EDI-guide for Opsigelser. Version PDF\nDownload "EDI-guide for Opsigelser. Version 5.5"\n1 EDI-guide for Opsigelser Version 5.5\n2 Dokumentoplysninger Titel: Projekt: EDI-guide for opsigelser EDI kontorets branchekoordinerede dataudveksling Forfatter: Bidragsydere til dokumentet: Godkendt af: Dokumentansvarlig: Fordeling: Bemærkning: Eva Lindtner, F&P EDI-kontoret Morten Lassen, Jan Søgaard, CSC Danmark A/S Eva Lindtner, F&P EDI-kontoret Eva Lindtner, F&P EDI-kontoret EDI kontoret, Forsikring & Pension Udleveres til interessenter i dataudvekslingen Dokumentet kan rekvireres hos Forsikring & Pension Ændringslog Version Dato Ændrede sider eller Kommentarer afsnit 5.0 Juni 2003 Jf. bilag 3 ændringshistorik 5.1 Januar 2004 Jf. bilag 3 ændringshistorik 5.2 Februar 2004 Jf. bilag 3 ændringshistorik okt Jf. bilag 3 ændringshistorik sep Jf. bilag 3 ændringshistorik nov Jf. bilag 3 ændringshistorik 16. november 2011, Version 5.5 Side 2 af 28\n3 Indholdsfortegnelse 1 INDLEDNING GENERELT FORRETNINGSGANGE EDI-FORRETNINGSGANGE GENERELT AKTIVITETER I DET ENKELTE SELSKAB SAGSGANGEN I DET OVERTAGENDE SELSKAB SAGSGANGEN I DET AFGIVENDE SELSKAB ACCEPT FORTRYDELSE I FORBINDELSE MED NYTEGNING BONUSFORESPØRGSEL FRI TEKST DATAINDHOLD (SEGMENTER I DE ENKELTE MEDDELELSESTYPER) Opsigelse fra et overtagende selskab til et afgivende selskab (Kode 9) Svar på bonusforespørgsel (Kode 11) Fejl i modtagne data - syntaks (kode 12) Bonusforespørgsel (kode 13) Rykker (Kode 15) Afvisning - opsigelse ikke accepteret (Kode 27) Accept af overtagelse (Kode 29) DEFINITION AF NUMMERSYSTEMER Forsendelsens referencenummer Meddelelsens referencenummer Meddelelsens nummer Opsigelsens referencenummer REGLER FOR BEHANDLING AF EDI-OPSIGELSER I SELSKABERNE FLOWDIAGRAM OPSIGELSE BONUSFORESPØRGSEL KVITTERINGSLOGIK OG CONTRL, DOKUMENTVALIDERING OG 12 ERE REGLER PÅ F&P S WEBEDI SERVER BEHANDLING VED MODTAGELSE AF 12 ERE RETTIDIG AFSENDELSE AF EDIFACT november 2011, Version 5.5 Side 3 af 28\n4 1 Indledning 1.1 Generelt Denne EDI-guide for udveksling af oplysninger i forbindelse med opsigelse af forsikringer (overførsel fra et selskab til et andet) er en revideret udgave af den implementeringsguide for EDI-opsigelser (version 1.1. af ), som blev udarbejdet i forbindelse med starten af EDI-udvekslingen. Beskrivelsen af de enkelte segmenter er uændret. Der anvendes stadig den EDIFACT directory version (91.1) som var gældende, da dokumentet blev udviklet. De med * markerede segmenter og koder indgår ikke i EDIFACT directory. EDI-guiden har primært til formål at beskrive de tekniske retningslinier for udveksling af data i elektronisk form (EDIFACT-format) parterne imellem. Guiden er primært skrevet for edb-medarbejdere, som skal medvirke ved udviklingen af EDI-kommunikation parterne imellem. Afsnit 2 som beskriver forretningsgange er dog også tænkt anvendt af administrative medarbejdere. Der forudsættes et begrænset kendskab til den terminologi som anvendes i EDIFACT. EDI-kontoret i Forsikring & Pension er ansvarlig for vedligeholdelse af denne EDI-guide. 16. november 2011, Version 5.5 Side 4 af 28\n5 2 Forretningsgange 2.1 EDI-forretningsgange generelt De forretningsgange som var beskrevet i den oprindelige EDI-guide, tog udgangspunkt i den "integrerede løsning" som hvert enkelt forsikringsselskab havde etableret i overensstemmelse med egne police- og skadesystemer. Hvert selskab havde egen EDIFACT-konverter og havde selv implementeret koblingen mellem egne systemer og det fælles "inhouse format". I forbindelse med introduktionen af den internetbaserede EDI-løsning blev der åbnet mulighed for, at nye forsikringsselskaber deltager i EDI-samarbejdet dels via indtastning af data i et skærmbillede og dels ved forsendelse af en fil i et aftalt format. Med en EDI-opsigelse opsiges det komplette forsikringsforhold på det anførte policenummer. En delvis opsigelse af en forsikring betragtes som en ændring. En sådan sag skal behandles manuelt af det overtagende selskab. Det faktum, at data i forbindelse med opsigelser (flytning fra et forsikringsselskab til et andet forsikringsselskab) foretages elektronisk, ændrer ikke på assurandørens/sagsbehandlerens rådgivningsansvar. Det er stadig vigtigt at sørge for, at kunden ikke bliver dobbelt forsikret samt at sikre, at der ikke slettes dækninger i det afgivende selskab, som ikke bliver tegnet i det overtagende, medmindre forsikringstager er grundigt informeret. Det overtagende selskab har ansvaret herfor. 2.2 Aktiviteter i det enkelte selskab Det enkelte forsikringsselskab tilrettelægger selv de interne arbejdsgange i forbindelse med behandlingen af opsigelser. Neden for gives en beskrivelse af de overordnede aktiviteter som gennemføres i forbindelse med udvekslingen af data selskaberne imellem. 2.3 Sagsgangen i det overtagende selskab Med det overtagende selskab forstås det forsikringsselskab, som har indgået den nye aftale med forsikringstager. I princippet vil der ved indførelse af EDI-opsigelser være tale om de samme processer som i den manuelle forretningsgang, blot vil nogle kunne automatiseres. Det har naturligvis nogle konsekvenser dels for sagsgangen / sagsbehandleren, og dels IT-mæssigt - dvs. udvikling / tilretning af de eksisterende IT-applikationer. Der skal sendes en komplet EDI-opsigelse med individuelt opsigelsesreferencenummer per policenummer/forsikring i det afgivende selskab. EDI-opsigelsen afsendes via datakommunikation. Afsendes opsigelsen i et natligt batch-job, vil det afgivende selskab under normale driftsforhold kunne modtage opsigelsen inden for 1 døgn. Svaret vil således kunne forventes det overtagende selskab i hænde inden for 2 døgn. Sager som kræver manuel håndtering, vil naturligvis ikke være omfattet af de nævnte 2 døgn. Generelt betragtes en opsigelse som rettidig, såfremt den er afsendt senest dagen før opsigelsesfristens udløb, dvs. senest den sidste arbejdsdag i en måned. Datoen for afsendelse fremgår af meddelelsesdatoen (137) i DTM segmentet. Denne frist gælder også selv om, der er sket en afvisning, og derfor skal ske genfremsendelse. 16. november 2011, Version 5.5 Side 5 af 28\n6 Dog betragtes en genfremsendelse med datokode 288 (opsigelse pr. anden dato og fritekst) som rettidig, såfremt denne sendes senest 3 uger efter den oprindelige opsigelses fremsendelse. Specifikt for en opsigelse med forkortet opsigelsesvarsel med datokode 296 (opsigelse med forkortet opsigelsesvarsel) betragtes den som rettidig, såfremt denne sendes med en måneds varsel til den første i måneden, altså så fristen udgør mindst 30 dage til udgangen af en kalendermåned. Efter denne frist vil f.eks. en opsigelse den 1. august få virkning pr. 1. september (da der er 31 dage i august), mens en opsigelse den 1. september (efter loven) først vil kunne få virkning den 1. november (da der kun er 30 dage i september). Der må ikke sendes en ny opsigelse, hvis en tidligere afsendt opsigelse ikke er besvaret. Der skal sendes en rykker. Der må ikke sendes mere end en EDI-opsigelse på en forsikring. Er en EDI-opsigelse først blevet accepteret, vil efterfølgende EDI-opsigelser på den pågældende forsikring blive afvist. Det vil således ikke være muligt først at sende en EDI-opsigelse til forsikringens hovedforfaldsdag, for derefter at sende en EDI-opsigelse med ønske om kort opsigelse - eller omvendt. Opsigelser på privatpolicer sker normalt til førstkommende hovedforfald, men opsigelser på privatpolicer kan dog også foretages med forkortet opsigelsesvarsel før førstkommende hovedforfald. For opsigelser af erhvervspolicer og landbrugspolicer branchegruppe 004 og 006 kan der ikke anvendes et forkortet opsigelsesvarsel. Opsigelser på erhvervspolicer sker altid ved førstkommende hovedforfald, som kan ligge op til 5 år frem i tiden. Bemærk endvidere, at der ikke kan anvendes forkortet opsigelsesvarsel for privatforsikringer, der er tegnet i et firmas navn. Hvis der sendes forkortet opsigelsesvarsel for privatforsikringer, der er tegnet i et firmas navn kan opsigelsen afvises med (kode 23 i ERC) Forkortet opsigelse kun tilladt på privatkunder. Evt. rykker for accept eller bonusforespørgsel må tidligst fremsendes 21 dage efter fremsendelse af opsigelse/forespørgsel. Det overtagende selskab modtager EDI-accept eller fejlmeddelelse, og den videre sagsgang i overtagende selskab kan fortsætte internt. Det skal bemærkes, at det overtagende selskab er underkastet et rådgiveransvar hvad angår forsikringens omfang, dvs. at det overtagende selskab skal sikre samme dækning som tidligere, medmindre andet er aftalt. F.eks. skal man være opmærksom på dækningsomfanget ved ulykkesforsikringer. P-udvalget besluttede på et møde i marts 2003 at opgive kravet om underskrift i forbindelse med opsigelser, men at fastholde skriftlighedskravet. Se Motor-Information 11/03. Al information om udveksling af fuldmagt er derfor udgået af denne guide. 