Gymnasielæreren - en figur under forandring - PDF\nGymnasielæreren - en figur under forandring\nDownload "Gymnasielæreren - en figur under forandring"\n1 Gymnasielæreren - en figur under forandring Af Jørgen Sørensen Den norske forfatter Jan Kjærstad målte bruge lre romaner, ForfØreren, Erobreren og Opdageren og ca sider på at få indkredset svaret på spørgsmålet:»hvad er et menneske?«. Selvom»gymnasielæreren«ganske vist kun er en delmængde af»et menneske«, så må man sige, at det at besvare spørgsmålet:»hvad er en gymnasielærer«på sider kan nærme sig det overfladiske, når billedet samtidig skal dække en 100-årig udvikling' Derfor må det følgende i høj grad få et essays karakter. Det bliver så meget mere indlysende, når man overvejer, hvor mange faktorer der har været afgørende for, hvordan»gymnasielæreren«, dette abstraktum, har forandret sig fra 1903 til i dag. Disse forandringer hænger sammen med den almindelige samfundsudvikling: fra et traditionssamfund til et post-traditionelt samfund, fra et - trods demokrati og parlamentarisme - endnu autoritært samfund til et samfund, hvor det enkelte menneske selv mener at kunne sætte sine værdinormer, fra et nøjsomhedssamfund til et velstandssamfund. Der er i samme periode tale om en glidning - både i samfundet og skolen - i prioriteringen af»mandlige«krav og strenghed i forhold til»kvindelig«omsorg og empatio Pædagogikken har udviklet sig fra en tid, hvor overhøringen af den enkelte elev med daglig karakterfastsætteise stadig overlevede fra tiden før almenskolereformen over klasseundervisningens nybrud og nedslidning til gruppe- og projektarbejdsformen og den individuelle afsøgning af tilgængeligt og relevant materiale. Videnskabsfagene har udviklet sig med konsekvenser for mange af skolefagene, og samtidig er lærerens ekstreme universitetsfaglige selvforståelse suppleret med en større og større åbning over for nødvendigheden af pædagogisk mangfoldighed. Læremiddeludviklingen har bevæget sig, om ikke fra tavle og griffel, så dog fra få og dårligt illustrerede lærebøger og få stiliserede plancher over spritduplikatorens velsignelser til hurtige kopimaskiner, it med netværk, powerpoint og animationer. Fra at kandidaterne måtte gennemgå et særdeles nøjsomt pædagogikum i 1905, som har været genstand for forskellige mindre revisioner og ikke mindst utallige forsøg på samme, oprettes der i dag over hele landet for nye lærere egentlige ud- 45\n2 dannelsesstillinger i kraft af den netop gennemførte reform af pædagogikumuddannel sen. Og så er alt dette blot nogle af de afgørende faktorer for udviklingen af»gymnasielæreren«de sidste I 00 år. Yderligere kompliceret bliver billedet, når man tænker på, hvad der kan hjælpe en til at give et billede af denne figur gennem 100 år. For selvom man kunne søge hjælp i de mange forme lle krav og bestemmelser, som har markeret udviklingens forskellige faser - mest markant ændringerne i 1903, 1935, 1960, 1971, 1987 og planerne for og de mange rigsdags-, folketings- og udvalgsforhandlinger, for ikke at tale om de utallige indlæg i fag- og dagspresse, så siger alt dette kun noget om intentionerne, ikke meget om, hvordan den faktiske undervisning, for slet ikke at tale om den enkelte underviser, har været og er blevet opfattet. Selvfølgelig findes der erindringer og memoirer, og dem vi l der da også blive trukket store veksler på i det følgende, men hvor repræsentative er de? I langt de fl este tilfælde vil man finde enten den selvbiograferende lærers selvopfattelse, som ingenlunde behøver at stå mål med virkeligheden. (Hvor tit har man ikke som praktiserende lærer hørt sig selv og andre efter en time sige:»oe var vi ldt begejstrede!«og så gjaldt det vej en tredjedel af eleverne, mens en anden tredjedel var accepterende, og den sidste tredjedel ha\_'de tankerne helt andre steder') Og hvad med tidl igere elevers billede, normalt tegnet på mange års afstand? Hvem husker de: de sære og de mest spændende. Men mon ikke virkeligheden hele tiden har været, at størstedelen af gymnasielærerne har været almindelige, flittige og ikke særlig markante arbejdere i herrens vingård? Selvfølgelig ligger der så her den mulighed gennem disse afvigelser at stipulere sig frem til»normallæreren«, om en sådan fi ndes' l sin disputats Dannelse og demokrati Fra latin- til almenskaie siger Vagn Skovgaard-Petersen om den skoleform, der lå forud for 1903-reformen:»Men selv efter læsning af mange skildringer - deraf adskilli ge, der vidner om iagttagelsestalenter og raison - forbliver billedet af skolen og undervisningen uskarpt: erfaringerne var såre forskellige fra skole til skole, fra elev til elev, hvilket ikke er overraskende«.' Mange kan fra egen skoletid huske, hvor forskelligt man selv og ens kammerater kunne se på den enkelte lærer, og har man glemt det, kan man i hvert fald ved senere jubilæer fa det genopfrisket. Nogle lærere kan der uden problemer samles enighed om at invitere med, ved andre nedlægges der af enkelte eller flere, båret af års frustrationer, et absolut veto! H vad er sandheden om vedkommende lærer? I en kommentar i årbogen Uddannelseshistorie' beskriver tidligere højskoleforstander og medlem af Folketinget Poul Dam problemerne med at bruge biografiske vurderinger af lærere som kilde. Dam skriver om elevers hukommelse, at den 46»nødvendigvis er defineret punktvis, dvs. eleven A husker i året X, hvordan læreren B var i året Y, da han - altsj læreren - var Z år gammel. Der er altså flere variable, som må tages i betragliling, hvis man vil skaffe sig et indtryk af,\n3 hvordan B fungerede i den lange periode - både før og efter året Y - mens Izan var i skolens tjeneste. Det er langtfra sikkert, at indtrykket fra året Y (som tilmed kan være blevet forvansket i positiv eller negativ retning fra året Y til året X) har gyldighed for lærerens yngre eller ældre ar. Og: Hvem var A, der fremsatte sin vurdering?«dams synspunkt - som også dækker fiktionen, al den stund fiktion ofte bygger på egne oplevelser - bekræftes frapperende, når man ser på to beskrivelser af den samme lærer på Frederiksberg Gymnasium. En elev fra 1930'erne beskriver læreren som den, der repræsenterede noget nyt, som tilbragte frikvartererne i skolegården, tog elever med på cykelture i Dyrehaven og diskuterede tidens problemer, med et gæstfrit hjem åbent om aftenen.»hans næsten drengeagtige kådhed og smittende latter gjorde ham sammen med en lidt naiv tro på, at fornuften var den stærkeste magt i denne forvirrede verden, til noget af et samlingspunkt for mange elever«.' En 30 år yngre elev beskriver samme lærer:»han var en nydelig herre, der tilsyneladende mente at elever lærer bedst hvis de indgydes en god portionfrygl. Hans respekt for os var ringe. Som den eneste sagde han»de«til os - men tiltaleformen var ikke uduyk for høflighed. Den tjente til at holde os på ajhand. Når det en sjælden gang lykkedes at få et indtryk af hans personlighedforekojn det os, at han var uhyre arrogant«.' Både Skovgaard-Petersens og Dams betragtninger må man have in mente ved den følgende beskrivelse af gymnasielæreren fra 1903 til Det vil være artiklens påstand, at der i godt halvdelen af periodens 100 år i almindelighed har været tale om en gradvis udvikling, selvom der har været lysende personligheder, herunder også pædagogiske personligheder, der har adskilt sig markant fra gennemsnittet og måske været»forud for deres tid", men også, at der i I 960'erne sker et afgørende nybrud, bl.a. betinget af forandringerne inden for de mange faktorer, der er omtalt indledningsvis. Arven fra tiden før 1903 Gymnasielærerens anseelse var før 1903 ikke noget at skrive hjem om. Skovgaard Petersen citerer i sin disputats et brev, hvori der står:»og dernæst kan jeg ikke nægte, at jeg undertiden bliver rent ud rasende ved at tænke paa, hvilken Position i Samfundet vor Stand egentlig indtager til Ydmygelse for os selv og til Skade for Skolell. De kan blot se det i Literaturen; naar vore Forfattere lige fra SchondOlf til Pontoppidan og Herm. Bang have Brug for noget rigtig lurvet, luvslidt, ynkeligt, nedværdiget - undertiden ogsaa hol1- pent - saa figurerer Adjunkterne!«:'o Skovgaard-Petersen forsøger at sammenfatte indtrykket af læreren før 1903: 47\n4 »Lærerne var gennemgående barske, men ofte også ejendommelige og kundskabsrige personligheder, - typen, der var lærd, li1en kedelig, var dog ikke ukendt. Festlige afb/ydelser i hverdagen SOIl1 skolekomedier og udflugter har ikke været ualmindelige. Disciplinen har været streng, af ikke heltfå lærere opretholdt bl.a. ved hjælp af korporlig lugteise. Den autoritære lone har for den jævnt robuste elev simpelt hen været et vilkår, han hurtigt vænnede sig til at acceptere: den var en betingelse for at få del i uddannelsens goder, - herunder den prestige /nan nød ved at gå i latinskolen og ikke i kommuneskolem<.' Og senere om tiden umiddelbart før reformen i 1903: "Lidt mindre isolation, lidt mere børnevenlighed, lidt mere frisk luft og legemlig aktivitet. Men synspunktet må ikke frem hæves for stærkt, - fortsat var eksamenskravene store og hos mange lærere sad lussi ngerne løse«.' I tidsskriftet Vor Ungdom fra 1916 gen nemgår daværende adjunkt Kjeld Galster fra Kolding, hvordan læreren er beskrevet fra Christian Pedersen over Holberg og romantikerne frem til Schandorph, Bang og Pontoppidan, dels i skønlitteraturen, dels i memoirer, og her bekræftes til fulde Skovgaard-Petersens betragtninger over læreren som figur før skoleloven af Elevernes opfattelse af denne lærer kan sammenfattes med Georg Brandes' ord:»lærerne var Drengenes naturlige Fjender«. Som afslutning på sin redegørelse forsøger Galster - altså i at svare på spørgsmålet: lier vi selv bedre?