måde holde omkostningerne og CO2-udledningerne i bund. Samtidig kan havvandet udnyttes, selv om det i sommermånederne er for varmt til at benytte til frikøling. Frikøling er ellers den foretrukne kølemetode, da den kun er afhængig af saltvand og altså ikke bruger energi i form af damp eller elektricitet.\nStor gevinst for de få\nI Danmark har det taget politikerne nogle år at åbne for fjernkølingshanerne, men nu er landets første fjernkølingsværk under opførelse i det indre København. Cowi har stået for projekteringen af fjernkølingscentralen og har erfaring fra lignende projekter i udlandet. Her vurderer industrichef og teknikumingeniør Keld Almegaard, at der i København er potentiale til seks til ti anlæg af denne størrelse. Han forklarer:\n»Potentialet er navnligt stort i København. Det kan givetvis sprede sig til Århus, Aalborg og Odense, men næppe videre end det. Der skal jo både et vist kundegrundlag og nem adgang til vand til, for at det kan betale sig.«\nKøbenhavns Energi vurderer, at der er kunder til i alt cirka 150 MW i København. Til sammenligning har Sverige allerede installeret over 600 MW i de større byer, og også en lang række andre europæiske lande er langt fremme på området.\nKøbenhavns Energi har planer om at fortsætte udbygningen, så snart der er høstet erfaringer fra Kongens Nytorv-projektet. Projektchef i fjernkølingsafdelingen hos Københavns Energi, Jan Don Høgh, forklarer:\n»Dette anlæg skal danne fundamentet for den videre udbygning af fjernkøling i København. Her kan vi vise kunder, hvordan det fungerer og høste erfaringer til kommende anlæg, så det kan fungere som et afsæt for os.«\nKonkret har Københavns Energi allerede planer om et lignende projekt i området omkring Rådhuspladsen i København. Her er en lang række hoteller, banker og kontorbygninger blandt de mulige kunder sammen med Tivoli. I København er fjernkøling kun tilbudt til kunder, der i forvejen har et større køleanlæg, primært for at afholde fjernkølingscentralen fra at skabe et unaturligt højt kølebehov og dermed et unødvendigt højt energiforbrug.\nVed absorptionskøling udnyttes varmeenergien fra overskudsdamp til at køle kølevandet ned i en termodynamisk kredsproces.\nProcessen udnytter, at Lithiumbromid (LiBr) kan absorbere store mængder vanddamp. Opløsningen kan så koges ved hjælp af fjernvarmedamp, hvilket koger vandet ud af opløsningen.\nDampen kondenseres så ved hjælp af køling fra havvand, og kondensatet ledes til en fordamper. Her holdes vacuum, således at vandet koger igen ved cirka 3,9 °C. Den tilførte energi til fordampningen tages fra returvandet fra forbrugerne, hvorved returvandet køles ned til cirka 7 °C. Denne vanddamp kan så absorberes i LiBr, og processen starter forfra.\nHele processen foregår på denne måde som en kredsproces i fire kamre ved hjælp af fjernvarmedamp og koldt havvand.\nKoldt havvand bliver ledt ind i den såkaldte frikøler, der fungerer ved at udnytte den naturlige kulde, i dette tilfælde fra havvandet.\nI frikøleren nedkøler havvandet det vand, der skal distribueres ud til forbrugerne. I praksis foregår det ved hjælp af et pladevarmevekslerprincip, der lader de to vandmasser passere hinanden, kun adskilt af ganske tynde plader, der ligger tæt op ad hinanden i en slags sandwich.\nDe to vandstrømme er modsatrettet i frikøleren for at opnå den bedst mulige køling. Det sker, fordi det koldest mulige havvand på denne måde møder det koldest mulige kølevand. På grund af saltvandets korroderende effekt er frikøleren fremstillet i titanium, som ikke korroderes af saltvand.\nFakta: Fjernkøling på Kongens Nytorv\nByggeperiode: Januar 2009- marts 2010\nPris: ca. 87 millioner kr.\nFysisk størrelse: 1.800 m2\nKapacitet: 12 MW (kan udvides til maks. 22-23 MW)\nElforbrug: 22 GWh pr. år\nVarmeforbrug: 6 GWh pr. år\nCO2-reduktion i forhold til decentral køling: 3.000 ton (65 pct.)\nIkea-pilotprojekt skal gøre Odense til førende fjernkølingsby 23. apr 2009\n#1 Jacob Ravnsborg 11. oktober 2009 - 06:08\nHavvand indeholder ilt, bakterier og muslinger. Alle tre ting burde få en korrosionsingeniør til at løfte en pegefinger. Den eneste metode jeg kender til, som minimerer problemerne er kemikalier. Men hvordan er langtidseffekten i Københanvs havn når man udleder disse kemikalier?