16. november 2011, Version 5.5 Side 6 af 28\n7 2.4 Sagsgangen i det afgivende selskab Det afgivende selskab modtager opsigelsen via datakommunikation. Hvis oplysningerne er korrekte og opsigelsesvarslet kan accepteres, sendes en accept til det overtagende selskab. Er der fejl i oplysningerne, returneres disse med angivelse af fejlårsag (kodificeret). Er der uoverensstemmelse mellem det der forventes opsagt og det der faktisk er opsagt, må sagen behandles manuelt. Ligeledes vil en opsigelse på en allerede afgangsført police afstedkomme en fejlmeddelelse. Der er stadig ikke ens standarder selskaberne imellem for registrering af navneoplysninger samt oplysninger om matrikelnummer og registreringsnummer. Derfor opfordres til en vis tolerance før en opsigelse afvises grundet afvigelser i disse oplysninger. For at mindske antallet af afvisninger på grund af "forkert policenummer" henstilles der til, for opsigelser som fremsendes med cpr- eller cvr-nummer, at disse data kontrolleres inden en eventuel afvisning sendes. Dvs. at hvis policenummeret ikke kendes, men at cpr- eller cvr-nummer kan identificeres og branche/produktkode i øvrigt stemmer overens, skal der sendes en accept. Der er dog visse forhold som vil udløse en afvisning selv om cpr- eller cvr-nummer er kontrolleret; f.eks. flere policer på samme kunde, flere ens branchr/produktkoder mv. Hvis opsigelsen er fremsendt med en opsigelsesdato, der er forkert, eller hvis fristen for opsigelse er passeret, accepteres opsigelsen, men der gives meddelelse om tilrettet opsigelsesdato. (Se beskrivelse af DTM-segmentet og afsnit ). Frist for afsendelse af svar er fastlagt til 21 dage. Hvis det afgivende selskab ønsker at se en fuldmagt, rettes der en personlig henvendelse til det overtagende selskab. Generelle procedurer Alle selskaber bør være meget opmærksomme på at få oplyst korrekt policenummer hos den nye kunde. Ofte finder overtagende selskab et policenummer på en mange år gammel police. Selskabet bør søge oplysning om policenummer ud fra den seneste præmieopkrævning. Alle selskaber bør undgå ophobninger og tilpasse administrative procedurer, således at papiropsigelser - der belaster afgivende selskab - ikke skal anvendes som en "undskyldning" for egne administrative problemer. Selskaberne må ikke vente med at sende opsigelser til andre selskaber til umiddelbart før opsigelsesfristens udløb i et (misforstået) håb om, at afgivende selskab så ikke kan nå at forsøge kunden overtalt til ikke at skifte forsikringsselskab. 2.5 Accept Der kræves accept på opsigelser, dvs. at det afgivende selskab sender en accepttransaktion efter kontrol af opsigelsesdato m.m. Det anbefales, at selskaberne følger nedenstående regler vedrørende afmeldinger via Central registeret for Motorkøretøjer(CRM). 16. november 2011, Version 5.5 Side 7 af 28\n8 Hvis meddelelse om overtagelse ikke er sendt til CRM af det overtagende selskab, sendes afmeldingen først 14 dage efter overtagelsesdatoen. Det er også overtagelsesdatoen, der bestemmer tidspunktet for overdragelse af ansvar fra afgivende til modtagende selskab, uanset hvad der er noteret hos CRM. Acceptpolitik Ved alle opsigelser skal der anføres korrekt branche/produktgruppekode. Hvis dette ikke er tilfældet, kan opsigelsen afvises. Det er ikke tillladt at ændre branche/produktgruppekoden i forbindelse med accept eller afvisning. Ved opsigelser på motorkøretøjer skal en opsigelse accepteres, hvis policenummer og registreringsnummer er korrekt. Ved opsigelser på bygninger skal en opsigelse accepteres, hvis policenummer og forsikringssted er korrekt. Ved kontrol af forsikringssted foreslås, at der matches på 3 første bogstaver i gadenavn, husnummer samt postnummer. Ved opsigelser på familieforsikringer skal navnet på forsikringstager være korrekt. Ellers kan opsigelsen afvises. Ved opsigelser på ulykkesforsikringer og lystfartøjer skal navnet på forsikringstager være korrekt. Hvis der er 2 forsikringstagere på en police, kan en opsigelse afvises, hvis den kun indeholder det ene navn. Ofte er der 2 ejere, derfor skal begge navne anføres. I de situationer, hvor der foretages navnekontrol i afgivende selskab, må der ikke ske afvisning grundet ubetydelige forskelle i navneoplysningerne. Dette betyder i praksis, at afvisninger grundet forkert navn skal gå igennem en manuel kontrol, inden de sendes til overtagende forsikringsselskab. 16. november 2011, Version 5.5 Side 8 af 28\n9 Oversigt over acceptflow ved modtagelse af EDI -opsigelse 16. november 2011, Version 5.5 Side 9 af 28\n10 2.6 Fortrydelse i forbindelse med nytegning En fortrydelsessituation kan opstå, når en kunde ikke ønsker en aftalt forsikring sat i kraft i andet selskab, dvs. det kan være en nytegning i forbindelse med overflytning fra andet selskab eller en ren nytegning. Definition af selskabsbegreber anvendt i dette afsnit i forbindelse med fortrydelse: Afgivende selskab er det selskab, hvor kunden oprindelig havde den forsikring, som 1. overtagende selskab har opsagt med en alm. opsigelse. 1. overtagende selskab er det selskab, hvor en forsikring skal træde eller er trådt ikraft, når forsikringen under normale omstændigheder ikke er fortrudt. 2. overtagende selskab er det selskab, hvor kunden henvender sig om forstrydelse af den i 1. overtagende selskab tegnet forsikring. 2. overtagende selskab kan være det samme som det afgivende selskab. En anden måde at definere selskaberne på: Afgivende selskab alm. opsigelse 1. overtagende accept selskab ops. m. fortryd. 2.overtagend e selskab acc./afvis (kan være = afg.selskab) Fortrydelsessituationen kan først opstå, når 1.overtagende selskab har sendt/udleveret police/dækningsbevis for den aftalte forsikring. Se evt reglerne om fortrydelse i FAL s 34. Hvis 1. overtagende selskab har fremsendt en opsigelse til det afgivende selskab, men endnu ikke har modtaget en accept, kan 1. overtagende selskab ikke modtage en opsigelse med fortrydelse (kode 294) fra 2. overtagende selskab, fordi 1. overtagende selskab ikke kan vide, om det afgivende selskab vil acceptere den oprindelige opsigelse. Derfor må 1. overtagende selskab afvise (ERC-kode = 19) opsigelsen med fortrydelsen fra 2. overtagende selskab. Samme regel gælder i princippet også når 2. overtagende selskab er lig med afgivende selskab. Det vil sige, at kunden henvender sig til det selskab, hvor kunden oprindelig var forsikret, men da selskabet i egenskab at være afgivende selskab ikke har accepteret den oprindelige opsigelse fra 1. afgivende selskab, må denne opsigelse først accepteres inden fortrydelsesituationen kan opstå. Det er altid 2. overtagende selskab, der initierer fortrydelsessituationen, og som har rådgiveransvaret overfor kunden. 16. november 2011, Version 5.5 Side 10 af 28\n11 I sagsbehandlingen skal der skelnes mellem 2 fortrydelsessituationer. 1) Forsikringen er trådt i kraft i 1. overtagende selskab a) 2.overtagende selskab afsender opsigelsen med fortrydelse, sådan at denne senest er modtaget i det 1. overtagende selskab senest 14 dage efter policens ikrafttrædelsesdato eller senest 14 dage efter, at kunden har modtaget police og forsikringsbetingelser (hvis dette tidspunkt er senere end ikrafttrædelsesdatoen). Ved de nærmere regler for fortrydelse henvises der til reglerne i FAL s 34. b) Som opsigelsesdato anføres dagen, hvor aftalen om tegningen er indgået med kunde i 2. overtagende selskab. c) 1. overtagende selskab accepterer opsigelsen pr. den anførte dato, hvor også risikoen overgår til 2. overtagende selskab. Hvis 14-dages fristen ikke er overholdt, accepteres opsigelsen normalt pr. førstkommende udløbsdato. 2) Forsikringen er ikke trådt i kraft i 1. overtagende selskab Gælder for policer med ikrafttrædelsesdato frem i tiden. a) 2. overtagende selskab afsender opsigelsen med fortrydelse til 1. overtagende selskab. b) Som opsigelsesdato skal 2. overtagende selskab benytte den dato, hvor forsikringen skal træde i kraft i 1. overtagende selskab. (2. overtagende selskab ved reelt ikke om der tale situation 1 eller 2, men må handle udfra de informationer, der er tilgængelige, når opsigelsen med fortrydelse sendes. 1. overtagende selskab må på den anden side handle udfra de faktiske forhold i relation det oprindelige afgivende selskab, sagsforløbet (hvor langt i udstedelses processen forsikringen er kommet) og kunden.) Fortrydelse Da alle selskaber udveksler oplysninger med CRM skal det overvejes at lægge informationen om til- og afgang i CRM til grund for behandlingen af afgange i forbindelse med fortrydelse. Det aftales, at et selskabsskifte (afmelding) modtaget fra CRM inden policen er udstedt eller inden for 14 dage efter, at policen er udstedt, accepteres som en opsigelse (fortrydelse), også selv om der ikke modtages en EDI-opsigelse fra det overtagende selskab. Der sendes ingen EDI-opsigelse. Hvis policen er blevet oprettet og sendt til kunden, kendes policenummeret, skal der sendes en normal EDI-opsigelse. (Dette kræver skriftlig accept fra kunden). Såvel ved opsigelse som ved accept (hvis der ændres dato) anvendes kode 294 i DTM segmentet. 