«hans konklusion er, at hvad korporlig mishandling angår, så betragtes det overalt som noget uhyggeligt, men at enkelte lærere beklageligt nok stadig mener at leve i næverettens tid. Men lærdomshovmod og selvsikkerhed, hævden af egen ufejlbarlighed, forestilling om egen værdighed, snakkesalighed, mi s~'o over for eleverne og manglende fremdrift findes stadig. Galster mener imidlertid, at hvad»mangel paa Liv i Undervisningen angaar, rammer den ikke den moderne Lærer, om end der hos en Del i for høj Grad findes, hvad Heine kalder Notizenstoltz«8 Endeli g mener Galster, at den fortsatte nedvurdering af lærere dels skyldes deres ringe økonomiske vilkår, dels - og ikke mindst - livoregen Foragt for vor Livsgerning«. Gymnasielæreren 1903 til 1960'erne Fordi der kommer en ny skolelov, sker ikke dermed en automatisk udskiftning af det samlede lærerkorps. Hvor store forandringer strukturelt og indholdsmæssigt almenskoleloven af 1903 end var udtryk for, så var dog - lad os sige frem til I 920'erne - en stor del af lærerne ansat før reformen og stadig aktive. Det er dem, man får et indtryk af i f.eks. Hans Schelfigs roman Det forsømte forår, som ofte bruges som eksempler på Ilde gamle lærere«(scherfig gik på Metropolitanskolen i København fra 1916 til 1924). Det vedgår Scherfig også klart. I»Det danske Bogmarked«den 4. oktober 1963 siger Scherfig: 48»Det er også rigtigt, at lærerne er skildret, som de var. De var så ejendommelige, at man ikke kunne have fundet på noget bedre. De var meget lærde og retskafne, de fleste var videnskabsmænd og havde I,Jnsket en videnskabelig kar-\n5 riere. Al de var nødt til al undervise forbitrede dem. De afskyede børn. Det var desuden en sidste generation afmeget gamle og særprægede lærere,jeg kom til at opleve«. Lærernes holdning karakteriserer han nærmere sammesteds: "Vifikfra den første dag at vide, at vi var udvalgte, og at de mennesker, som var udenfor, var ulykkelige menneskel: Det var en stående trussel, hvis man var doven eller uartig eller kom for sent eller gjorde noget andet galt, at man kunne blive gartner eller tømrer eller murer eller maler eller skomager eller købmand eller noget andet normalt. - Du kan blive bud! Eller dropskoger t råber lektor Blomme til en dårlig discipel. Ikke at blive akademiker var en skændsel og en dyb ulykke. Det var en meget snobbet skole - ikke snobbet med hensyn til pengejor det var fortrinsvis børn af slellønnede embedsmænd, der gik i den - men akademisk snobbet, åndshovmodig. Det var en underlig lukket og isoleret verden«.9 Lektor Blomme er den mest kendte af disse lærere, stadig optræder han i den pædagogiske debat, selvom han altså tilhører en type, der går mere end l 00 år tilbage. Her er en smagsprøve fra romanen: " Og måske Nasa, ynglingen med del vældige snudeskaft, ville vågne og fortælle mig, hvordan del forholder sig med det lille ord an i syvende linie fra oven? Havde du ikke, da du granskede teksten derhjemme, ventet, at Ovid ville have brugl ulrum eller i hvert fald ne i det første led af den disjunktive spørgesætning? Ellerstrrm søger i sin hukommelse. Og så siger han løvende: - An bruges i en afhængig sætning, når detførste led er udeladt. - - Sig det endnu engang, jeg hl)rte ej, hvadførste gang din purpurlæbe talle! - Og Ellerstrøm gentager, hvad han erindrer angående an. - Det er vås! Min kære Ellerstrrm. Du har fået fol i en forkert paragraf, da du gramsede i posen. Det var en nille! Du gættede galt! - - Kan du Nielsen? - - An bruges ikke blot i andetled af disjunktive spørgsmål, men også i enkelte spørgsmål, når man spørger om, hvad der ellers, hvis noget skal indvendes mod det foregående, eller da, hvis en deri liggende tankegang bekræftes, må være tilfældet, eller når man selv til spørgsmålet føjer svaret eller en formodning derom i form af et nyt spr!rgsmål. - - Ja, det er rigtigt. Og i særdeleshed bruges an i et enkelt afhængigt spørgsmål i betydningen om-ikke, om ikke måske, hældende til bekræftelse efter haud scio, nescio, dubito, dubitum est; ineertum est og efter enkelte andre udtrykfor uvished. Og måske Nasa vil gentage det? - Det kan Ellermand kun ufuldkomment gr;re. Og Blommes tålmodighed og spøgefulde adfærd er nu forbi. 49\n6 - Du kunne vel i det mindste høre efter, hvad der bliver talt. Du behøver vel ikke ligefrem at nyde din middagssrvn h l: Det er stift nok, at du ikke gider sætte dig ind i det derhjemme! Men når vi så gentager det for din skyld, så er det ullder din værdighed at høre efter! Men vent bare! Jeg glæder mig til at slagte dig til eksamen' _«lu Den fikti ve skikkelse bygger på virkelighedens LA.V. Bang, men at den virkelige latinlærer Bang kunne opfattes ganske forskelligt, viser forskellige erindringer. Feks er forfatteren Soyas billede anderledes, men bestemt ikke mindre fordømmende end Scherfigs:»1 mine øj ne var han svag, eftergivende, skabagtig, sa'e dumme vittigheder, og skulle behandles med frækhed. J hvert tilfælde overlegent!«," mens overlæge ved Finsensinstituttet Johannes Clemmesen vendt mod Scherfig siger:»en positiv bog, eller blot en ærlig bog (... ) ville afen hæderligfoifatter kunne udstyres med en række gamle og sære, men højst kultiverede og usselt l,mnede lærere, der med sand begejstring underviste ungdommen om det Hellas, de aldrig selv fik at se, og i et sprog, som de sjældent fik lejlighed til at høre og tale i dets hjemland De trættedes aldrig i at understrege det privilegium og dermed den forpligtelse det var at gå i den gamle skole, der var en nødvendighed for et lille land, hvis overraskende overlevelse de selv kunne bevidne, og hvis energikilde de selv og deres kaldsfæller var«. 12 Hvis man ser bort fra personlig anti- og sympati, bekræfter denne sidste vurdering det basale i Scherfigs karakteristik: lærere, der bygger videre på den national-liberale arv, uden fornemmelse for, at verden var ændret radikalt, og at skolen nødvendigvis måtte tage højde herfor, hvad der jo var en af intentionerne med almenskojeloven af Og desuden: Selvom dr. Kaper m.fl. fra århundredskiftet og fremefter stærkt argumenterede for klasseundervisningens fordele, så syntes den gamle enkeltmandsoverhøring at leve videre i bedste velgående, nok ikke mindst takket være det stadigt fastholdte system med karakterer, givet med ganske korte mellemrum, kombineret med en for tiden før 1903 ikke ukendt terror, om ikke korporlig, så lige så smertende. Og endelig: Nok ønskede man i den gamle lærde skole på ny-humanistisk vis at give eleverne indblik i den klassiske dannelse via f.eks. latin, men det formelle terperi havde mange stedet vundet over troen på den formale dannelse. At opfattelsen af gymnasiet som en elitær skole og måske også den gamle enkeltmandsoverhøring levede videre 20 år efter Scherfigs erfaringer fra Metropolitanskalen, i l 940'erne, tyder i hvert fald en skildring hos Tage Skou-Hansen på: 50»Det var i fflaj 1940, ligefør eksamen. Aksel havde fo r tredje gallg i træk været oppe i lektien og ligeledes for tredje gang vist sig fejlfri i det grammatiske og helt utilbøjelig til at lægge sig efter de franske intonationer\n7 Solkongen sted ned fra katederet for at intimidere synderen på nærmeste hold med sin elegance og sine buskede bryn. Men der lå enfrisk avis under Aksels bog. Solkongen tog den op og slog den ud. Hanfortrak ikke en mine. Holdt den så i vejret, så de allesammen kunne se den. Forsiden havde et stort kort over Frankrig lil al illustrere del strategiske geni, som Værnemagten skulle knuse landet med på mindre end seks uger. Krumme sorte pile ind over grænserne viste de tyske panserkolonners fremrykning uden om Maginotlinjen. Solkongen foldede avisen sammen, rakte den tilbage til Aksel og vendte ham ryggen. - De burde passe Deres ting bedre, Aksel. De burde tænke på Deres stakkels forældre og påskønne den lejlighed De har fået Dem til at skaffe Dem en højere uddannelse. Denne direkte hentydning til hans baggrund var værre end nogen disciplinær overhaling. Den var en social ydmygelse. Klassen snappede efter vejret og Aksel rejste sig øjeblikkeligt. Han røg op fra stolen og gik sin vej uden et ord. Tårerne strintede ud af hans øjne«. 13 Modsætningen mellem undervisningens indhold og form og verden udenfor er den samme som hos Scherfig. Men elevreaktionerne nok alligevel anderledes." Domprovst Karen Horsens (student 1946) kan som Scherfig og Skou-Hansen klart identificere gymnasiets overklassepræg og nedladenhed over for såkaldt almindelige mennesker:»hvorfor er det altid grønthandler, man kan blive, når man ikke har læstlektier?»hvad vil du egentlig her på skolen? grønthandler er da også et nydeligt erhverv!«(... ) Jeg havde imidlertid tre onkler, der handlede med grøntsagec Er det mon stadig grønthandlere, der må holde for, når gymnasielærere vil anbefale et erhverv, hvor man ikke behøver at bruge hovedet? Mine grønthandler-onkler var alle udmærket begavet«. " På mange skoler kan altså tilsyneladende langt op i århundredet findes disse akademisk-hovmodige lærere, undertiden blandet med karaktertræk, der nærmer sig det sadistiske, f.eks. også et par Viborg-lærere, som omkring 1950 udløste en meget omtalt»skive-sag«, hvor den ene af de anklagede lærerne i øvrigt var»iektor Blomme«s tidligere lærerkandidat! 