\n#2 Niels Henrik Harbo 11. oktober 2009 - 08:13\nHej Jacob, Du har ret - for havvandssystemerne er de forhold, du nævner, den største udfordring. Vi bruger ikke kemikalier. Større partikler fjernes i flere typer filtre, og korrosion håndteres ved at anvende korrosionsbestandige materialer til medieberørte dele, herunder plast og bronzelegeringer. Vi anvender ikke nogen former for stål.\nNiels Henrik Harbo / COWI\n#3 Deleted User 11. oktober 2009 - 10:29\nGammel vin ;o)\nDengang da DFDS lå på kvæsthusbroen i det gamle kvæsthus, var deres betragtelige serverrum kølet med havvand (frikøling). Et lokum af en varmeveksler stod i stueetagen i noget der lignede en 3-dobbelt åben garage. Ganske effektivt og, iflg. teknikerne, meget besparende.\n#4 Deleted User 11. oktober 2009 - 10:51\nDanmarks første fjernkølingsanlæg?\nMig bekendt er der fjernkølingsanlæg i drift i både Hjørring og Thisted. Men det er selvfølgelig helt oppe i nordjylland...\n#5 Flemming Ulbjerg 11. oktober 2009 - 10:56\nRe: Danmarks første fjernkølingsanlæg?\nog i Løgstør, der jo også har den fejl at ligge i det Jyske. Anlægget i Løgstør udmærker så endda ved at der IKKE bortkøles varme til hverken det ene eller det andet, men varmen fra absorptionskølemaskinen anvendes til et erstatte brændsel på fjernvarmeværket.\n#6 Thomas Andreasen 11. oktober 2009 - 11:02\nDanmarks første ?\nDet er rigtig godt at se fjernkøling brede sig mere. Men det omtalte anlæg kan vel næppe være Danmarks første fjernkølingsanlæg. Der findes anlæg i drift, Hjørring har f.eks. været i drift siden marts 2007. Det er dog rigtig godt med disse artikler så fjernkøling ikke bliver så fremmed for tvivlerne. Dansk supermarked opfører et nyt Føtex i Hjørring ca. 50m fra fjernkølecentralen og vil ikke have fjernkøling!\n#7 Niels Hansen 11. oktober 2009 - 11:09\n@Niels Henrik Harbo\nHar i regnet på hvor meget i netto har øget Co2 udledningen ved projektet.\nI bruger 22 Gwh el på ammoniakvarmepumperne ved en cop på 7 - 8. Hvor meget reduceres denne cop når der korrigeres for tab i rørføringer (kold fjernvarmenet)ved op og nedlukning af kølekapacitet, eller koldvand står stille i rør når der ikke er kølebehov!\nNu er absorptionskøling blevet solgt på at det forbruger spild fra kraftværker og Affaldsforbrændinger. Så udtager i Højtryksdamp på Amagerværket som herved mister noget nær 100 % el-virkningen på denne damp hvor meget strøm kunne denne damp producere, eller hvor meget øger dette forhold co2 belastningen omkring jeres projekt set i forhod til el-drevne køleanlæg i boliger kontorlandskaber.\nEr dette ikke korrekt at baggrundsmaterialet opererer med cop’er på alm varmepumper eller air-conditionsanlæg til rumkøling på 1,5 at det faktuelt er umuligt at finde anlæg med en sådan lav cop. Konkret kan en Copeland Scroll kompressor koge R410 ved 15 c’ og øge dette i tryk til kondensering på 40 c’ ved en cop på 5,37 når den yder 4 Kw køl altså noget nær de store ammoniakvarmepumper når der korrigeres for vandpumper, tab i rørledninger osv.\nNår i nu forhåbentlig ikke udbygger dette tåbelige projekt yderligere men vælger jordradiatorer som feks opvarmer det kongelige teater via møllestrøm til erstatning for tåbelige el-patroner i kraftværkerne hvor ved jorden nu køles. Denne kolde jord bruges nu til rumkøling når kølebehov forekommer!\nJordradiator med luftkondensator for møllestrøm og gratis køl se http://xc1.dk/work/fg51/hj/ggf3335-filer/i...\n#8 Deleted User 11. oktober 2009 - 21:51\nFlere fakta, tak\nDer angives følgende:\nJeg savner som et minimum:\nKøleydelse (latent): ___ GWh pr. år\nfor at kunne tage stilling til om det er en god idé eller ej. Niels Henrik Harbo, kunne du hjælpe? En reel COP faktor (COP = Coefficient Of Performance = køle-kWh pr. el-kWh) selvom den er svær at angive, når der er damp involveret.