2.7 Bonusforespørgsel Det overtagende selskab kan for auto (branchegruppe 001 og produktgruppe 001, 002, 004 og 999) indhente skadeoplysninger. Skadeoplysninger kan indhentes samtidig med afsendelse af opsigelse eller som en særskilt (ren) bonusforespørgsel. Det er vigtigt for behandlingen, at alle data i bonusforespørgslen er så korrekte som muligt. 16. november 2011, Version 5.5 Side 11 af 28\n12 Ved rene bonusforespørgsler skal der tillige gives oplysning om policens ophørsdato (kode 295). Der kan på samme sag indhentes skadeoplysninger max. 2 gange, dvs. der er f.eks. mulighed for at indhente skadeoplysninger ved opsigelse og igen umiddelbart før overtagelsen. Svaret på en bonusforespørgsel kan omfatte følgende oplysninger: 1. Nuværende præmietrin og dato for trinskift. Forsikringens nuværende præmietrin skal anføres. Hvis forsikringen er en fastpræmieordning uden præmietrinsregulering anføres FASTP. Desuden udfyldes datoen for sidste trinskift, der har medført en præmieændring. Hvis der aldrig har været trinskift på forsikringen, anvendes tegningsdatoen som dato for sidste trinskift. Hvis forsikringen er ændret fra almindelig ordning til fastpræmieordning anvendes ændringsdatoen som dato for sidste trinskift. Hvis datoen for sidste trinskift ikke kan oplyses, anføres datoen som blank, men med kvalifikator 293. (Normal kvalifikator for dato for sidste trinskift er 290.) Se i øvrigt beskrivelse af DTM-segmentet. 2. Antal skadefri år. Der anføres det antal skadefri år, som nuværende præmietrin svarer til. Hvis forsikringen er et fastpræmieprodukt (FASTP i præmietrin) anføres det antal skadefri år, der kræves for at opnå denne ordning. Antal skadefri år kan være negativt. 3. Skadehistorik. Der oplyses om maksimalt 10 skader i op til 5 år fra opsigelsesdatoen. For hver skade gives oplysning om skadedato samt en konsekvenskode (se nedenfor). Kun skader, der har medført / forventes at medføre udgift for afgivende selskab skal medtages. Dvs. at skader, hvor der er opnået fuld regres, ikke skal anføres. Konsekvenskoderne er følgende: Kode 1: Ikke bonusfortabende - lovbefalede friskader. Herved forstås skader, som giver selskabet en skadesudgift, jf. lovgivningen, men hvor forsikringstager er uden skyld. Kode 2: Skader som ikke medfører præmietrinsregulering pga. friskadeordning Herved forstås skader, som falder ind under det enkelte selskabs betingelser for friskader, såfremt der er tegnet friskadeordning. Skader der typisk vil falde ind under en friskadeordning, er skader pga.: Brand, kortslutning, lynnedslag, eksplosion 16. november 2011, Version 5.5 Side 12 af 28\n13 Tyveri, røveri Nedstyrtning af genstande på køretøjet Skader alene på køretøjet glas Hærværk Friskadeordning kan være sammensat på flere måder alt efter det enkelte selskabs betingelser og regler, men fællesnævneren er, at skaderne ville have reguleret præmietrinet som en alm. kas-koskade, hvis friskadeordning ikke var tegnet. Kode 3: Skader som ikke medfører præmietrinsregulering på grund af produktet. (Ville ellers være præmietrinsregulerende) Herved forstås alle skadetyper som på grund af produktets sammensætning ikke regulerer præmietrinet, men som ville have medført en præmietrinsregulering på et alm. bonusreguleret produkt, og som ikke kan anføres under kode 1 eller 2. Dvs. skader der på en almindelig trinregulerende ordning kan anføres med kode 4, 5 eller 6. Kode 4: Skade der har medført præmietrinsregulering Herved forstås skader som er bonusbelastende for forsikringstager, og hvor præmietrinnet er tilrettet efter skaden. Kode 5: Skade der vil medføre præmietrinsregulering Herved forstås skader som er bonusbelastende, men hvor præmietrinnet endnu ikke er tilrettet. Dette skyldes, at præmietrinnet først rettes f.eks. ved næste hovedforfald. Kode 6: Skaden ikke afgjort Herved forstås skader der på det tidspunkt, hvor opsigelsen modtages, ikke er afgjort. Dette kan f.eks. være trafikuheld, hvor skylden endnu ikke er placeret, eller skader hvor regresforholdene endnu ikke er afklaret. Et svar på en bonusforespørgsel indeholder desuden oplysning om policens tegningsdato. Rene bonusforespørgsler Ved rene bonusforespørgsler er der ikke behov for et registreringsnummer. Det er kun nødvendigt at anføre et policenummer. Dette policenummer skal naturligvis kunne findes i afgivende selskab, ellers afvises bonusforespørgslen. Rene bonusforespørgsler besvares med de oplysninger, som afgivende selskab har i sit system. Hvis et selskab, f.eks. grundet konvertering ikke kan anføre policens oprindelige tegningsdato, oplyses den dato, hvor policen blev konverteret til nyeste system. 2.8 Fri tekst Opsigelsesmeddelelsen skal tilstræbes kun at indeholde kodificerede oplysninger, bortset fra navne og adresseoplysninger. Ved fremsendelse af en opsigelse (kode 9) må der ikke sendes fri tekst. I de situationer, hvor der sker "opsigelse per anden dato", dvs. anden dato en forfaldsdato, kræves dog en fri tekst, dvs. en forklaring på den ændrede dato. I disse situationer anvendes kode 288 i DTM-segmentet. Årsagen er, at kun koder kan 16. november 2011, Version 5.5 Side 13 af 28\n14 anvendes direkte i IT-applikationerne. Hver gang der anvendes fri tekst, skal der foretages en manuel behandling. 2.9 Dataindhold (segmenter i de enkelte meddelelsestyper) Nedenfor beskrives, hvordan de enkelte segmenter, jf. afsnit 4, anvendes og kombineres ved afvikling af den sagsgang, der er beskrevet ovenfor. En EDI-forsendelse "omkranses" af et forsendelseshoved (UNB) og en forsendelsesafslutning (UNZ). I UNB-segmentet angives bl.a. afsender- og modtageridentifikation (VIR-nummeret anvendes) samt en entydig forsendelsesreference. Disse to segmenter og forsendelsens referencenummer kan illustreres som en kuvert med en etiket for anbefalet brev, hvor der også er anført et nummer. Det er afsender, som fastlægger denne entydige forsendelsesreference. Når der efterfølgende kvitteres for forsendelsen, indeholder kvitteringen (CONTRL) det samme referencenummer. Inde i EDI-kuverten ligger de enkelte meddelelser. En kuvert kan indeholde én eller flere meddelelser. Hver meddelelse starter med et UNH-segment og afsluttes med et UNTsegment. UNH-segmentet og UNT-segmentet indeholder bl.a. et entydigt nummer på hver enkelt meddelelse. Dette er blot et fortløbende nummer inden for hver forsendelse, således at det er muligt at identificere de enkelte meddelelser. Disse to segmenter er ikke medtaget i afsnit til 2.9.8, idet de er ens for alle meddelelser (bortset fra det fortløbende nummer). De forskellige meddelelsestyper, der udveksles de to selskaber imellem i forbindelse med en opsigelse, er identificeret via en kode i BGM-segmentet. De anvendte koder er følgende: 9 = Fremsendelse af opsigelse 11 = Svar på bonusforespørgsel 12 = Fejl i modtagne data (syntaks) 13 = Forespørgsel 15 = Rykker 27 = Afvisning (ikke accepteret) 29 = Accept Numrene er taget fra den internationale EDIFACT-standard. I de følgende afsnit til beskrives dataindhold i de enkelte meddelelsestyper. Der er foretaget en opdeling i segmenter, som skal indgå i en meddelelse og segmenter, der kan indgå som supplement. Første NAD segment skal altid indeholde VIR-nummer på det selskab, meddelelsen sendes til. Andet NAD segment skal indeholde VIR-nummer på det selskab, som afsender meddelelsen. I de enkelte segmenter er der oplysninger, som altid skal forefindes (Mandatory) og der er oplysninger, som kan forefindes (Conditional). Reglerne herfor fremgår af de enkelte segmentbeskrivelser i bilag Opsigelse fra et overtagende selskab til et afgivende selskab (Kode 9) Nedenstående segmenter skal altid sendes fra forsikringstagers nye selskab til det selskab, der skal afgive forsikringen: 16. november 2011, Version 5.5 Side 14 af 28\n15 BGM med kode (9) for opsigelse RFF med entydigt opsigelsesreferencenummer OSI med koden BRO, hvis det overtagende selskab har tegnet bygningsbrand DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse DTM med opsigelsesdato (kan være op til 5 år frem i tiden på erhverv og landbrug) NAD med VIR-nummer på det selskab, der skal modtage meddelelsen (afgivende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der har afsendt meddelelsen (overtagende) NAD med forsikringstager 1's navn og adresse og om muligt CVR eller CPR nummer NAD med forsikringssted (skal være der hvis det er en bygningsforsikring, og kan forekomme ved landbrug, erhverv og privat) RFF