16 Forfatteren Henrik Nordbrandt går i gymnasiet en snes år senere, altså i 1960'erne, men da han i 2002 udsender sine erindringer, Døden fra Liibeck, har han nok glemt det meste og kan ikke med sin bedste vilje hive det frem igen. Det, han dog kan huske, levner ikke gymnasielæreren megen ære:»jeg ved ikke, hvordan det er i dag, men dengang skulle gymnasielærere helst ligne karikaturer af de forestillinger, man havde om dem, og som de derfor også havde om sig selv«.17 Også skuespilleren Henning Jensen siger om sine oplevelser fra det samme årti: 51\n8 »Der sad vi så, med ethvert personligt initiativ og vingesus skræmt ud af kroppen, overfor en lærerstab af ældre, koleriske herrer afsche!fig 'sk tilsnit, hvoraf kun de færresle havde sel dagens lys siden deres konfirmation. Til gengæld vidsle de præcis, hvilke uhumske og salighedslruende drifter der groede i vores lelanlændelige kvd«.18 Tidens mere grå gymnasielærer kan dækkes af et lidt mistrøstigt uddrag fra forfatteren Peer Hultbergs Byen og Verden:»Det fortaltes at da lektor Aage Briggs var kommet til byen som nybagl kandidal havde alle gymnasiepigerne været forelskel i ham. Han havde haft for vane hver aften at gå en tur Oln Nørres" altid i samme relning og alle pigerne gik modsatte vej for at møde ham, knikse, fil ise. Der var noget forfinet over ham, og skvnt hans far var englænder noget næsten sydlandsk, han var spinkel og næsten gylden i løden og hans øjne var grøju1e. Aage Briggs forblev ungkarl og han forblev på Kaledralskolen, han underviste i engelsk fra adjunkllillektor til pensionen og det sidste fotografi af ham viser ham i midten af et forkrøblet hold der fejrer sit halvtredsårs studenterjubilæum. På det lidspunkt var han blevet næsten dværgaglig og hans jakkesæt hang om ham som var han med på modenfra slutningen affirserne, men så gammel blev han nu heller ikke«." Retfærdigvis skal det siges, at mange af erindringerne dog gennemgående taler om stor tilfredshed med de tre gymnasieår, med den viden, der blev formidlet, med de porte, der blev åbnet, og dermed også om en tilfredshed med de lærere, der stod bag. Med en gængs formulering:»bortset fra en enkelt ubehagelig lærer... «Den senere direktør for gymnasieskolerne, Uffe Gravers Pedersen, der gik på Randers Statsskole i 1950'erne, illustrerer denne mere positive opfattelse både af lærere og undervisning, og hans synspunkter falder sammen med denne artikels rorfatters oplevelser rra en anden skole, rra samme tid:»hvis jeg havde kendt Hans Scherfigs beskrivelse af et gymnasium, ville jeg sikkert have fundet den underholdende, men jeg ville ikke have tænkl på den som andel endfanrasijorjeg har ikke på Randers Statsskole mpdt lærere, som dem i Det forsømte forår. Nok var der originaler blandt dem, måske også flere originaler end man forundes at møde i skolen i dag, men jeg husker tydeligi, al jeg dengang havde et meget positivt indtryk af mine lærere, måske med en enkelt undtagelse, og det blev jeg først rigtig klar over, da jeg havde forladt skolen. (... ) Det var 50'emes skole jeg gik i, og skolen har som alt andet i samfundet ændret sig meget i løbet af fyrre år; det gælder lærerne, eleverne og lederne, det gælder undervisningen og "ddanneisens indhold, og det gælder synet p" skolen. Skolen i dag er også en god skole, som ville have været lige så utænkelig i 50'eme, som 50'emes skole ville være det i dag - og det er der såmænd ingen grund til at græde over«\n9 Mange steder i skøn- og memoirelitteraturen dukker enkeltstående, lysende lærere op. Den senere biskop Johannes Johansen, der bestemt ikke husker sin gymnasietid med glæde - særligt ikke den lektor, som nok er baggrunden for Skou-Hansens fiktive person - kan om adjunkt, senere rektor, dr.phil. Per Krarup skrive: "For mit vedkommende var det absolutte lyspunkt i de tre sorte år adjunkt Per Krarup, den lærdeste og mest menneskelige af hele bundtet, som gjorde de tre år udholdelige, en ypperlig græsklære!: (... ) Når klassen havde noget atfejre, åd vi på biblioteket kager, hentetfra den lokale konditor i Mejlgade. Han tillod sig mere end andre og havde carte blanche hos rektor, mærkeligt nok«. 21 Også for førnævnte Henning Jensen var der lys i mørket: "En solfyldt augustmorgen i starten af2.g slentrede en ung, lyshåret mand med hljnefaldende kartoifeltud uventet ind i klassen, smed sin taske på katederet og spurgte, om vi kendte Klaus Rijbjerg! Bøøhh! - selvfølgelig gjorde vi ikke det. Vi anede knap Ilok, at der var skrevet noget på dansk siden Kingo og Brorson. Uden at vente på svar flåede han en bog frem og læste det saftigste og mest provokerende nutidsdigt, vi nogensinde havde hort. Da han varfærdig, så han smilende ud over den måbeilde, giftigt/arvede cocktail af borgerlig dobbeltmoral og religiøst vanvid, der befolkede pultene, og præsenterede sig som K. B. Bendtsell, vores nye cand.mag. i dansk. Vi var reddet/«22 Den i mange forskellige sammenhænge (f.eks. hos Klaus Rifbjerg) beskrevne, nyligt afdøde lektor ved Vestre Borgerdydskole, Paul Lier, hørte givetvis til en af disse lysende lærere, som virkelig gjorde indtryk, om end det nok ikke er tilfældigt, at det er højtbegavede tidligere elever, der mindes ham. Professor Per 0hrgaard siger dog om ham, at»skønt han selvfølgelig var»de dygtiges lærer«, var han ikke den, der tillod, at de andre blev tabt«." l det fortrinlige essay, hvorfra citatet er hentet, får man en nuanceret skildring af den fremragende lærer fra, hvad jeg vil kalde»mellemtiden«, tiden mellem Scherfigs mekaniske terpere og nutidens nødvendigvis stærkt elevorienterede lærere i massegymnasiet: en mand, for hvem faglig kunnen, kvalitetsbevidsthed og pædagogik på elitegymnasiets og tidens præmisser gik op i en højere enhed. F.eks. skriver 0hrgaard:»Paul Lier brød sig ikke om de moderne tendenser til mere samarbejde mellem hjem og skole og storre hensyntagen til elevernes sociale og psykologiske situation. Hvad det sidste angår, sagde han, så har vi da altid taget de hensyn, men det skal eleverne ikke have noget at vide om! Og hvad det frrste angik, så havde han kendt mange elever, som var lykkelige for, at hjem og skole ikke havde noget med hinanden at gøre; så var de friere i skolen. I virkeligheden havde han også forståelse for elevernes situation - det viste sig jo bl.a. i hans indsats for at sende mig til Tyskland. Den måtte blot ikke influere på den tjenstlige opgave, han havde: at lære demfransk«24 53\n10 Hans viden var tilsyneladende umådelig, hans engagement i de interesseredes videreudvikling, ja, deres dannelse, tilsvarende. Den sikkerhed på institutionens ret og den \_jenstlige, pædagogiske opgaves gennemskuelighed, som nok er den gode lærer efter 1960' erne forment, kom eksemplarisk frem, da Lier ved 0hrgaards 25-års studenterjubilæum motiverede lærernes skål med ordene,»at han i særdeleshed ville skåle med dem,»som ikke kunne fordrage os<<<<. 25 Hvis man skulle finde en fællesnævner for denne type lærere, der huskes som dem, der har skabt frirum i en måske ellers grå eller muligvis endog undertrykkende hverdag, så er det mere deres menneskelige gehalt, deres åbenhed, mere eller mindre bundne varme og fantasiskabende evner end deres faglige kunnen og engagement, der er i fokus, selvom disse to sider vanskeligt kan adskilles. Men det faglige viste sig i så fald ofte i en mindre ortodoks undervisning og et mere frit forhold til pensa og metoder end vanligt. F.eks. sætter den senere professor Povl Bagge fra årene på Frederiksberg Gymnasium før 1920 indirekte sin dansklærer, som brugte mindst et år på gennemgang af Holberg, og som»ikke var hvad man i vore dage kalder»musisk stemt««, i modsætning til historielæreren, som var en»usystematisk, men inspirerende lærer med en bred humanistisk dannelse, også æstetisk. Man glemmer ikke let hans begejstrede gennemgang af de gotiske katedraler i Frankrig«.'6 Korporlig straf, der så rigeligt blev uddelt før 1903, fastholdtes nok ind i det nye århundrede, men i stadig aftagen, og op i 1950'erne formentlig som undtagelsen - f.eks. når en matematiklærer på Frederikshavn Gymnasium som reaktion på en tegnestift på katederstolen smækkede en lussing med ordene:»når man optræder som en mellemskoleelev, honoreres man efter samme status«. Om modstanden herimod vidner en episode på Frederiksberg Gymnasium i 1935, hvor en elev ganske enkelt svarede igen, så læreren tabte brillerne. Årsagen var i øvrigt, at eleven spiste sin madpakke i skolegården I Eleven blev straks bortvist, men på den forulempede lærers foranledning tilgivet efter»en for skolen fuldt tilfredsstillende undskyldning i skolens påhør«.27 Endnu i 1920'erne kunne det dog på samme gymnasium opleves, at»selv den skikkeligste lærer slog på kassen i timen. Men vi kunne ikke fordrage, at gårdinspektøren om vinteren slog os med leverpostej på vanten!«" Når man gennemlæser de mange erindringer, ser man nok en tendens til, at de mere fri fugle som skuespillere, journalister og forfattere er mindre overbærende med deres gymnasietids lærere end senere gymnasielærere, universitetsfolk og andre med en mere specifik embedskarriere. Hvad der er årsag og virkning, er svært at afgøre: søgte den første gruppe af frustration over en gold og død ungdomsuddannelse et mere frit skabende job, eller var der i karakteren allerede i gymnasietiden indbygget et større frihedskrav, end nogen offentlig skole kan tilfredsstille? Og tilsvarende for den anden gruppe. Selvom det kan være en meget farl ig trøst, når lærere hævder, at deres undervisning, som måske ikke vandt elevernes engagement, dog kunne være nyttig og sene- 54\n11 re kunne komme dem til gode, må man nu også godt som lærer holde fast ved, at ikke al indflydelse er bevidst, endsige klart påviselig. I en omtale af en af sine universitetslærere siger professor Kristof Glamann:»På omslaget af ordbogen var indprentet en yngling med en klassisk profil, som blæser til en mælkebøttes støvdragere.»je seme il tout vent«, lyder omskriften.»jeg spredes for alle vinde«. Således er ordet. Det flyver omkring og slår rod de mest uvante steder«." Men Glamann endte jo også selv som bl.a. lærer! Og hans for lærere opmuntrende udsagn må derfor holdes i ligevægt af forfatteren Palle Laurings bedømmelse af sin skolegang i midten af 1920'erne:»Lærere, der ikke var blidere ved hinanden, end de var ved os, så vidt man jævnligtfangede det i glimt. Men de var mennesker, ansigter, generte, kantede, originaler Det lod ikke til at more dem. (...) Originaler på godt og ond. Trist at de er borte, og at den nyere lærertype ikke har originalen i kødet? Det kommer an på, her som altid. Den glatte perfektibilitet er aldrig nok i sig selv, ug-manden med det velsmurtefagapparatur Originalen kan være endnu mere værdiløs og skadelig. De to ene fornpdne kvaliteter, der ikke må mangle på katederet: menneskelighed og personlighed. Så er typen det mindre væsentlige«.30 Gymnasielærerens selvforståelse kan fanges f.eks. i en artikel af lektor Henrik Haar fra 1932, hvor der bl.a. står:»med den eensol tethed i lærernes teoretiske og pædagogiske uddannelse, som de senere år har bragt [cand.mag. eksamen efter 1883, pædagogikum efter 1905}, friger en tilsvarende ensartethed i undervisningstimernes forløb i de hfjjere skoler. Fælles de/for er vel dette: lndenjor de af love og anordninger fastlagte rammer s~jger vi lærere, hver efter evne, gennem sammenspil af lærers og elevers selvstændige virksomhed at delagtiggøre børn og unge i bestemte kundskaber og færdigheder og, endnu vigtigere, at indføre dem i en beo stemt åndsfolm, hvis præg skulle være: Klarhed og sammenhæng. (...) Ugens 6 skoledage går med et urværks velgørende og for arbejdet fremmende regelmæssighed. (... ) Mærkes der vel så i skolens daglige liv nedslag af tidens ny tanker om undervisning og opdragelse? Inden for en dansk statsskole vil der jo altid råde en vis konservatisme,for en del begrundet i den tankegang hos dem, der præger skolens liv og arbejde, at formen for skolens virke ikke på langt nær har den betydning som den ånd, hvori der arbejdes, og at det område, hvor de nye og såkaldte nye tanker må virke sig ud, i langt overvejende grad er den tidlige barneskole, medens de højere skolers mål i den grad er fastlagt gennem love og anordninger og beo grundet i hensynet til, hvad samfundet nu engang kræver af dem, der skal arbejde deri, at de, hvis opgave det er at tjene befolkningens interesser, som disse nu engang er formuleret i dens krav til en skole, her må gå lidt sagte med dørene. Men selvfølgelig udnytter vi også de tekniske og pædagogiske hjælpe- 55