\n#9 Niels Hansen 11. oktober 2009 - 22:57\nRe: Flere fakta, tak\nHvis det er en enkeltrins absorption er Cop Maks 0,75 ved absorption i trin hvor afgangseffekten fra en absorptionsvarmepumpe driver en anden absorptionsvarmepumpe så kan man nå en samlet cop på 1,35 men det kræver som sagt at man har en energikilde som driver processen som er ekstrem varm, minimum 200 c' som igen kræver at man tager højtryksdamp ud af kraftværket som kunne producere el. Herefter kolapser Co2 regnskabet.\nIkke nok med det men ved store mølle udbygning nu har man låst kraftværket til at skulle producere damp altså enten afbrænde biomasse eller kul selv om der ikke er brug for el produktion eller for den sags skyld varme når møller producere!\n#10 Niels Henrik Harbo 12. oktober 2009 - 07:33\nRe: Danmarks første ?\nHvorvidt det er Danmarks første, kan bestemt være til diskussion. Der adskillige anlæg i Danmark, som aspirerer til titlen. COWI byggede i slutningen af 90'erne et fjernkølingsanlæg på 1,5 MW i det indre København. Dette system er nu tilsluttet det nye fjernkølingssystem. Vi har også bygget andre mindre fjernkølesystemer i Danmark. De hidtidige anlæg forsyner ganske få kunder. Det ligger fast, at artiklen beskriver det første danske anlæg, som i størrelse, udstrækning og antal kunder tilnærmelsesvist kan måle sig med fjernkølesystemer i udlandet. Det er vel det, journalisten har hæftet sig ved?\n#11 Niels Henrik Harbo 12. oktober 2009 - 07:46\nJournalisten har misforstået tallene. Anlægget levere en årlig køleydelse på ca. 22 GWh, heraf leverer absorptionskølemaskinen ca. 6 GWh og frikølingen en endnu større del. En totrins absorptionskølemaskine har en COP på op til 1.3, men den er jo baseret på varmeforbruget. På elsiden forventes anlægget at have en gennemsnitlig årlig COP på ca. 10, når samtlige elforbrugere tages med, herunder pumper. Den høje COP skyldes frikølingen med havvand samt det forhold, at havvand bruges til kondensatorkøling. Det kan luftkølede køleanlæg ikke konkurrere med.\n#12 Niels Hansen 12. oktober 2009 - 12:42\nRe: Re: Flere fakta, tak\n22 Gwh ved optimale airconditions anlæg som virker ved en cop på 5 vil det betinge 4,4 Gwh strøm.\nAmmoniakvarmepumperne levere måske (ex frikøling) 10 Gwh og forbruger 1 Gwh\nAbsorptionsvarmepumperne forbruger 4,58 Mwh damp ved en cop på 1,3. Denne damp kunne på den nye blok på amagerværket producere 2,3 Gwh strøm.\nAltså under forudsætning af at 10 Gwh skal over Ammoniakvarmepumperne forbruger opstillingen 3,3 Mwh. Mod optimale anlæg decentralt på 4,4 Gwh.\nMig bekendt har hele anlægget inkl rørføring, damprør til Amagerværket kostet 200 mio.\nHavde Decentrale anlæg afsæt kondensatenergien til fjernvarmevandet så amagerværket kunne kører kondenserende drift havde amagerværket øget sin el-produktion mere end de 5 - 6 Gwh som decentrale varmepumper ville forbruge for at løfte energien til fjernvarmetemperatur.\nHerefter stod denne kapacitet klar til at erstatte tåbelige el-patroner.\n#13 Niels Hansen 13. oktober 2009 - 22:31\nRe: Re: Re: Flere fakta, tak\nHvis hele den nuværende fjernvarmetemperatur i det indre København havde været sænket til 40 c’ og der havde været gjort tiltag i boliger som her se http://isenergi.dk/coppermine/displayimage... sådan at varmepumper køler fjernvarmeretur hvorefter de boliger kontorer som har kølebehov de opvarmer nu fjernvarmereturen når den feks er 5 c’ .\nNU stiger el-virkningen på amagerværket langt mere end det forbrug der er på de el-drevne varmepumper!\nOg varmepumper kan kobles så de uden problem kan øge effekt så afgiftsbelagt strøm kan forbruges se http://www.klimadebat.dk/forum/lavteknolog... Man burde jo da som minimum overveje at opvarme det kongelige teater via varmeproduktionen og herunder installere højtryksvarmepumper til ammoniak så der kan produceres fjernvarme til erstatning for el-patroner og helst: lade opstillingen kører kontinuerligt ud over spidsbelastninger i el-nettet fordi det øger el-virkningen på amagerværket\nHerunder kunne der akkumuleres køleeffekt (som er umiddelbart til at lave ved at koge ammoniak i rør i et vandbad 10 ton vand = 1 Mwh) ved en mindre isbank som producere ved købestrøm om natten hvor a-kraftstrøm som oversvømmer det østdanske markedet så absorptionsvarmepumpen i dagtiden kan eller brugen af denne kan minimeres!