med policenummer RFF med registreringsnummer ved motorforsikring eller matrikelnummer ved bygningsforsikring BRC med branche-/produktgruppekode Der kan deuden sendes et CTA-segment med navn på kontaktperson Nedenstående segment kan medsendes som supplement: NAD med forsikringstager 2's navn og om muligt adresse og/eller CVR eller CPR nummer DOC med kode 11 hvis der samtidig anmodes om fremsendelse af skadedata (Kun branchegruppe 001 og produktgrupperne 001, 002, 004 eller 999) FTX hvis koden i DTM er 288 (opsigelse pr. anden dato) Svar på bonusforespørgsel (Kode 11) Når det afgivende selskab svarer på en bonusforespørgsel, skal der medsendes følgende segmenter: BGM med kode 11 for svar på bonusforespørgsel RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse NAD med VIR-nummer på det selskab, der skal modtage svaret (overtagende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der har afsendt svaret (afgivende) NAD med forsikringstager 1 s navn og adresse og om muligt CVR eller CPR nummer BRC med branche/produktgruppe SIF med skadeinformation DTM med tegningsdato DTM med dato for sidste trinskift DTM med policens ophørsdato Der kan deuden sendes et CTA-segment med navn på kontaktperson Nedenstående segment kan medsendes som supplement: NAD med forsikringstager 2's navn og om muligt adresse og/eller CVR eller CPR nummer Hvis der findes skader på policen, skal der tillige sendes følgende segmenter som svar på bonusforespørgslen: SHI med skadehistorik (koder) 16. november 2011, Version 5.5 Side 15 af 28\n16 DTM med skadedato ( disse to segmenter kan forekomme op til 10 gange) Fejl i modtagne data - syntaks (kode 12) Såfremt afsender ikke har overholdt reglerne for dataindhold i en EDI-meddelelse, kan modtageren af meddelelsen nægte at viderebehandle meddelelsen. I en sådan situation sendes en meddelelse med følgende indhold: BGM med kode 12 ERC med kode for fejlårsag (F01 - F05) RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse NAD med VIR-nummer på meddelelsens modtager NAD med VIR-nummer på meddelelsens afsender BRC med branche-/produktgruppekode Der kan deuden sendes et CTA-segment med navn på kontaktperson Der kan medsendes: FTX (det henstilles, at der sendes fri tekst ved fejlkoderne F02 og F03). Se evt. pkt 4.1 Det bemærkes, at hele meddelelsen ikke returneres (afsender kender jo sin meddelelse). NAD-segmenterne i den modtagne meddelelse vendes, således at første NAD-segment indeholder information om modtager andet NAD-segment information om afsender Bonusforespørgsel (kode 13) Det overtagende forsikringsselskab kan rette bonusforespørgsel om skadehistorik og præmietrin (maks. to gange i sagsforløbet). Normalt foretages dette i forbindelse med behandlingen af opsigelsen og omkring overtagelsesdatoen. Ved en bonusforespørgsel skal der fremsendes følgende segmenter: BGM med kode (13) for bonusforespørgsel RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse DOC med kode 11 NAD med VIR-nummer på det selskab, der skal modtage forespørgslen (afgivende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der har afsendt forespørgslen (overtagende) NAD med forsikringstager 1 s navn og adresse og om muligt CVR eller CPR nummer RFF med policenummer og eventuelt registreringsnummer BRC med branche- og produktgrupper. (Bemærk at der kun kan forespørges på branchegruppe 001 og produktgrupperne 001, 002, 004 eller 999) Der kan deuden sendes et CTA-segment med navn på kontaktperson Nedenstående segment kan medsendes som supplement: NAD med forsikringstager 2's navn og om muligt adresse og/eller CVR eller CPR nummer Desuden kan der medsendes et CTA-segment med kontaktperson. 16. november 2011, Version 5.5 Side 16 af 28\n17 2.9.5 Rykker (Kode 15) Såfremt det overtagende forsikringsselskab ikke har modtaget en accept fra det afgivende forsikringsselskab, eller et svar på en bonusforespørgsel, kan der fremsendes en rykker. Rykker må dog tidligst fremsendes 21 dage efter afsendelse af opsigelsesinformation / bonusforespørgsel. En rykning gennemføres ved at fremsende følgende segmenter: BGM med kode (15) for rykker RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse DOC med kode for rykker NAD med VIR-nummer på det selskab, der rykkes for accept/bonussvar (afgivende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der har afsendt rykkeren (overtagende) BRC med branche-/produktgruppekode Der kan rykkes såvel for svar på en opsigelse som for svar på bonusforespørgsel. Derfor kan der forekomme 2 DOC segmenter i en rykkermeddelelse. Desuden kan der medsendes et CTA-segment med kontaktperson Afvisning - opsigelse ikke accepteret (Kode 27) Hvis det afgivende selskab ikke kan acceptere en opsigelse, sendes følgende segmenter: BGM med kode 27 for afvisning ERC med kode for afvisningsårsag (kode 1-23) RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse DTM med ophørsdato ved visse afvisningskoder NAD med VIR-nummer på det selskab, der modtager afvisningen (overtagende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der afsender afvisningen (afgivende) BRC med branche-/produktgruppekode Hvis årsagen til afvisningen er, at policen allerede er opsagt af et andet forsikringsselskab (kode 9 i ERC) sendes tillige følgende: NAD (det tredje) med VIR-nummer (identifikation) på det forsikringsselskab, der allerede har opsagt forsikringen. (Dette segment er ikke mandatory) Desuden kan der medsendes et CTA-segment med kontaktperson. Ophørsdatoen skal medsendes ved afvisningsårsagerne: 9 = allerede opsagt af selskab X 10 = allerede opsagt af forsikringstager 11 = udgået på grund af restance 12 = udgået af anden årsag Accept af overtagelse (Kode 29) En accept fra det afgivende selskab skal indeholde følgende segmenter: 16. november 2011, Version 5.5 Side 17 af 28\n18 BGM med kode 29 for accept RFF med opsigelsens referencenummer DTM med meddelelsesdato for dannelse af meddelse NAD med VIR-nummer på det selskab, der modtager accepten (overtagende) NAD med VIR-nummer på det selskab, der afsender accepten (afgivende) NAD med det afgivende selskabs oplysninger om forsikringstager 1 s navn og adresse og om muligt CVR eller CPR nummer NAD med det afgivende selskabs oplysninger om forsikringssted (skal være der hvis det er en bygningsforsikring, og kan forekomme ved landbrug, erhverv og privat) RFF med det afgivende selskabs oplysninger om matrikelnummer og ejerlav (ved bygningsforsikring) BRC med branche-/produktgruppekode Det skal bemærkes, at oplysningen om matrikelnummer og ejerlav er det afgivende selskabs registrering af disse data. De kan afvige fra, hvad det overtagende selskab har sendt. Desuden kan der medsendes et CTA-segment med kontaktperson. Nedenstående segment kan medsendes som supplement: NAD med forsikringstager 2's navn og om muligt adresse og/eller CVR eller CPR nummer Nedenstående segmenter kan medsendes som supplement afhængig af hvad der blev modtaget fra det overtagende selskab: OSI med kode ODC, hvis opsigelsesdato er ændret DTM med opsigelsesdato, hvis denne er ændret i forhold til datoen fra det overtagende selskab Disse 2 segmenter sendes kun, hvis der accepteres per anden dato end den i opsigelsen anførte. Hvis der i forbindelse med overtagelsen tillige fulgte en bonusforespørgsel, sendes følgende segmenter: SIF med skadeinformation DTM med tegningsdato DTM med dato for sidste trinskift SHI med konsekvenskoder for de seneste skader DTM med skadedato for de seneste skader (SHI- og tilsvarende DTM-segment kan forekomme op til 10 gange. De sendes kun, hvis der er registreret skader på policen). Hvis der modtages to ens acceptmeddelelser, bortkastes nr. 2 uden information til afsender. Det gælder i øvrigt generelt, at dobbelte meddelelser ignoreres uden meddelelse til afsender. 