15.RUNDE: FCS 2 – 5 Odder | FC Svendborg\n15.RUNDE: FCS 2 – 5 Odder\nSiden forårets første kamp har den orange trøje været i fare. Dette har var den også sidste sæson og sæsonen før. Dog pludselig anderledes i år, da 90% af truppen fra de foregående sæsoner var væk – og vi dette forår måtte stille op med et nyt og ungt kuld. Gennemsnitsalderen faldet med en hel del og den store divisionserfaring faldt også bort.\nDog har de unge gutter, med Jesper Jensen og Jesper Gary Rasmussen ved roret, skabt en pointhøst, som faktisk ser bedre ud end vi er vant til. Den eneste kamp vi er blevet savet over var i første runde, hvor vi fik en røvfuld på 0-4, til VSK Aarhus, som vi senere på sæsonen selv slog med en tremålssejr, på deres bane.\nDet mest fatale nederlag kom da vi tabte hjemme til Vejgaard, for tre uger siden siden. Efter dette nederlag skulle vi vinde alle kampe – og holdet har gjort et hæderligt forsøg, som først glippede igår mod Odder.\nSom sidste uge kom vi bagud, men mod Odder desværre med hel 2 mål. Denne føring fik vi indhentet med 30 minutter igen, på mål af Aske Isaksen og Sigurd Schøndorf – og herfra var kampen atter åben.\nMen, det var netop efter den sort orange scoring til 2-2 det gik galt helt. Herefter tog fanden ved Odders Simon Skibsted, der allerede havde bragt østjyderne foran med 1-0. I kampens sidste kvarter nettede Skibsted 3 gange, til resultatet 2-5 – og dermed har vi ikke længere en pointmæssig chance for at blive i 2.division.\nMed en sejr over Odder ville vi stadig have haft chancen for overleve i sidste runde, mod HIK, hvor statistikken også viser at vi i år har været bedst på udebane.\nSelvom vi tabte til Odder, har hverken spillere eller trænerteamet tænkt sig at gå på banen uden vilje mod HIK. HIK skal have tæsk, for de var også med til at ødelægge vores sæson, ved at slå os på Høje Bøge tidligere på året. Intet kan være anderledes. Fodboldkampe skal spilles for at vindes – og nu ser vi frem til sæsonens sidste udekamp… og endnu flere points i den nye række, efter sommerferien, hvor vi atter stiller op i hvide trøjer under navnet S.f.B.\nNæste kampBilletter og priserSeneste resultat Seneste nyt\t09.06.2017\n12.RUNDE: FCS 0 - 2 Vejgaard


11. maj Til Skole- og Børneudvalget. Vedrørende Dagplejens fremtidige organisering - PDF\n11. maj Til Skole- og Børneudvalget. Vedrørende Dagplejens fremtidige organisering\nDownload "11. maj 2013. Til Skole- og Børneudvalget. Vedrørende Dagplejens fremtidige organisering"\n1 Til Skole- og Børneudvalget 11. maj 2013 Vedrørende Dagplejens fremtidige organisering Forvaltningens plan kan ved første øjekast se tilforladelig ud, men med bestyrelsens indgående kendskab til Dagplejen ser vi en lang række udfordringer ved planen udfordringer, der på ganske kort sigt vil betyde en total udhuling af Dagplejen. Er det det SBU og Roskilde Kommune vil? Politisk beslutning er nødvendig! Helt fundamentalt er der, behov for at SBU snarest muligt træffer en overordnet POLITISK beslutning om at man i Roskilde Kommune virkelig VIL have en kommunal dagpleje også i tider med faldende børnetal og trang økonomi. Vi har efterspurgt en sådan beslutning siden den nuværende ressourcemodel blev indført i Selv om det mange gange er blevet tilkendegivet at man ønsker en bæredygtig dagpleje, har det endnu ikke udmøntet sig i en konkret beslutning om, at man vil Dagplejen og hvor meget den i så fald skal fylde i forhold til kommunens vuggestuekapacitet, f. eks. 30% dagpleje og 70% vuggestue. En sådan politisk beslutning er en forudsætning for at der skabes ro til at Dagplejens dygtige ledelse og medarbejdere i samarbejde med bestyrelsen og forvaltningen kan skabe en dagpleje, som på sigt, er både pædagogisk og økonomisk bæredygtig og som er reelt siddestillet med andre pasningstilbud for 0-3 årige. På sigt, fordi det vil tage nogle år at få rettet op på de skader som ressourcemodellen fra oktober 2010 har medført og fordi en sådan beslutning også vil skulle finde sit kommunikative leje i Kommunens øvrige instanser ikke mindst forvaltningen. Bestyrelsen står på baggrund af nedenstående sammen med ledelsen i Dagplejen klar til at præsentere en plan, der i langt højere grad end det fremlagte forslag kan bibeholde de kvaliteter Dagplejen har i dag og kan forhindre forældreflugt. Men, politisk vilje er en forudsætning for at dette skal lykkes. I den forbindelse indstilles det til ØU og SBU s medlemmer, at der tages beslutning om, at der i Velfærdsforvaltningen udarbejdes et notat som opstiller mulighederne for at lave en procentvis inddeling af 0-3 års området med f.eks. 30 % Dagpleje og 70 % vuggestue. Om end det primært er den samlede pakke vi er bekymrede for, vil vi kommentere de 4 forslag i forvaltningens oprindelige oplæg enkeltvis, efterfulgt af kommentarer til punkterne i det supplerende notat samt nogle afsluttende generelle overvejelser: 1) Forslag til ny inddeling i distrikter for at sikre bedre bæredygtighed. Bestyrelsen noterer sig med overraskelse at der nu ønskes en inddeling i distrikter der svarer til de gamle Gundsø, Roskilde og Ramsø kommuner altså en tilbagerulning af det store arbejde der er gjort for at integrere den nye Roskilde Kommune. Den nye distriktsinddeling vil betyde at Dagplejen ikke længere er en lokal institution i landområderne og dermed ikke et ligestillet tilbud med vuggestuen på det parameter. Dette synes at være en paradoksal retning at bevæge sig i en tid hvor Roskilde Kommune aktivt arbejder for udvikling af lokale fællesskaber og medborgerskab gennem tiltag som f. eks. Zebraby. 1\n2 Det giver utilfredshed blandt forældrene at vejen til dagplejer og/eller gæsteplejen bliver længere. For nogle forældre vil længere afstand til dagplejer og/eller gæstepleje betyde at de vil fravælge Dagplejen pga. logistiske problemer (ikke alle har 2 biler og offentlig transport er sjældent en reel mulighed). Distrikts udvidelsen vil alene tilgodese en økonomisk bæredygtighed og ikke den pædagogiske bæredygtighed som bestyrelsen værner om. Samlet set vil distriktsudvidelsen gøre Dagplejen til et mindre attraktivt valg ikke mindst fordi private passere stadig vil være lokale. Forvaltningen fremsætter i det supplerende notat: Et alternativ kan være, at de nuværende distrikter opretholdes, og at det sikres, at der er vikardagpleje i alle de distriker, hvor der i dag er vikardagplejer, dvs. alle distrikter med undtagelse af Sydbyen og Vor Frue. Dette vil indebære, at der skal opretholdes en vikardagpleje i Ågerup, Svogerslev og Vindinge, således at der i alt afsættes midler til 9 vikardagplejer. Merudgiften vil være 1 mio. kr. Det nyfremsatte forslag hilses velkommen udfra den præmis at Dagplejen bevares som lokal institution på linie med vuggestuerne, at gæsteplejen bliver mulig at opretholde i alle distrikter og at det store samarbejde og den pædagogiske sparring der sker i de lokale legestuer og Dagplejerne imellem i de enkelte distrikter kan bibeholdes. Det er dog vigtigt at dette forslag gennemføres forud for den allerede varslede ressourcetilpasning i Dagplejen gennemføres der er ingen tvivl om at blandt forældre betyder fyringer, ændring af afstand til dagplejen og uklarhed om gæsteplejen rigtig meget for Dagplejens attraktivitet og omtale. Det hilses derfor velkomment at Økonomiudvalget på udvalgsmøde d. 8. Maj satte alle kapacitetstilapsninger i dagplejen i bero, indtil der er taget en politisk beslutning omkring dagplejens fremtidige organisering. Der er nu helt åbne muligheder for at I, som medlemmer af SBU, kan træffe den bedst mulige beslutning omkring Dagplejens fremtid. 2) Forslag til ny ressourcemodel der skal sikre økonomisk stabilitet At den nuværende ressourcetildelingsmodel er direkte skadelig for Dagplejen har vi gentagne gange gjort opmærksom på siden den blev indført i Vi henviser til tidligere artikler, høringssvar, demonstrationer, dialogmøder, underskriftsindsamlinger mv. Til trods for omfattende ressourcetilpasninger på området de sidste 3 år, taler Dagplejens regnskaber og det akkumulerede underskud deres eget tydelige sprog. Modellen skulle aldrig have været indført! Vi er derfor positive overfor indførelsen af en ny ressourcetildelingsmodel der i det mindste sikrer et fast årligt budget. Dog så vi allerhelst en model, der tildelte per dagplejer med et minimum af 6 dagplejere i hvert område. Dermed sikres en bæredygtig gæstepleje i de områder, der ikke har fast vikar. I flere områder f.eks. Svogerslev, Ågerup, Vindinge og Viby/Dåstrup er antallet af dagplejere allerede inden den forestående tilpasning så lavt, at det vil kræve en politisk stillingtagen til om Dagplejen skal lukkes helt ned i disse områder. Alternativt kræver det en politisk beslutning, at der ikke kan være mindre end 4 dagplejere + 1 vikardagplejer i hvert af disse områder. Analyser fra bl.a. Holstebro viser at forholdstallet bør være 3,4 barn hvis Dagplejens samlede fravær skal fraregnes, og tallet bør ligge på 3,1 barn hvis der stadig skal være et råderum på 10 % til tomme pladser. 