16. november 2011, Version 5.5 Side 18 af 28\n19 2.10 Definition af nummersystemer I forbindelse med EDI-udvekslingen anvendes en række numre, dels til at identificere selve EDI-transaktionerne og dels til at identificere de enkelte opsigelser. Neden for gives en definition af de forskellige nummersystemer Forsendelsens referencenummer Dette nummer (0020) anvendes i UNB- og UNZ-segmentet. Det anvendes til at identificere den enkelte forsendelse (kuvert), som via EDI sendes fra en afsender til en modtager. Nummeret generes af afsenderen evt. af en EDIFACT-konverter. Der er ingen retningslinier for, hvordan en sådan reference opbygges. Normalt anvendes en "timestamp" fra datamaskinen. Nummeret anvendes også i UCI-segmentet i kontrolmeddelelsen (CONTRL), når der kvitteres for en EDI-forsendelse Meddelelsens referencenummer Et meddelelsens referencenummer (0062) anvendes i UNH-segmentet til at identificere den enkelte meddelelse inden for en forsendelse. Det er normalt et fortløbende nummer inden for hver forsendelse, som ofte tildeles automatisk af en EDIFACT-konverter. Dvs. det er et "teknisk" nummer, som ikke må forveksles med referencenummeret i BGMeller RFF-segmentet Meddelelsens nummer I BGM-segmentet kan der anføres et nummer på hver enkelt meddelelse (1004). I EDIopsigelser anvendes dette nummer ikke Opsigelsens referencenummer Et referencenummer (1154) påføres i RFF-segmentet i den enkelte meddelelse. Nummeret dannes af det overtagende selskab. Modtageren forpligter sig til at anvende samme nummer i en svarforsendelse. Det samme referencenummer anvendes af afsender, f.eks. ved en anmodning trækkes tilbage og en rykker. Dvs. nummeret er identisk i de situationer, hvor der kommunikeres vedrørende en sag. Referencenummeret kan genbruges ved fremtidige henvendelser vedr. den pågældende sag, f.eks. ved efterfølgende forespørgsler, men det er ikke et krav. Nummeret skal være entydigt uanset branche og må ikke genanvendes for åbne og uafhængige sager. Dog må nummeret genbruges såfremt den oprindelige opsigelse afvises. Det overtagende selskab kan danne opsigelsens referencenummer på den mest hensigtsmæssige måde for sagsbehandlingen, f.eks. ved at anvende eget policenummer som referencenummer. Husk dog kravet om entydighed per opsigelse. Eventuelt kan referencenummeret suppleres med en sagsbehandleridentifikation. Det kan lette behandlingen af svarmeddelelser Regler for behandling af EDI-opsigelser i selskaberne Matrikelnumre 16. november 2011, Version 5.5 Side 19 af 28\n20 Ved opsigelser på bygninger må der ikke ske en maskinel afvisning grundet forkert matrikelnummer eller manglende oplysning om ejerlav, hvis øvrige oplysninger er korrekte. Hvis der sendes en afvisning grundet forkert matrikelnummer, skal afgivende selskab være 100 pct. sikker på, at eget matrikelnummer er rigtigt, dvs. at det skal være identisk med nummeret i BBR-registret. Der kan afvises, hvis forsikringssted er forkert. Hvis der afvises grundet forkert forsikringssted skal afgivende selskab forud have sikret sig, at der er tale om en reel fejl. Policenumre Der må ikke stilles krav til overtagende selskab om en speciel formatering af policenummeret. Afgivende selskab skal kunne modtage policenummeret (i en EDIopsigelse) i det format, hvori policenummeret er anført på policer og præmieopkrævninger. Afgivende selskab skal kunne "afmaske" det modtagne policenummer med henblik på at søge match mod eget nummer i policesystemerne. Et policenummer betragtes som et alfanumerisk felt, derfor skal foranstillede nuller betragtes som en valid del af policenummeret på lige fod med eventuelle foranstillede bogstavkoder. Ved konverteringer af policebestande og dermed ændring af policenumre skal selskaberne etablere mulighed for at kunne behandle opsigelser både med gammelt og med nyt policenummer. Der SKAL anføres et policenummer i en EDI-opsigelse. Opsigelser med ordet "ukendt" med??? eller med blank i policenummerfeltet, må ikke afsendes. Afvisning Hvis en opsigelse afvises, skal overtagende selskab reagere på afvisningen og genfremsende korrekt opsigelse senest 2 uger efter modtagelse af afvisningen. Overtagende selskab kan genfremsende en afvist opsigelse (efter at have rettet en fejl) med datokode 288 (opsigelse pr. anden dato) og i fri tekst anføre årsagen til forsinkelsen. Men 2 ugers fristen skal være overholdt. Herved gives mulighed for at få opsigelsen igennem per den oprindeligt ønskede dato, selv om behandlingen er blevet forsinket grundet afvisningen og fejlrettelsen. Fortrydelse Da alle selskaber udveksler oplysninger med CRM skal det overvejes at lægge informationen om til- og afgang i CRM til grund for behandlingen af afgange i forbindelse med fortrydelse. Det aftales, at et selskabsskifte (afmelding) modtaget fra CRM inden policen er udstedt eller inden for 14 dage efter, at policen er udstedt, accepteres som en opsigelse (fortrydelse), også selv om der ikke modtages en EDI-opsigelse fra det overtagende selskab. Der sendes ingen EDI-opsigelse. Hvis policen er blevet oprettet og sendt til kunden, kendes policenummeret, og der kan sendes en normal EDI-opsigelse. Dobbelte opsigelser 16. november 2011, Version 5.5 Side 20 af 28\nEDI-guide for Opsigelser. Version 5.8 Final\nEDI-guide for Opsigelser Version 5.8 Final Dokumentoplysninger Titel: Projekt: EDI-guide for Opsigelser EDI kontorets branchekoordinerede dataudveksling Forfatter: Bidragsydere til dokumentet: Godkendt


Slut med beskidte fingre: Dansk firma opfinder transportabel vask\nTekst af Thomas Schiermacher, Alt Om Varebiler\nSituationen er kendt for de fleste med skiftende arbejdspladser. Det kan være svært at vaske fingre og sikre, at hænderne er rene og – i disse tider – virusfri. Men det har virksomheden ShoulderSink fundet en let løsning på. Den danske virksomhed har opfundet en let og simpel transportabel håndvask, der er let at montere i en arbejdsbil og som ikke kræver andet end vand.\nDu kender det godt. En hård formiddag på byggepladsen nærmer sig enden. Madpakken venter forude og den har du glædet dig til. Men fingrene er møgbeskidte. Hvad gør man så? Tørrer det værste skidt af i bukserne og sætter madpakken til livs bag rattet i bilen. Man skal jo videre.\nDen måde at ordne beskidte fingre på går ikke mere. Der er kommet et stort fokus på håndhygiejne efter Corona-virussens indtog i Danmark.\nOg manglende fokus på rene fingre og hygiejniske hænder fik konsekvenser i foråret 2020, da Corona-virussen rigtigt satte ind og fik sat fokus på håndhygiejne. Arbejdstilsynet tog nemlig på rundtur i landet og kontrollerede om fingrene var for beskidte til at spise madpakken.\nDe gik blandt andet ud over den jyske montagevirksomhed Dan-Alu A/S, der fik et strakspåbud af tilsynet, fordi to medarbejdere spiste i bilen – uden de først havde vasket hænder. Det skrev mediet A4 Arbejdsmiljø efter at have fået aktindsigt i tilsynets sager.\nShoulderSink-systemet indeholder en vandtank på 4.6 liter og kan udstyres med to beholdere, der kan fyldes med håndrens, sprit eller håndsæbe efter eget valg. Plus der er papir til at tørre fingrene. Den transportable håndvask indeholder altså alt hvad man skal bruge til at sikre god hånd hygiejne i sin mobile arbejdsplads.\nSelv systemet kan fastmonteres i bilen, typisk i lastrummet. Der gør man med medfølgende beslag. Der skal ikke føres strøm til, så der er let og den vejer kun 4,7 kg - altså uden vand i tanken.\nNår systemet sidder, hvor det skal, har man sæbe og andre remedier ved hånden. Og skal man vaske fingrene vipper man en ’tud’ ned, vandet løber og man lukker for strømmen af vand ved at vippe ’tuden’ op igen. Når man løber tør for vand, tager man tanken ud og fylder mere vand på. ShoulderSink er et godt supplement til en rigtig håndvask. Den har man stadig brug for ind i mellem, men for håndværkere og folk i Bygge- og anlægsbranchen med skiftende arbejdspladser er ShoulderSink en god løsning. Du skal kun tilsætte vand for at få rene fingre til frokostpausen.\nShoulderSink Hygiejne kit indeholder:\n4,7 liter vandbeholder (ca. 20-25 håndvaske)\nPapirdispenser med 115 meter papir, samt kurv til brugt papir\n3 x 380 ml flasker med henholdsvis; Sæbe, Håndrens, håndsprit\nIndlæg af Chief Medical Officer fra Ford, Jenny Dodman: Holder du din varebil ren og smittefri?\nTest af Blåkläders Elite Sikkerhedssko: Komfortable, lette og sikre\nTonsvis af stærke argumenter for skræddersyede løsninger\nSmart Control fra Palfinger skal afhjælpe manglen på kranførere\nNy Fiat Ducato: moderne, pålidelig og effektiv


Billig Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud – 119 kr.\nMelton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud\nNavn: Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud\nKategori: Melton AW21,Melton Strømpebukser,Pigetøj\nMange internet handler giver i vore dage flere fragttyper. En der er meget populær er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente varerne når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er jo ultra ligetil, samt endda ligeledes den prisbilligste fragtmetode ved køb af Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud.\nDu bør også udse dig at få ordren leveret til dit hus eller ud til dit arbejde. Fragttypen er i mange tilfælde en lille smule mere pebret, men også usædvanlig ukompliceret. Den prisbilligste metode til levering er unægtelig at hente varerne selv, men det er betinget af at du er med kort afstand til online firmaets tilholdssted.\nLeveringstidspunktet på Melton AW21,Melton Strømpebukser,Pigetøj er jo ret så aktuel forudsat vi skal bruge pakken med det samme, så i det øjemed er det temmelig passende at man kigger nærmere på den anslåede leveringsdato for det aktuelle produkt.\nTemmelig mange netshops i Danmark giver muligheden for dag-til-dag levering på en række af deres varenumre, eksempelvis Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud, som dog antager at transaktionen gennemføres forud for et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få ordren klar forinden personalet har fyraften.\nIndtil flere internet selskaber præsterer portofri fragt, men undertiden er det under betingelse af at du handler for et fastsat beløb. Desuden kan du foretrække den mest letkøbte fragttype, hvilket ofte – uden hensyn til om man bor nær Silkeborg, Aabenraa eller Svenstrup – vil blive at få kørt pakken til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være i høj grad smart for folk at prissammenligne fra flere online forhandlere, og derved har adskillige Melton online varehuse været nødt til at reducere udsalgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, og ligeledes også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden gebyr.\nDet kan til hver en tid blive tiden værd at efterse nogle forskellige e-firmaer efter tilbud på Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud inden du gennemfører dit køb, således at du er usvigeligt sikker på at indhente den mest betalelige pris.\nMan må lige meget hvad være omhyggelig med, at når en online butik frembyder deres produkter for en salgspris der kan ses som mystisk fremragende, så burde det undertiden være en indikation på en falsk e-handler. Køb med betalingskort er imidlertid omfattet af en lovbestemmelse, der assisterer kunden imod bedrageriske online varehuse.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ bør du benytte et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, ifald du tilstræber at godtgøre omkostningerne over et længere tidsrum.\nInden nogen handler i en Melton shop på nettet bør man ideelt set kigge på butikkens handelsbetingelser, men det er mange gange ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kunne derfor være at tjekke hvorvidt internet shoppen er verificeret af e-mærket, som skulle være en garanti for at e-forhandleren respekterer gældende dansk lovgivning, udover at e-butikken lejlighedsvis føres tilsyn med af fagfolk som forstår reglerne. Dette er en god lejlighed til opbakning, såfremt du møder udfordringer i processen med dit køb.\nFor øvrigt går vi ind for at kunden er oppe på mærkerne omkring de væsentligste retningslinjer der har indflydelse på købet, for eksempel den ombytningsrettighed shoppen kører med. I den sammenhæng er det desuden vigtigt, at man permanent opbevarer sin faktura, så man en anden gang kan bekræfte handlen af Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud, uanset om man er på gaveindkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot fremskaffer egentlig ønskværdige chancer for at dechifrere ganske mange tidligere kunders iagttagelser og af den grund er det smart, at du evaluerer online forhandlerens anmeldelser af Melton Strømpebukser – Blå m. Stjerneskud før du færdiggør din shopping.\nFacebook præsterer på samme måde absolut pæne løsninger til at få en idé om e-butikkens pålidelighed. Foruden det ser vi en del internet handler som gør det muligt at forfatte en anmeldelse af købsoplevelsen, som tillige bør anvendes til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores side er annoncefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med et hav af netshops og præsenterer butikkernes produkter, og indtjener betaling om vores besøgende udfører en ordre.\nFakta omkring tilbud og internet virksomheder ajourføres ofte, men vi kan desværre ikke garantere imod justeringer der er blevet iværksat siden vi senest opdaterede de anvendte data.


Spørg Søren Ryge: Solsorten trimmer vores græsplæne! - politiken.dk\nFoto: Kurt Grauballe\nHaven 22. feb. 2019 kl. 10.09\nEn læser er imponeret over solsortens havearbejde.\nKurt Grauballe: Vi har et sommerhus ved Vesterhavet tæt på Harboøre. Grunden er en stor græsplæne med masser af flotte vilde blomster forår og sommer – og masser af mos.


Plantedebat.dk - Dit forum for haver, planter og urter! - Citronplanter\nPlantedebat.dk - Dit forum for haver, planter og urter!\nPlantedebat.dk - Dit forum for haver, planter og urter! > Plantedebat.dk > Eksotiske planter > Citronplanter\nFuld version: Citronplanter\n(13-08-2008 09:56)Anja Skrev: [ -> ]\n(16-08-2009 09:59)Nicolai Skrev: [ -> ] Hej Karen\n(22-08-2009 08:20)karen Skrev: [ -> ] Har også ledte efter kerne og det er ikke bare sådan at finde dem, men havde håbet nogle her havde bedre erfaringer. Lime er åbentbart dækkende for flere forskellige arter og hybrider... men frøet må da være kommet et eller andet sted fra.\nPlantedebat.dk - Dit forum for haver, planter og urter!: http://www.plantedebat.dk/index.php


DRs første 90 år: Flink og farlig radio | Nyt fra DR | DR\nDRs første 90 år: Flink og farlig radio\nDa krigen sluttede, kunne radioen igen formidle ucensureret. Men kun nogle få timer i døgnet. Seks år senere blev der sendt på to kanaler.\nJulius Bomholt ønskede sig "farlig radio" - men begejstringen var til at overskue, da virkeligheden og dens mennesker gjorde sit indtog i højttaleren. (Foto: DR Arkiv)\nOtto Leisner spillede plader i Giro 413 og senere som her i tv's "Pladeparaden". Han var også en overgang chef for DRs Diskotek - og var på mange måder med til at profilere DR fra 50'erne og frem til sin død som 91-årig i 2008. (Foto: DR Arkiv)\nSvend Pedersen avancerede til chef for Underholdningsafdelingen, men kunne ikke holde sig fra mikrofonen - så han optrådte som populær vært i både radio og senere fjernsyn, men døde som 54-årig i 1967. (Foto: DR Arkiv)\nWilly Reunert blev født i Düsseldorf og kom først til Danmark som flygtning fra Hitler-Tyskland. Han fik meget stor indflydelse på det, der i årene efter 2. verdenskrig og op gennem 50'erne og 60'erne kom ud af de danske radiomodtagere. Reunert blev nemlig manden, der indførte den socialt engagerede og kritiske dokumentarisme i dansk radio. (Foto: DR Arkiv)\nViggo Clausen lod almindelige mennesker fortælle om deres liv og tanker. Det kom der masser af ballade ud af - og mange af hans programmer blev ikke genudsendt. (Foto: DR Arkiv)\nI radioens lørdagsprogram "Weekend-hytten" var der let underholdning (Foto: DR Arkiv)\nDet kan være svært at forestille sig i det nuværende flimrende mediemarked, at der engang kun var én enkelt radiokanal. Men fra 1925 til 1951, de første 26 år af Danmarks Radios eksistens, var der kun P1 at forholde sig til.\nLige undtaget en periode fra september 1943 til foråret 1945, hvor den tyske radiokommissær Ernst A. Lohmann beordrede, at der skulle sendes dobbeltprogram med henholdsvis dansemusik og populært radioteater og revy om aftenen. På den måde skulle danskerne lokkes væk fra at forsøge at lytte til BBC’s nyhedsprogrammer på dansk, der fortalte om udviklingen i verdenskrigen. Men det blev nu ikke den store succes, Lohmann havde håbet på.\nDR FYLDER 90 ÅR\nDen 1. april 2015 er det 90 år siden, Danmarks Radio blev skabt. Det skete i en tid med stor fascination af den teknologiske udvikling og de nye muligheder, de bragte med sig. De unge og eventyrlystne fik forrest, men staten tog snart det nye medie til sig – med et ønske om at nå bredt ud og skabe mangfoldighed og oplysning for alle samfundsgrupper uden hensyn til deres respektive økonomiske muligheder.\nDRs platform er vokset gennem årene, og i jubilæumsåret står DR midt i endnu teknologispring. Historien er langt fra slut. I den kommende tid fortæller dr.dk/omdr om de 90 år i en række historiske artikler.\nEfter krigen fik piben en helt anden lyd. For der var rationering på alt - også elektricitet. El blev fremstillet på kulfyrede el-værker, kul skulle købes i udlandet - og det kneb med valutaen. Jo mindre radiolytning, desto lavere el-forbrug. Derfor blev antallet af programmer skruet helt i bund. Efter de første dages jubelprogrammer, nøjedes man på hverdage med at sende Radioavis kl. 12.30. Så var der pause til kl. 17.30, hvorefter der var radioprogrammer frem til kl. 21.\nPå søn- og helligdage startede man med transmission af gudstjenesten kl. 10 og radioen sendte derefter til og med Radioavisen kl. 12.30. Så var der igen pause hele eftermiddagen, med mindre der var søndagskoncert kl. 15.25. Langsomt øgedes el-produktionen, og radioen fik øget sendetiden. Men det blev kun til 2667 sendetimer i 1945-46, mens der i de sidste år med tysk styre var blevet sendt 4130 timer.\nLytterne fik, hvad der var godt for dem\nHvad der blev sendt på den ene kanal, der var til rådighed, blev besluttet af et programudvalg ud fra overordnede rammer fastsat af Radiorådet. Og det havde man sine gode grunde til.\nI 1929 havde DR nemlig været uforsigtig nok til at gennemføre en undersøgelse, hvor man bad lytterne hvilke typer programmer de gerne ville have mere af, hvilke de ønskede færre af, og hvor godt de var tilfreds med længden af de forskellige udsendelsestyper.