2\n3 Hvis en velfungerende bæredygtig dagpleje skal sikres, er det helt essentielt, at vi aldrig drøfter økonomi alene men altid i sammenhæng med kvalitet og service. Sammenligninger bør bygge på hvad Dagplejen reelt er og kan. Dagplejens styrker er blevet forelagt SBU skriftligt og mundtligt adskillige gange de seneste år senest på SBU mødet i marts Alligevel har forvaltningen, i den til forslaget vedlagte benchmark undersøgelse, kun set på driftudgifter uden at oplyse om hvad tallene bygger på. Vi i forældrebestyrelsen gør atter opmærksom på, at der i Roskilde kommune er gratis bleer, vaskeklude håndsprit, 5 ugers betalingsfri, max 2 børn under 15 mdr, heldagslegestuer, kvalificeret vikar ordning, 3 Martemeo uddannede pædagoger, ensartet højt uddannelsesniveau af dagplejere. I den billigeste kommune (Kalundborg) har man ikke nogen af overnævnte ting. Desuden passer daginstitutionerne i Kalundborg dagplejebørn 5 dage gratis, som gæstepleje i småbørnsstuer med pædagogmedhjælper ansat. Rimer Kalundborgs version på den kvalitet og service SBU ønsker i Roskilde Kommune? Endvidere betyder de mange tilpasninger i Dagplejen, både dem der er sket og dem der er på trapperne, at en del af de opsagte dagplejere slår sig ned som private passere. Disse er stadig en udgift og medfører arbejdsopgaver for Dagplejen bl.a. i forbindelse med tilsyn. Jævnfør en ny FOArapport fra april 2013 om Dagplejen i Danmark er en stigning i private passere i Aalborg Kommune én af årsagerne til at de skal afskedige dagplejere. Bestyrelsen er bekymret for at dette også vil blive tilfældet i Roskilde Kommune. 3) Forslag til ny ledelsesstruktur der er tilpasset Dagplejens størrelse En dagpleje under decentral ledelse vil øjeblikkeligt opfattes som en splittet dagpleje særligt fordi den falder sammen med en stor tilpasningsrunde i Dagplejen. En samlet dagplejeafdeling og den centrale ledelse er et stærkt nødvendigt bindeled i den treenighed der udgør det gode samarbejde i Dagplejen samarbejdet mellem pædagoger, dagplejere og ledelse. Dette tætte samarbejde sikrer en ensartet dagpleje på tværs af kommunen med stort fokus på pædagogiske principper, læreplaner, kompetenceudvikling og forældresamarbejde. Dette stærke samarbejde udgør en vigtig faktor i forældres tilvalg af Dagplejen. At se dette samarbejde fordelt ud på en eller tre områdeledere vil klart betyde at ensartetheden går tabt. Grundet Dagplejens særkende at dagplejerne arbejder i eget hjem - er det nære kendskab man kan få til en fysisk institution ikke let at få til en gruppe af dagplejere og det vil bliver særdeles vanskeligt at opbygge/opretholde når man som områdeleder er placeret på en institution fyldt med børn og voksne med umiddelbare udfordringer og behov. I en travl hverdag, frygter vi at Dagplejen vil forsvinde i institutionens fokus, og at Dagplejens personale vil få for lidt opmærksomhed, som den mindre og spredte gruppe de er, set i forhold til institutionspersonalet. Dagplejen arbejder i dag i langt de fleste områder allerede tæt sammen med de lokale institutioner om overgangen til børnehave. Et øget samarbejde hilses velkommen dog kan vi ikke anbefale at man bruger dagintuitionerne til direkte pasning af dagplejebørn. I nogle tilfælde kunne ledige lokaler i daginstitutioner muligvis udgøre legestuelokaler for på den måde at spare på bygningsmassen. Desuden er det vigtigt at overveje den merudgift det er at lægge 66 selvstændige arbejdspladser,16 legestuegrupper, morgentelefon, pædagogisk sparring og andre ledelsesopgaver sammen med områdeledelse. I bl.a. Odense og Holstebro Kommuner har man, efter at have afprøvet områdeledelsesmodellen, valgt at gå tilbage til den centrale ledelse fordi den ønskede økonomiske besparelse udeblev og kvaliteten af tilbuddet oplevedes som forringet. Under arbejdsgruppens studietur til Slagelse Kommunes dagpleje, sagde Chefkonsulent Anders 3\n4 Mikael Reuter fra Center for Dagtilbud og Kultur, at han ikke så nogle økonomiske, organisatoriske eller ledelsesmæssige incitamenter til eller fordele ved at udlægge Dagplejen under områdeledelse. Kvaliteten, mente han, bevares og udvikles bedst med en selvstændig ledelse. Forvaltningen fremsætter i det supplerende notat: Muligheden for at der opretholdes en selvstændig ledelse af Dagplejen. Konkret vil det betyde, at der fastholdes en leder af dagplejen. Udgiften hertil vil være 0,7 mio. kr. Jf. punkterne ovenfor hilser vi fuldt og helt en fastholdelse af den centrale ledelse velkommen. Det supplerende notat nævner dog ikke noget om den administrative ledelse. Er dette et udtryk for at man ønsker at fjerne denne funktion. Hvis vi kigger på den foreslåede udgift synes den kun at dække Dagplejens leder. Hvis det er korrekt undres vi over hvordan man forestiller sig at en institution af Dagplejens størrelse og kompleksitet vil kunne fungere uden en administrativ ledelse. Der er mange helt afgørende og væsentlige funktioner ikke mindst i forhold til regnskaber, budgetter og andre forvaltningsrelaterede opgaver som varetages af den administrative leder. Í bestyrelsens øjne er den eneste opgave der kan fjernes fra den administrative ledelse de opgaver der er i forbindelse med de private passere en opgave som synes i direkte modstrid med ønsket om en god, velfungerende og pædagogisk underbygget Kommunal Dagpleje og en opgave som i mængde blot forstørres hver gang tilpasning i gruppen af dagplejere finder sted. Der er pt 16 private passere og dette tal forventes at stige når den planlagte ressourcetilpasning finder sted inden længe. Notatet nævner heller ikke hvad pædagogernes rolle og placering skal være. Der skal dog ikke herske tvivl om at bestyrelsen helst ser at pædagogerne opretholder tilsyn som det finder sted i dag med besøg ca. hver 6 uge hos alle dagplejere. 4) Forslag der sikrer ens vilkår for dagpleje og vuggestue, herunder økonomisk ligestilling. De 5 betalingsfri uger i Dagplejen er et gode som relativt få forældre drager nytte af. Dog skal det bemærkes at den opfordring der ligger i at opfordre forældrene til at holde fri samtidig med deres dagplejer åbner for at børnene ikke skal gæsteplaceres i de pågældende uger og dermed spares der på gæstevederlag. Forældrebestyrelsen vil dog gerne være med til at se på hvor disse penge i stedet vil kunne kanaliseres hen og måske gøre mere gavn for vores børn. Det er rigtigt, at den særlige regel i Roskilde om at en dagplejer ikke må tildeles mere end 2 børn under 15 måneder sætter nogle begrænsninger for anvisningen af pladser. Denne begrænsning skal dog holdes op imod den meget lave sygefraværsprocent der har været i Dagplejen. Alle der har passet 2 under 15 måneder måske ovenikøbet to børn med særlige behov - ved at det er en stor og belastende opgave. Derfor finder vi at det er problematisk at ændre denne regel til en hensigterklæring. Hvis man taler om ligestilling er der mange parametre man er nødt til at sammenligne. I det fremsatte forslag er der ALENE tænkt på ØKONOMI pædagogisk indsigt og tanker, lokalt tilhørsforhold, tillidsbårne samarbejdsrelationer, kompetenceudvikling og gensidsig sparring er ikke tænkt ind eller synliggjort. Ligestillet profilering af Dagplejen og analyser i omvendt rækkefølge Med en politisk beslutning om at ville Dagplejen med en fastsat procentsats, åbnes muligheden for at indskærpe at der også i pladsanvisning, pædagogiske, forvaltningsmæssige, politiske og kommunikationssammenhænge tales om Dagplejen som et ligestillet tilbud med vuggestuen. I bestyrelsen hører vi gang på gang historier om forældre der aldrig møder information om Dagplejen, bliver 4\n5 tilbud vuggestuepladser trods deres ønske om dagpleje som første prioritet og helt konkret ser vi børnehavepladser konverteret til vuggestuepladser og Dagplejens nedlagte gæstehus i Jyllinge opstod 14 dage efter lukningen som ny kommunal vuggestue. Og det på trods af faldende børnetal og mange ledige pladser på 0-3 års ormådet. Vi er ikke imod vuggestuer eller imod et frit valg de to pasningsformer imellem men vi oplever en forfordeling af vuggestuen i daglig praksis som ikke hænger sammen med den erklærede vilje til at se Dagplejen som et ligestillest pasningstilbud. Bestyrelsen ønsker muligheden for det frie valg af institutionstype. Det anføres, at nedgangen i Dagplejens børnetal ikke blot kan tilskrives det faldende børnetal generelt, men at det også skyldes at flere forældre fravælger Dagplejen og vælger børnehuse og vuggestuer i stedet. Ingen analyser underbygger dette synspunkt. Det faldende antal pladser bunder i at dagplejere fratrådte i årene og at der i samme periode og stadig jf. punkt 81 på indeværende SBU dagsorden etableres nye vuggestuepladser. Hvis man VIL ligestillingen, må man også handle derefter. Vi oplever ofte, at forældre der havner i Dagplejen som 2. valg, oftest vælger at lade barnet blive der til børnhavealderen, og ofte har Dagplejen som 1. prioritet når der skal vælges pasningstilbud til små søskende. Presset fra forvaltningen for at fylde vuggestuer før dagplejepladser arbejder direkte imod det erklærede politisk ønske om at bevare Dagplejen. Vi kan ikke underbygge disse fornemmelser med en analyse. Vi erfarer at forvaltningen først i efteråret har tænkt sig at gennemføre en gennemgribende analyse af ønsker til og pasningsbehov for hele 0-6 års området på tværs af kommunen. En sådan analyse ligger, efter vores opfattelse, oplagt forud for en så omfattende omstrukturering af Dagplejen som der lægges op til i forvaltningens forslag. Vi har efterspurgt den mange gange senest da arbejdsgruppen blev nedsat i februar Er det god forvaltning at gøre tingene i omvendt rækkefølge? Sidst ønsker vi kort at opholde os ved netop forvaltningens processer idet vi finder forløbet frem mod præsentation og høring af dette forslag til omstrukturering af Dagplejen ganske kritisabelt. Vi henviser her til den tidligere udsendte beskrivelse af processen. I håbet om en klar genovervejelse af proces og indhold af det fremlagte forslag og i ønsket om at blive reelt inddraget sammen med ledelse og medarbejdere i arbejdet med at udarbejde en holdbar plan for Dagplejen på baggrund af en fast POLITISK beslutning om at Dagplejen skal være en del af kommunens tilbud for de 0-3 årige. På nuværende og tidligere bestyrelsers vegne Hanne Fink Ferdinand og Bjørn Ballisager Jensen Birgitte Borck Høg og Thomas Weyse 5


Pelle Dragsted: Grønt stemmespild kan afgøre valget. De grønne partier skylder os alle at finde sammen | Information\nFranciska Rosenkilde fa Alternativet og de andre grønne partier bør finde sammen inden næste folketingsvalg, ellers risikerer man stemmespild, som kan sende magten i armene på de sorte partier, mener Pelle Dragsted.\nDa stemmerne var talt op ud på natten den 8. september 1987, stod det klart, at stemmespildet havde været historisk højt. 159.000 kryds gik til partier, der ikke blev valgt ind – de fleste på venstrefløjen. Venstresnoede vælgere havde nemlig kunnet sætte kryds ved både Socialistisk Arbejderparti, Danmarks Kommunistiske Parti, Fælles Kurs, Venstresocialisterne, Marxistisk-Leninistisk Parti, De Grønne og Det Humanistiske Parti. Ved det såkaldte NATO-valg året efter gik det ikke bedre. Her nåede det røde stemmespild helt op på 4,9 procent af stemmerne, hvilket var med til at sikre den konservative regering valgsejren og for evigt punkterede Svend Aukens statsministerdrømme.\nDet var ikke mindst disse bitre erfaringer, der tvang de gennem mange års stridende danske venstrefløjsfraktioner i armene på hinanden. Enhedslisten blev oprettet i 1989 – i starten som et lidet kærligt fornuftsægteskab og valglistesamarbejde (deraf navnet Enhedslisten) – men med årene blev det til et egentligt parti med fælles ledelse, fælles program og alt, hvad der dertil hører.\n16. december, 2021 - 06:04\nTo af partierne har jo netop været samlet før i Alternativet, og det var ikke kønt at bevidne nedsmeltningen.\nDet er måske et resultat af, at der ligesom har været for store personligheder i Alternativet, der hver især har haft deres egen måde at styre tingene på.\n( Og så er deres moderlige ophav de Radikale, ligesom for Liberal Alliances vedkommende.\nJeg siger det bare..)\nHolger Nielsen, Kurt Nielsen, erik pedersen, Ole Olesen, Susanne Kaspersen og Torben Skov anbefalede denne kommentar\n16. december, 2021 - 10:23\nDet største problem for den grønne dagsorden i dansk politik er ikke et evt stemmespil ved valget, men et alvorligt skred i venstrefløjens politik på området.\nDet er dybt beskæmmende at se hvordan Enhedslisten og Alternativet blåstempler en voldsom satsning på Co2 fangst og deponering med massiv statsstøtte til de olieselskaber som uden fine fornemmelser for miljøet ulovligt har udledt kemikalier i havet og brændt enorme mængder af overskudsgas af og dermed stået for over 2 procent af Danmarks Co2 udledning. https://energiwatch.dk/Energinyt/Olie___Gas/article11890170.ece\nSamtidig er denne fokusering på Co2 fangst med til at fastholde ikke bæredygtige produktionsformer og trække økonomiske ressourcer fra rigtige grønne løsninger.\nEr venstrefløjens grønne visioner effektivt druknet i parlamentarisk strategispil og leflen for socialdemokraterne og industrilobbyen ?\nHolger Nielsen, Hans Larsen, Mads Berg, erik pedersen og Susanne Kaspersen anbefalede denne kommentar\n16. december, 2021 - 12:11\nTak for dette opråb til rettidig ansvarlighed. Akkurat som den grønne omstilling netop handler om hvordan vi hver især som menneske nu pludselig er tvunget til at se sig selv i den større helheds tjeneste, så er tidens udfordring selvfølgelig også en øvelse i som partipolitisk individ at kunne sætte sig selv i egne mærkesager til side overfor det store fælles ansvar for klodens tilstand.\nDet er vel også kun smukt hvordan situationens alvor nu omsider tvinger det politisk ansvarlige menneske ud af sin niche for at kunne blive opgaven voksen som selve menneskehedens fortaler . . ?\nHolger Nielsen, Helle Bovenius, Claus Bødtcher-Hansen, Kim Benzon Knudsen og Poul Erik Pedersen anbefalede denne kommentar\nDet er helt realistisk, og er vigtigt opråb. Ledelserne har både de grønne mål og den socialliberale økonomiske politik, som de har taget med sig fra de Radikale, til fælles. Desværre er det svært at tro på at de forskellige grønne fraktioner vil slå sig sammen, fordi personlige motiver og ambitioner ser ud til at veje langt tungere end det erklærede politiske formål. Man kan frygte at egoismen vil vinde i den kreds af mennesker.\nSå alternativet er at venstrefløjen (Ø+F) evner at vinde flere af de potentielle grønne vælgere.\n16. december, 2021 - 19:49\nHej Pelle Dragsted,\ndu godeste mand, hvor har du ret :-) ...\nHolger Nielsen, Finn Egelund, Kim Benzon Knudsen og Eva Ethelberg anbefalede denne kommentar\n16. december, 2021 - 21:01\nDe såkaldt(e) grønne partier er jo netop ikke socialistiske.\n17. december, 2021 - 17:31\nSom alternativist siden 2015 vil jeg gerne komme med denne kommentar: Frie grønne slår sig op som et socialistisk parti. Jeg og andre i Å vil mene, at det bedste for Frie grønne ville være at lade sig opsluge af Ø. Så er det stemmespild væk. Alternativet er et samfundsforandrende parti, der hverken er socialistisk eller liberalistisk. Vi er værdibårent, og mener, for at vise forskellen, at staten skal skabe strukturer, økonomi og lovgivning, der giver mennesker og virksomheder de bedste muligheder for at leve frie liv i gode fællesskaber. Den økonomi, vi ønsker, er stærkt inspireret af Kate Raworths Doughnutøkonomi - men udarbejdet inden hun kom rigtigt på banen i Danmark. Det betyder en økonomi, der opfylder de 17 verdensmål indenfor klodens bæredygtighed. Bl.a. ønsker vi bankerne gjort til banker igen med indlån og udlån i balance. Vi er stærkt inspirerede af foreningen “Gode Penges” analyser. Ligesom al vores politik bygger på forskning og ikke på ideologi\nDet er korrekt at stifterne af Alternativet kom fra Radikale, men Alternativet tiltrak mange mennesker, der aldrig havde været medlemmer af et politisk parti før. Hvor mange, der er tilbage, kan jeg ikke sige. Men i Nordsjælland, hvor jeg er aktiv, er hovedparten medlemmer, der ikke kommer fra andre partier. Jeg vil foreslå, at I går ind på vores hjemmeside og læser vores politik, der ikke bare er grøn klima, biodiversitets og landbrugspolitik, men også grøn socialpolitik og grøn økonomisk politik, hvor grøn står for væredygtighed i lige så høj grad som bæredygtighed.\nHolger Nielsen, Tobias Hiort-Lorenzen og Niels Peter Nielsen anbefalede denne kommentar\n19. december, 2021 - 18:56\nJeg er helt enig med Pelle Dragsted og har også ved flere debatter i Klimabevægelsens debatforum på facebook opfordret de nye små partier (inklusiv Momentum) til at finde sammen under en "Klimaliste" (eller et andet navn) som et partipolitisk paraplyforum og netop inspireret af Enhedslistens stiftelse af de mange mindre partier.\nSom "etableret" klimaparti bør det måske være Alternativet, der vover at sende en appel om et liste-samarbejde, så det alt for tungtvejende argument om stemmespild vil kunne udelukkes.\nMan må lige huske på, at det jeg kalder "den grønne medlemsblok", dvs. alle de organisationer, der sammen fik vedtaget et borgerforslag om NY KLIMALOV, tilsammen har betydelig flere medlemmer end alle de røde og blå partiers medlemmer tilsammen. Derfor er det heller ikke urealistisk, at et fælles "klimafodslag" ville kunne appellere til at få mindst 4 mandater i Folketinget og bidrage til at forhindre en sortere regering end den siddende. Det ville sandelig være et par spørgsmål til en Gallupundersøgelse værd at finde ud af, hvor mange mandater, der så egentlig ville være potentiale til.\nHolger Nielsen og Kim Rune Sloth Jensen anbefalede denne kommentar\n19. december, 2021 - 19:49\nFor lige at sætte tal på ovennævnte "grønne medlemsblok", altså alle dem i de grønne organisationer, der typisk sætter klima- og miljøspørgsmål højere end strategisk partipolitik, kommer vi hurtigt op på over 200.000 medlemmer (mod ca. 124.000 medlemmer i rød og blå blok).\nDisse ALENE tegner sig således for ca. 10 mandater, dersom det ville blive attraktivt at stemme for nødvendig klima- og miljøpolitik - nemlig UDEN udsigten til stemmespild.\nAlternativet blev af de "kloge" analytikere i starten dømt under spærregrænsen, men fik vist 9 mandater.\nNu må det blive en "Klimaliste" el. lign., der skal på banen som et fælles projekt.\nHolger Nielsen og Helle Bovenius anbefalede denne kommentar\n21. december, 2021 - 00:04\nNår socialdemokraterne er lunkne og egensindige som vist ved konstitueringer efter kommunalvalget, deles udfordringen i to : hård eller blød.. Historien skygger over rationalitet og fornuft, til fordel for egenpositionel magt.


Fokus på aktiv dødshjælp - Må Mathilde dø? - Dokumentar - Programmer - TV 2 PLAY - serier, nyheder og underholdning\nAfspil Må Mathilde dø? Afspil Må Mathilde dø?\nDen tidligere barnestjerne Mathilde Gersby, der blev kendt som 'Hulubulu-Lotte', døde 16. september i år af cystisk fibrose. TV 2 har fulgt Mathilde og hendes familie i månederne før og helt frem til hendes død. Det er blevet til en rørende og personlig dokumentar, der skildrer en stærk og afklaret Mathilde, som med en dødsdom over hovedet finder kræfter til både at være mor og kæmpe for at få indført aktiv dødshjælp i Danmark. I dokumentaren, der delvist er filmet af Mathilde og hendes mand, bliver vi indviet i deres planer om at yde aktiv dødshjælp, når Mathilde beslutter sig for at dø. Ud over Mathilde og hendes familie medvirker også læger, der har brudt loven og ydet aktiv dødshjælp.


Operationsstøtteofficer i Flyvevåbnet Funktion\nDu får viden, færdig og kompetencer til at kunne planlægge og tilrettelægge instruktionsskydning og enhedsskydning, samt virke som skydeleder ved disse. Derudover bliver du i stand til at forestå et våben- og skydeuddannelse ved din kommende enhed i flyvevåbnet.\nDu bliver i stand til at varetage en afgrænset rolle som taktisk fører i flyvevåbnet. Du lærer også at anvende flyvevåbnets befalingsteknikker og værkstøjer til befalings- og ordreudgivelse. Derudover får du også forståelse for egen og andres ageren i et fysisk og mentalt belastende miljø.\nVed gennemførsel af modulet bliver du i stand til at håndtere situationer i en operativ kontekst i relation til operationsstøtteområdet. Du får en grundlæggende viden om forsvarets og flyvevåbnets operationsstøttekapaciteter. Du lærer også at vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger, samt begrunde og vælge relevante løsningsmodeller.