\nKammerherre Christian Lerche, der var den første formand for Radiorådet fra 1925 til 1939, brød sig på forhånd ikke om tanken, og formulerede den evige balanceakt i public service-leverancen:\n”Man maa først gøre sig klart, om man skal lægge Vægten paa Radioen som Kulturfaktor eller som Underholdning.”\nOg da resultaterne forelå, viste det sig, at Lerche havde set rigtigt. Internt talte man om ”Balalajka-undersøgelsen”, for den viste, at lytterne ønskede mindre ”tung” klassisk musik, færre foredrag og mindre undervisning. I stedet ville de have mere ”let” musik, militærmusik, dansemusik og muntre skuespil og sketches. Og derfor valgte man i det store og hele at gemme undersøgelsens resultater langt væk og fortsætte som hidtil.\nEn ny undersøgelse i 1938 spurgte udelukkende ind til lyttervaner, så man kunne placere programmerne på tider, der passede til befolkningens døgnrytme. Ikke noget med at spørge lytterne, om de kunne lide det, der blev sendt.\nI løbet af 1940’erne kom der nogle mindre undersøgelser af private firmaer, og i 1945 fik Gallup tilladelse til at lave endnu en undersøgelse. Den viste, at kun 84 procent af befolkningen havde radio, og det var især de unge under uddannelse og samfundets fattigste grupper der måtte undvære.\nFørst i 1950 gennemførtes igen en lytterundersøgelse, hvor man spurgte 13.000 lyttere pr. brev og hele 11.000 gennem personlige interviews. Igen gik det galt, fordi materialet var så enormt, at det var svært at håndtere, der gik fire år før den endelige rapport forelå. I mellemtiden var P2 og fjernsynet kommet til - begge de nye initiativer sendte fra 1951.\nUndersøgelsen førte til, at der kom en tidlig Radioavis allerede kl. 6 og derefter to mere i løbet af morgenen frem til kl. 8. Sendetiden om aftenen blev til gengæld indskrænket, for på landet stod man tidligt op og gik tidligt i seng - og i byerne, hvor man mødte noget senere på arbejdet, gik folk i seng ved 23-tiden. Ergo kunne man stoppe udsendelserne på dette tidspunkt og ikke som tidligere kl. 23.30.\nAllerede før besættelsen var et af lytterorganisationernes hede ønsker, at der kunne komme en ekstra radiokanal, så lytterne fik noget at vælge mellem. Det udgjorde dels et teknisk problem, men radiorådsformand Lerche var heller ikke glad ved tanken. Han kunne ikke se, at der var et behov.\nYngre kræfter kom dog til i radioens ledelse, og da der i 1948 blev holdt en international konference om fordeling af bølgelængder i København, lykkedes det at få mulighed for at sende på to frekvenser sideløbende i store dele af landet. På grund af de økonomiske vilkår, hvor der var brug for genoprettelse på mange fronter, skete det dog først fra 1. oktober 1951.\nOg der var ikke fuldt program på den nye kanal. Udsendelserne lå i aftentimerne mellem kl. 19.15 og 22 – og søndage desuden mellem kl. 9 og 12.\nSom tilfældet har været flere gange senere i forbindelse med lanceringen af nye radio- og tv-kanaler, vakte det en del utilfredshed hos de lyttere, der ikke fra begyndelsen kun fange begge programmer. Udbygningen af sendenettet haltede bagefter - men meget gik bedre efterhånden som FM blev den nye standard.\nDer var heller ikke den store begejstring at spore hos Kristelig Lytterforening. For med to programmer kunne der sendes musik på den ene kanal, mens der fx var søndagsgudstjeneste på den anden. Derfor mente de, at begge kanaler burde sende gudstjenesten. Det endte dog med, at P2 kunne sende sprogundervisning, seriøs musik og oplæsning i det nævnte tidsrum.\nAllerede i 1920’erne skrev aviserne´, at radioen var for kedelig, for opdragende, for akvarieagtig med for få levende reportager og alt for meget, der foregik i studier.\nDet var kulturminister Julius Bomholt, der i Statsradiofoniens sæsonplan for 1947-48 lancerede idealet om 'den farlige Radio', en radio for modsatte meninger. Men da han fik, hvad han havde efterlyst, var begejstringen noget mindre.\nLæs også:Søndag har DR sendt gudstjenester i 90 år\nDet skete da den tyskfødte immigrant Willy Reunert lod almindelige mennesker komme til orde på egne betingelser. Den slags var man ikke vant til omkring 1950. Gennem programmer hvor folk fortalte om deres småborgerlige forbrugsidealer, sladder i en provinsby og ulovlige aborter satte han fokus på en del af virkeligheden, som ikke alle brød sig om at blive mindet om, og var han i høj grad med til at sætte dagsorden for den offentlige debat.\nOg så fik han selskab af Viggo Clausen, der med blandt andet sin radiomontage ”Jeg tilspørger dig” om 14 par, der blev viet på Københavns rådhus, og hvilke temmelig uromantiske overvejelser parrene gjorde sig i den sammenhæng, fik skubbet til billedet af romantik og store følelser.\nJulius Bomholt var i 1952 som medlem af det politiske udvalgte programudvalg med til at forhindre en genudsendelse af den sidenhen så legendariske radiomontage. Udsendelsen, som DR først genudsendte i slutningen af 1960´erne, er i dag en klassiker, der jævnligt bliver genudsendt.\nPopulære programmer – og radionavne\nMen selv lette programmer kunne komme i knibe. Fra 8. januar 1950 lagde Otto Leisner plader på afspilleren for at opfylde lytterønsker i ”Giro 413”, som han havde navngivet programmet. Titlen var ny, men selve programideen var en videreudvikling af ”Lytternes Ønskeprogram på Grammofon”, der havde været sendt siden 1947. I det krigshærgede Europa var der mange steder stor nød, og ved at samle penge ind på denne måde, kunne Red Barnet skaffe midler til at hente børn og unge fra disse områder til Danmark på ferie- og rekreationsophold.\nLæs også:DRs historie\nPladebranchen var hurtige til at se, hvordan en plades salgstal kunne øges ved at den blev spillet i radioen. Så nogle af dem organiserede ”ønsker” fra nær og fjern, for at påvirke udsendelsens repertoire. Det kom der en frygtelig ballade ud af, så det endte med, at man lod notarius publicus udtrække de plader, der kunne spilles i programmet.\nMed ”Den nysgerrige mikrofon”, kom radiovært Svend Pedersen tæt ind på livet af høj og lav i samfundet. Han var souschef og fra 1951 chef for underholdningsafdelingen, men kunne ikke holde ud at sidde stille bag et skrivebord, så han fortsatte som en både aktiv og populær programmedarbejder, f.eks. med "Prøv lykken" i radioen og ikke mindst i årene 1957-1959 med quiz-udsendelserne "Kvit eller dobbelt", som lagde gaderne øde. Quiz-udsendelsen blev tilrettelagt sammen med Poul Overgaard Nielsen.\nBlandt de populære programmer i radioen var også diverse koncerter med Radiounderholdningsorkestret, der spillede under ledelse af Grethe Kolbe. Hun var uddannet som violinist fra Det Kgl. Danske Musikkonservatorium, og som verdens første fastansatte kvindelige kapelmester stod hun i årene fra 1950 til 1980 i spidsen for Radiounderholdningsorkestret.


NQ: Naalakkersuisut skal ikke fastsætte kvoter | Sermitsiaq.AG\nFiskere, fangere og foreninger skal sammen med råd og biologer forhandle om kvoter på fangstdyr og fisk. Det mener Nunatta Qitornai.\nTorsdag, 04. marts 2021 - 17:45\nNunatta Qitornai smækker kvoteforhandlinger om fangstdyr og fisk på bordet i valgkampen under sin præsentation af deres valgprogram.\nNunatta Qitornai mener nemlig, at Naalakkersuisut fremover ikke skal bemyndiges til alene at beslutte årlige kvoter på blandt andet narhvaler, hellefisk og rensdyr samt moskusokser.\n- Vi går ind for at oprette en forhandlingsgruppe med medlemmer af fangere, fiskere og relevante foreninger og råd samt biologer, fortæller Aleqa Hammond og fortsætter:\n- Forhandlingsgruppen skal sammen nå frem til en enighed om kvoter og komme med anbefalinger til Naalakkersuisut, som så godkender kvoterne, forklarer Aleqa Hammond under præsentationen torsdag klokken 14.00.\nNunatta Qitornai understreger, at inddragelse af brugere, altså fiskere og fangere er vigtig ved fastsættelse af kvoter. Fremover bør fangernes og fiskernes ønsker og erfaringer inddrages mere ved fastsættelse af kvoter til fiskeri og fangst.\nDet seneste år har kvoter mildest talt skabt kvaler for især skiftende Naalakkersuisut for fiskeri. Ofte har foreninger og fiskere samt fangere krævet mere, mens også forskellige partier har efterspurgt større kvoter.\nI dag er det biologer i Naturinstituttet, der kommer med råd til fastsættelse af kvoter. Men i sidste ende er det Naalakkersuisut, der beslutter kvoter.\n- Brugerne skal have større bemyndigelse og ansvar. Vi mener, at det er vigtigt, at fiskere og fangere har ejerskab af beslutningsgrundlagene i processen, siger Hammond.\nNunatta Qitornais formand, Vittus Qujaukitsoq forklarede under sin præsentation af valgprogrammet til Inatsisartut og kommunevalget, at partiet vil arbejde for højere kvoter for blandt andet fiskeri og fangst af moskus og rensdyr.