frk. sveske: 01-11-14 - 01-12-14\nMed denne søndag følger anledning til at hygge med stearinlys og lidt søde julegodter.\nDet er længe siden, jeg har lavet dadelkugler sidst, da dadlerne har været en tur ude i kulden. De er inde i varmen igen og de ser ikke ud til at genere mit blodsukker væsentligt længere. Fordelen ved disse kugler er også, at de indeholder en god portion fedt, som er med til at forsinke blodsukkerstigningen.\nOpskriften kan jeg ikke tage kredit for - den stammer fra Anne - Den omvendte verden's hånd, så i samme åndedrag vil jeg da også gerne opfordre jer til at kigge forbi hos Anne, hvis I ikke allerede kender hendes blog.\ndadelkugler med syrligt drys\n1 håndfuld hasselnødder - evt. ristede\n2 spsk raw cacaopulver\n1 spsk alm. kokosmel\n1) Skær dadlerne i mindre stykker.\n2) Smelt kokosolien på en pande og steg dadlerne til de bliver blødere og begynder at karamellisere.\n3) Kom alle ingredienserne i foodprocessoren og kør til en ensartet masse. Tilsæt vand efter behov.\n4) Sæt evt. dadelmassen på køl en halv times tid, så er det nemmere at trille den til kugler.\n5) Blend kokosmel og frysetørrede hindbær sammen til lyserødt drys.\n6) Tril dadelmassen i mundrette kugler og vend dem i det syrlige drys.\nIndsendt af frk. sveske kl. 09.09 8 kommentarer:\nEtiketter: dessert, jul, mejerifri, palæo, snacks u/sukker\ntirsdag: BUB uge 4, dag 1 (eftermiddag)\nonsdag: BUB uge 4, dag 2 (eftermiddag)\nlørdag: BUB uge 4, dag 3 (formiddag)\nsøndag: BUB uge 4, dag 4 (morgen)\nSe lige mig - opdatering på sidste uges træning allerede på en tirsdag ;)\n4. uge på 'Balder uden buler' er gennemført for mit vedkommende. Jeg er halvvejs! Og nået til det punkt, hvor træningen skifter karakter. Indrømmet, så var det faktisk det kommende skifte, der fik mig til at se en ende på uge 4.\nTræningen med kettlebell har virkelig vundet mig på så mange punkter - og selv om, jeg var lidt sværere at sparke i gang i uge 4, så nyder jeg træningen og den efterfølgende fornemmelse i kroppen.\nJeg har stadig holdt mig til de lange pause (75-90 sek.) og brudt complexerne ned med pause mellem sættene i en runde. Min vejrtrækning er simpelthen for presset til at køre sættene ud i en køre og først holde pause efter endt runde. Men alfa omega er at lytte til kroppen. Det gode er, at jeg dermed sagtens kan se mig selv træne efter programmet ad flere omgange, da der er rig mulighed for forbedring og øget udfordring. Nu tager jeg dog lige min første runde til enden først og så er det jul og deload :)\nKosten nyder jeg også - ikke mindst min carbtiming i forbindelse med træningen. Jeg synes også, mit indtag af proteiner er på vej op. Der er ganske vist mange æg og et supplement af proteinshakes på menuen, men det er fint for mig. Æg er fantastiske, når det halter med aftensmaden og dermed rester til morgenmad og frokost. Mit indtag af grønt er påvirket lidt af udbuddet i supermarkederne, så jeg skal vist snart have kigget på Aarstidernes udvalg igen. Desuden kan drømmer jeg flere flydende grøntsager - og dermed en juicer eller Vitamix'en (læs: måske der var endnu et juleønske der).\nRestitutionen har jeg ikke nyt at berette om. Jeg behøver jo ikke sige, at jeg er fan af BrainWave-app'en.\nIndsendt af frk. sveske kl. 16.49 Ingen kommentarer:\nNår nu det er lidt småt med opskrifterne herinde, tænkte jeg, at I kunne få et kik i min madpakke fra sidste uge. Min frokost på jobbet er ret vigtig for mig, så jeg forsøger at lave lækre madpakker. Det betyder ikke, at der ikke også her sniger sig nemmere løsninger ind. Måske du kan hente inspiration til din egen madpakke i nedenstående. I hvert fald, så får du her tre bud på en low carb frokost, som nemt kan tages med på farten.\nÆggemuffins med broccoli og blandet kålsalat med granatæblekerner\nog lækker moden avocado\nLow carb pølsehorn, æg og spidskålssalat\nmed granatæblekerner & avocado\nSmilende æg og rødkålssalat med feta\nDet er vist ret tydeligt, at jeg pt er glad for æg i madpakken. Der har ikke rigtig været rester fra aftensmad og der er æggene altså nemme som erstatning. De er fulde af gode sager og giver nemt et mættende måltid sammen med grøntsagerne.\nIndsendt af frk. sveske kl. 09.44 4 kommentarer:\nEtiketter: det grønne, frokost, hverdag, low carb, maddagbog, madpakke, mejerifri\nmandag: BUB uge 3, dag 1 (eftermiddag)\nonsdag: BUB uge 3, dag 2 (eftermiddag)\nfredag: BUB uge 3, dag 3 (formiddag)\nlørdag: BUB uge 3, dag 4 (morgen)\nsøndag: fridag - 25 min. gåtur inden frokost/ tom mave (niveau 1 cardio)\nJeg beklager altså, at bloggen nærmest fyldes ud med de her ugentlige træningsopdateringer. Vi spiser stadig god mad herhjemme, men mange gengangere og af og til lette løsninger. Det går altså lidt ud over opskriftsdelen herinde - jeg håber dog, at I hænger på. For kender jeg mig selv ret, så kommer inspiration og energien i køkkenet tilbage, når jeg mindst venter det ;)\nTræningen i denne uge har udfordret mig - særligt min kondition. Og nøj, hvor jeg elsker, at styrketræningen med kettlebells også kommer den vej rundt. For jeg får ikke lavet så meget andet træning (til kondien). Anna B hævder, at det ikke er nødvendigt - afhængigt af dit mål, så her lytter jeg til kroppen, hvor den mørke tid stjæler en smule af energien. Det er jo nærmest mørkt, når jeg kommer hjem fra job klokken halvfire. Så selv om jeg nyder hyggestunderne i mørket, så kræver det mere end almindelig overbevisning at lokke mig selv ud på gåben.\nNår det er sagt, så har jeg haft en rigtig god træningsuge - min fornemmelse i kroppen kan ikke blive meget bedre. Jeg nyder stadig følelsen af, at jeg gør noget sundt for min krop (og sind) i den mængde der er passende - og ikke overdrevet træning, som tidligere i mit liv.\nKosten arbejder jeg stadig stille og roligt på at løfte et par grader, så der kommer mere protein på menuen. Der er jo altid plads til forbedring, men som nævnt ovenfor, så har jeg en god fornemmelse i kroppen, sådan hele vejen rundt. Derfor lægger jeg heller ikke en masse kræfter i kosten, men spiser en god basiskost og lytter til kroppen.\nRestitutionen er status quo. Jeg er stadig stor fan af BrainWave-bølgerne og de er en fast del af aftenrutinen inden jeg rammer drømmeland. Jeg vil gerne blive bedre til at bruge dem i løbet af dagen også. Der er ikke noget andet, som på samme måde kan få mig ned i gear på kort tid. Inden for restitutionsdelen så er jeg fortsat meget glad for min ugentlige yoga.\nIndsendt af frk. sveske kl. 17.33 3 kommentarer:\ntirsdag: BUB uge 2, dag 1 (eftermiddag)\nonsdag: BUB uge 2, dag 2 (eftermiddag)\ntorsdag: fridag - 25 min. gåtur på 'tom' mave (niveau 1 cardio, eftermiddag)\nfredag: BUB uge 2, dag 3 (før frokost)\nlørdag: BUB uge 2, dag 4 (morgen)\nBedre sent end aldrig - hermed en opdatering på min uge 2 af 'Balder uden buler'-programmet. Otte uger kan være en lang tidshorisont, men nu har jeg allerede gennemført 25 %. Egentlig tænker jeg ikke frem i tiden/ forløbet, men tager en træning ad gangen. Der følger jo typisk en eller flere nye øvelser med, når en ny uge startes op. Derfor er det nemmere og mere overskueligt, at tage en træningsdag ad gangen, hvis du spørger mig.\nTræningen har i denne uge fået en nyk opad, synes jeg. Den nye øvelse i denne uge var 'Renegade Walkouts'. Jeg synes, den fungerede ret okay for mig, men jeg kan mærke, at jeg skal være opmærksom på at holde spændet i kroppen under mine walkouts, så jeg ikke kommer til at hænge.\nIgen er det træningspas med runder, som får min puls i vejret - derfor kører jeg fortsat med 90 sek. pause mellem runderne, så kroppen når at falde til ro inden næste eksplosion.\nOpvarmningsflowet i denne uge har været en smule længere end i uge 1, så træningerne bliver lidt længere. Her kan jeg godt til tider savne de 15 min. over and out. På den anden side, så føles det jo godt at starte blidt op og aktivere musklerne inden den tungere træning med vægt. Jeg har dog overvejet at køre styrketræningspassene 4x15 min. i stedet for variationen fra 10-20 min.\nKosten halter altså lidt. Jeg er stadig sulten som en hest, men proteinindtaget har ikke været for godt. Heldigvis har jeg en god shake eller to at supplere med. Der er plads til forbedring, men jeg glæder mig over, at jeg holder ved grøntsagerne og der er luget ret godt ud i diverse snacks.\nRestitutionen i denne uge hænger meget sammen med kosten. Den har nemlig haltet flere dage i ugen og det påvirker mine kostvalg meget. Er jeg træt og tung i hovedet, så trækker carbs altså mere end proteiner. Den faktor taget i betragtning, så synes jeg faktisk, jeg har haft en helt okay uge 2.\nIndsendt af frk. sveske kl. 09.14 4 kommentarer:\nIndsendt af frk. sveske kl. 17.21 4 kommentarer:\nDet er vist ikke nogen hemmelighed, at jeg elsker at få grød til mit trænings-/eftertræningsmåltid. Grøden bliver varieret med forskellige smagstilsætninger og lige nu er jeg særligt glad for denne med lakrids & hindbær, som alle dage har været en god smagskombination. Og når der nu er tale om en genopfyldning af glykogendepoterne i musklerne topper jeg den gerne med lidt god honning. Sådan en portion er den rene slikskål, hvis du spørger mig.\nGrød-måltidet er i den grad blevet en del af min gode fornemmelse i kroppen efter træning. Jeg supplerer desuden med en proteinshake.\n30-40 g glutenfri havregryn\n1 strøget tsk rålakridspulver\n1) Kom havregryn, lakrids og vand i en lille kasserolle.\n2) Varm grøden op under omrøring.\n3) Tilsæt salt og evt. æggehvide, når grøden tykner.\n4) Kom grøden i en skål og top med honning og hindbær - servér straks.\nIndsendt af frk. sveske kl. 16.57 Ingen kommentarer:\nEtiketter: mejerifri, træning