Der var blå bølger uden på kisten, stjernehimmel indvendig på kistelåget, musik og sang for fuld skrue, da forfatteren og eventyreren Troels Kløvedal torsdag blev begravet fra Holmens Kirke. Flere hundrede fulgte ham på den sidste rejse.\nDen nærmeste familie bærer Troels Kløvedals kiste ud til rustvognen foran Holmens Kirke. Bages ses provst Ejgil Bank Olesen. Fold sammen\nVejret var som sømanden, Troels Kløvedal, ville have elsket det: sol, blå himmel og frisk vind.\nDet samme var fremmødet. Flere hundreder, familie, venner og læsere, var mødt op for at tage afsked med »Troels, søfareren, formidleren og fortælleren«, som provst Eigil Bank Olesen kaldte ham i sin begravelsestale, hvor han gav sin gamle ven det smukkeste skudsmål en mand kan få: »En meget kærlig mand og far«.\n»Han havde et kæmpe hjerte. Som han altid sagde: »Man kan aldrig give børn for mange kys og kram« – og dem har I børn og børnebørn fået rigtig mange af. Aldrig var I i tvivl om, at han elskede jer, og at han var stolt af jer. Også efter at han blev syg, var han utroligt nærværende og havde stor ømhed og kærlighed til jer alle. Troels Kløvedal har nu bevæget sig ud på sit sidste togt mellem stjernerne,« sagde Eigil Bank Olesen henvendt til den nærmeste, store familie bestående af hans kone Else Marie, børn, svigerbørn, børnebørn og et oldebarn.\nDen nærmeste familie tager afsked med Troels Kløvedal efter begravelsen i Holmens Kirke. I midtens ses sønnen Mikkel Beha Erichsen. Fold sammen\nAllerede en time før begravelsen havde en stor flok af familie og venner samlet sig foran kirken. Folk strømmede til, og først umiddelbart inden begravelsen begyndte klokken 12, var de sidste kommet ind i den fyldte kirke.\nBlandt deltagerne var bl.a. fotografen Jacob Holdt, skuespilleren Lisbet Lundquist, forlagsdirektør Morten Hesseldahl, kokken Adam Aamann, redaktør Søren Vinterberg, skuespilleren Iben Hjejle, sangerduoen Lasse og Mathilde, handymand, kunstner og foredragsholder Erik Peitersen, kunsthistorikeren Bente Scavenius samt flere højtstående repræsentanter fra Søværnet, bl.a. orlogskaptajn og filmfotograf Dennis Vad, som Kløvedal har rejst sammen med på Grønland og Antarktis.\nAnonym fan af Troels Kløvedal\n»Han var et dejligt og positivt menneske.«\nOgså nogle af Troels Kløvedals fans, læsere og seere af hans bøger og TV-film, var mødt op for at sige farvel.\n»Jeg har fulgt ham gennem det meste af mit voksenliv – læst hans bøger lige fra »Kærligheden, kildevandet… og det blå ocean« (1978) og frem samt set hans TV-udsendelser. Han var et dejligt og positivt menneske,« sagde en kvinde, der ønskede at være anonym.\nInde i kirken stod kisten malet med blå bølger og gule kanter, hav og sol, omgivet af et hav af blomster, bl.a. et anker af blomster.\n»Han skal sgu da have et anker med på rejsen,« sagde giveren, inden han gik ind i kirken.\nIndvendig var kistens låg malet himmelblå og med ledestjerner, så den dygtige navigatør Kløvedal også kunne navigere hinsides livet.\nEigil Bank Olesen\n»Troels var af den overbevisning, at man falder som et gammelt træ i skoven, og det giver en lysning, hvor nye skud kan gro op mod solen.«\nEigil Bank Olesen fortalte i sin tale, at begravelsen var iscenesat af Troels Kløvedal selv. Han havde valgt salmerne og musikken, som kirkens 17 personer store kor og to organister stod for.\n»Vi er meget uvante med den form for forberedelse til døden i dag, for modernitetens menneske vil ikke se sin egen dødelighed i øjnene. Det var ikke Troels Kløvedals problem. Troels var af den overbevisning, at man falder som et gammelt træ i skoven, og det giver en lysning, hvor nye skud kan gro op mod solen. De nye skud er alle jer, I Troels Kløvedals børn og børnebørn, den unge generation med dig Asbjørn (Kløvedals yngste søn, red.) og børnebørnene i front, I som sejler »Nordkaperen« ind i fremtiden.«\nFlere hundreder, familie, venner og læsere, deltog i Troels Kløvedals begravelse i Holmens Kirke. Det tog en time at få alle på plads i kirken inden begravelsen. Fold sammen\nTroels Kløvedal døde 23. december, 75 år gammel. Han havde i flere år lidt af nervesygdommen ALS og lungesygdommen bronkiektasi. Kløvedals mor, der var børnehaveleder, døde tidligt, og hans far, der var dyrlæge, havde et morfinmisbrug. Derfor voksede han op som plejebarn og kom som 15-årig i lære på Helsingør Skibsværft. Han blev en del af ungdomsoprøret, boede i kollektivet »Maos Lyst« og købte i midten af 70erne galeasen »Nordkaperen«, som han flere gange sejlede rundt om Jorden, sammen med skiftende besætninger bestående af familie og venner. Rejserne udmøntede sig i en række bøger, film og TV-udsendelser samt foredrag, som fik et stort publikum. De seneste år boede han med sin familie på en gård på Djursland.\n»Først får man det hele forærende, så mister man til sidst det hele igen. Sådan er livet.«\n»I dag er Troels Kløvedal på vej mod stjernerne. Det har været hårdt vejr, eller som Troels skriver det til slut i sit taknemmelige erindringsværk, at efter at have smidt ankeret mellem de smukkeste koraller på en sølvfarvet sandbund, »så dør jeg, og alt er, som det skal være. Først får man det hele forærende, så mister man til sidst det hele igen. Sådan er livet«.«\nDet var medlemmer af den nærmeste familie, der bar kisten ud til rustvognen, inden den blev kørt til Holmens Kirkegård, hvor den nærmeste familie og venner overværede jordpåkastelsen.


Cand.it.: Trine Ravnborg\nJeg gik først i gang med at søge jobs, da jeg var færdig med kandidaten og var blevet ledig. Jeg havde brug for at lægge alt min energi i studiet – og særligt i mit speciale, som ellers er en tid, hvor mange begynder at søge. Efter ca. 3 måneders ledighed blev jeg kaldt til samtale til en stilling som systemkoordinator. Samtalen gik godt, men stillingen gik til en kandidat med mere erfaring. Kort tid efter dukkede der en stilling op som systemadministrator hos samme arbejdsgiver. Jeg søgte stillingen og fik den.\nMin arbejdsgiver valgte mig bl.a. på grund af mine kompetencer i webformidling, it-didaktik, systemforståelse og brugerstudier. Derudover har jeg et indblik i social- og sundhedsområdet, da jeg tidligere har arbejdet som social- og sundhedsassistent, hvilket giver mig en dyb indsigt i slutbrugernes hverdag.\nJeg fik en fantastisk modtagelse på jobbet med en udførlig introplan, som sikrede, at min introduktion var både grundig og pacet for at undgå for mange informationer på én gang. Selvom jeg selv har arbejdet i plejen for år tilbage, havde jeg ikke forhåndskendskab til fagsystemet.\nDet mest udfordrende er at udvikle løsninger, der på én gang understøtter en stor og heterogen faggruppe, som i stigende grad er presset på tid, og samtidig lever op til lovgivningen og kan lade sig gøre – rent praktisk – i systemet.\nMine første opgaver har været at give noget digitalt vejledningsmateriale en kommunikationsfaglig overhaling, bygge skemaer og opsætte visninger til brugerne af systemet og udvikle undervisningsmateriale.\nJeg bruger det meste af det, jeg har lært på uddannelsen i mit arbejde. Det er fedt at mærke, at der er brug for de kompetencer, jeg kommer med. Jeg bruger især min viden om informationsarkitektur og brugergrænseflader til at strukturere og tilrettelægge informationsveje og -materiale, der er let forståeligt og tilgængeligt.\nJeg lærer utroligt meget om brugerunderstøttelse. Fagsystemets kompleksitet er høj, da alt er relateret på kryds og tværs. Derudover er det vildt at mærke den forskel, arbejdet gør. Når jeg ændrer noget i systemet, slår det igennem med det samme – og er der noget, der ikke virker optimalt, går der ikke længe, før telefonen begynder at gløde. Det er fedt med den direkte respons fra slutbrugerne.\nNavn: Trine Ravnborg\nKandidat: Cand.it. webkommunikation, 2021\nBachelor: Ernæring og sundhed, med studieretningen ledelse, fødevarer og service\nAktuel arbejdsplads: Aabenraa Kommune\nAktuel stilling: Systemadministrator / AC\n•\tTeknologiens foranderlighed – og hastigheden af denne foranderlighed.\n•\tDen måde teknologi og vores brug heraf kan transformere vores værdier og organisering i politiske og relationelle systemer.\n•\tAt teknologi både kan virke fremmende og hæmmende på fællesskaber.