Om | Martin Thorborgs Website\nMit navn er Martin Thorborg og jeg er vel det man kalder en serie-iværksætter.\nJeg har siden 1993 været med i godt 25 virksomheder og for at nævne nogle stykker, var jeg med til at starte internetportalen Jubii, vækste investor portalen Euroinvestor, it-sikkerhedsfirmaet SPAMfighter, iværksætter-portalen Amino og specialist-servicen Agera.\nLige nu arbejder jeg primært som administrerende direktør i regnskabsprogrammet Dinero, som jeg var medstifter af i 2011.\nDa jeg i 1993 måtte erkende at jeg hverken kunne blive politibetjent, eller gennemføre en højere uddannelse, stod jeg med ryggen mod muren.\nIværksætter havde jeg aldrig overvejet, da mine forældre var lønmodtagere og skolen havde brugt krudtet på at fortælle mig hvilke jobs man kunne søge, men ikke at man kunne blive selvstændig.\nI desperation valgte jeg så i 1993 at åbne MTH Data, hvor jeg kopierede sharewarespil og solgte dem til bl.a. Metro. Det var hårdt arbejde, da al kopiering foregik på min egen Pc og det er ikke så fedt når man laver 4.000 kopier på en weekend 😉\nI 1994 åbnede jeg sammen med min gode ven Pan Clausen spilforretningen CyberCom. Det var en hammer spændende tid, hvor vi kæmpede for at blive de bedste på gaden og det lykkedes faktisk Butikken eksisterer forøvrigt stadigvæk og Pan passer den trofast. Hils ham fra mig, så får du måske lidt rabat I 1995 solgte jeg min andel af CyberCom til Pan og åbnede sammen med en flok andre venner cybernet.dk som var den første kommercielle internetudbyder i Danmark. Der var godt nok to andre spillere på markedet, men den ene (Uni-C) leverede næsten kun til universiteterne og DKnet var ejet af en Unix brugergruppe og levede mere eller mindre af at servicere medlemmerne. Så vi var den første rigtige kommercielle internetudbyder i Danmark.\nI juli 1995 laver vi så Jubii. Det var svært at sælge internetopkoblinger i 1995. (der var under 10.000 internetbrugere i Danmark og de fleste kom fra universitetsmiljøet) Der var så få danske websites (ca. 200) og dem der var, kunne man ikke finde. Derfor blev Jubii et salgsargument, “køb en opkobling af os og find alle de fine danske sider”.\nI 1996 indførte vi bannerreklamer på Jubii som nogen af de første i Danmark. Det var Masterfood der købte det første banner til deres M&Ms spil og det blev faktisk et hit.\nI 1997 fik vi Dico ind som investor i Jubii og i samme åndedræt sælger vi cybernet.dk fra. Vi havde svært ved at overleve Teledanmarks monopol, de sænkede priserne til langt under indkøbspris for at få os ud af markedet og de tjente stadigvæk på “telefonminutterne”. Det var vi afskåret fra. Ja tænk, indtil 1997 var det faktisk forbudt ved lov at smide en ledning over hegnet og tale i hjemmestrikket telefon med naboen og det var også ulovligt at have sin egen parabolantenne. Var der nogen der sagde Nordkorea? 😉\nI 1999 stifter vi firmaet AcSys som laver avancerede søgemaskiner til websites. Produkterne er fine, men tiden er ikke moden og da regeringen lukker en stor portion styrelser, hvoraf flere var vores største kunder, så måtte vi dreje nøglen om. Surt show, men man kan som bekendt ikke vinde hver gang. Fimaet genopstod dog som Ankiro med den gamle ledelse som ejere og de lever i bedste velgående i dag. De laver bl.a. søgningen på Amino.dk, Folketinget, TDC og mange andre gode websites.\nSamme år køber vi 50 % af den et år gamle aktieportal Euroinvestor, som vi gør til Danmarks største aktiesite. Vi sælger vores andel i 2005 med fortjeneste, så gyngerne og karrusellerne…\nI år 2000 sælger vi Jubii Auktion til QXL for 80 millioner kr. Så det QXL du kender i dag, bygger på vores hårde arbejde Senere på året får vi en stribe voldsomt gode tilbud på Jubii. Yahoo, France Telecom, Excite m.fl. var interesseret, men vi var egentlig ikke vilde efter at sælge. Men igen, til den rigtige pris er (næsten) alting til salg. Det ender med at vi sælger til Lycos Europe for en bunke aktier i samme selskab. De er godt nok blevet noget mindre værd siden, men igen, vi startede også i det astronomiske, så jeg skal ikke græde.\nI starten af 2001 var missionen at få integreret Jubii så godt som muligt i Lycos uden at vores dejlige kultur i firmaet blev ødelagt og det lykkedes heldigvis.\nI slutningen af 2001 fik vi overbevist Lycos om at vi skulle lave en Europæisk viral marketingafdeling og den blev jeg chef for. Vi var 20 mand der arbejdede med det og vores største succes var Fight Club der på en god dag, fik mere end 40.000 nye registrerede spillere. Så vi blev skyld i at 8 millioner Europæere, spildte deres tid med at spille mere end 200 millioner spil.\nMed tiden gik det op for os at Lycos ingen strategi havde for firmaet og de 2.000 ansatte. Jeg blev en aften så frustreret, at jeg skrev en ny strategi som jeg sendte til den administrerende direktør (Hans assistent tog forøvrigt en MBA på Insead, hvor han viste den til sin professor). Professoren fortalte ham at den ville han have give mig topkarakter for, hvis jeg havde gået på skolen. Han blev så begejstret, at den blev vedtaget og jeg og en flok gode mennesker fik ansvaret for at føre den ud i livet. Så det blev et par år med rigtigt mange rejser rundt til de europæiske afdelinger.\nStrategien var basalt set at lave Lycos om til et stort community med spil og underholdning, konceptet kaldte vi Communitainment. Omdrejningspunktet var Jubii Chat, som var brugt af godt 10 millioner Europæere, som kunne gå på besøg i hinandens profiler og lægge beskeder, give hinanden virtuelle blomster, “Poke”, flirte og have en oversigt over alle deres venner, hvor de kunne se hvem der var online osv. Hvem sagde Facebook….\nDa alt var ændret og strategien var “solgt” ind til alle ansatte, ændrede Lycos direktør mening og gik tilbage til at vi i stedet for skulle slå Google på søgningen. Project “Beagle” (Beat Google) blev kørt i stilling med en professor og 1o programmører fra Hamborg. Lad mig sige det kort, “Jeg sagde op” samme dag. Så i 2003 forlod min gode makker Henrik Sørensen og jeg Jubii og vores sidste dag var den 31. august og det var godt nok mærkeligt for første gang i 8 år, ikke at køre ind og sætte sig i stolen og skrive www.jubii.dk\nDen 1. november 2003 startede Henrik, jeg og to andre gode venner firmaet SPAMfighter, et firma der bekæmper de irriterende spam mails.\nEfter fem år havde vi fået mere end 6 millioner brugere fra 221 lande/områder og vi havde vundet tests i over hele verden.\nI oktober 2004 startede vi endnu et firma ved navn SUPPORTfighter.\nVi havde aldrig i Jubii fået styr på alle de mails der blev sendt til os. Nogle dage kom der mere end 2.000 mails som alle skulle besvares og der manglede overblik over hvem der svarede hvad. Dertil tog besvarelserne alt for lang tid og der manglede noget struktur. Så da vi lavede SPAMfighter, var noget af det første vi fik på plads, et værktøj der kunne gøre besvarelse af e-mails super effektivt.\nVærktøjet blev solgt til mange virksomheder heriblandt Bonnier, Aller, Den Blå Avis, Bilbasen, QXL, Jubii, Euroinvestor, Konica Minolta, Mærsk m.fl.\nVi solgte SUPPORTfighter i 2006 og tjente en god skilling på den handel.\nNovember 2006 udgav jeg min E-handel bog E-Pusher. Den har nu solgt godt 5.000 eksemplarer. Det lyder ikke af meget, men det er en forholdsvis dyr bog, så jeg er tilfreds.\nSamme år udkom bogen “Iværksætter til jeg dør” som jeg lavede sammen med min ven Anders. Den har nu solgt 12.000 eksemplarer og kom i en sprit ny version i 2014.\nApril 2007 besluttede jeg at dedikere mere af min tid til Iværksætter debatten Amino. Den består i dag af en virksomhedsbørs, en lokalebørs, Kapitalbørs, en freelance service, en erhvervskalender, og meget mere.\nI 2008 flyttede jeg med min kone og to børn til Florida hvor vi nød varmen. Her fra hjalp jeg til på SPAMfighters amerikanske kontor og passede Amino sammen med min partner Nicolai Frisch.\nI 2012 vendte jeg med familien hjem til Danmark, dog afbrudt af en godt 5 måneder lang tur rundt i verden, hvor jeg interviewede 32 danske iværksættere. Det var en vidunderlig rejse, som lærte mig meget!\nI 2012 og 2013 er det også blevet tid til at lave to nye virksomheder. Agera hjælper iværksættere og små virksomheder med at finde en god og billig revisor, bogholder eller advokat, og Dinero der er et regnskabsprogram, som hjælper små virksomheder med at lave deres regnskab let og billigt.\nI dag arbejder jeg primært med regnskabsprogrammet Dinero, der på kort tid har fået mere end 80.000 danske virksomheder koblet op og efter to år har overskud på likviditeten og er i fuld gang med at revolutionere branchen.\nVil du i kontakt med mig, er jeg lettest at få fat i på mail, men den læser jeg til gengæld flere gange om dagen:\nOg laver du opgave i skolen, kan du se svar på lidt spørgsmål her\nHa´ en fortsat rasende god dag\nPs. Husk at holde at følge mig på Facebook, der deler jeg mange gode ting


Linedans - ikke nemt i en post coronatid | viborg-folkeblad.dk\nAf Lise Bertelsen, Viborg, kandidat til byrådet for de Konservative.\nLæserbrev: Vi er mange, der kender og glad nynner med på Per Krøis Kjærsgaards sang: ”Kære linedanser, udspændt ligger foran dig selve livet du fik givet gå nu kun din vej”. Men den vej er for nogle enormt svær i - om man tør sige - en post coronatid.\nLangt de fleste børn og unge er trivslen forbundet med det at indlære og opøve nye færdigheder. Balancen mellem trivsel i det sociale og samtidig få faglig stimulering skal være for øje.\nJeg har via mit arbejde mødt børn og unge, der hungrer efter at blive fagligt udfordret via diskussioner på tværs af klasserummet. Mange børn, unge - og også voksne - er optaget af at komme tilbage til en velkendt og ”normal” skolehverdag.\nVejen til at få flest muligt i trivsel må være at inkludere alles behov i den normale skoledag, med en øget bevågenhed og med handling, når der opdages mental mistrivsel. Kombinationen stiller endnu en gang krav om fleksibilitet og balancegang hos vores fantastiske undervisere og pædagogiske personale i grundskolen og på ungdomsuddannelserne.\nDesværre ser vi i psykiatrien nu flere børn og unge, der før pandemien kunne klare sig med en indsats i skolen og hjemmet, men som grundet længere tids belastning udvikler mere alvorlige symptomer som angst/OCD og depressioner m.m.\nJeg deler Lindas holdning om, at det ikke behøver at være et stort forkromet tandhjul, der sættes i værk, men at det måske ind imellem kan være et telefonopkald, en koordineret indsats eller blot et enkelt godt råd, der kan gøre en forskel.\nLinda Hardisty Bramsen, der er formand for BUP, Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab og ledende overlæge i børne- og ungdomspsykiatrien i Region Nordjylland, opfordrer til, at der bliver lavet en beredskabsplan til tiden efter corona (ugeskriftet.dk 3.05.2021).\nHvor vi, der arbejder i børne- og ungdomspsykiatrien, lettere skulle kunne træde til som sparringspartner for primærsektoren, så vi fagprofessionelle så hurtigt som muligt kan hjælpe dem, der har det bekymrende svært.\nLigeledes når det gælder ”ti-årsplanen for psykiatrien” bør vi i børne- og ungdomspsykiatrien komme langt tættere på primærsektoren, så vi både forebyggende, men også i et samarbejde opdager de børn og unge, der er belastet langt tidligere. Dermed skabes der mulighed for at vende en potentiel fejludvikling til en veludvikling med trivsel og mental sundhed som mål.\nSå kære linedanser, når du mister balancen, kan det være, at du genfinder den. Men hvis du snubler og har brug for livlinen, skal den virke, inden du rammer gulvet, splatter ud og tager skade. Det kan på alle mulige måder bedst betale sig for individ, familie og samfund.


Skilt-op.dk ApS – Facadeskilte og Foliemontage\nSkiltefirma på Sjælland\nMontering & levering af alle slags skilte\nSkilt-op.dk leverer og monterer alt fra facadeskilte, foliemontage til bannere og messesystemer til konkurrencedygtige priser. Vi producerer ikke selv skiltene, men har en lang række kompentente samarbejdspartnere, der sikrer, at vi kan give dig skilte til en god pris.\nUanset hvor du befinder dig i landet, kan du få leveret og monteret dit skilt. Vi klarer alle slags skilte og størrelser.\nSkilt-op.dk er en virksomhed placeret i Søborg tæt på københavn på Sjælland.\nVi kører i hele landet og kan klare mange forskellige opgaver indenfor montage. Herunder pyloner, skilte med lysrør eller LED, neon-skilte, folie, facadebeklædning samt opstilling af interiør til messer, eller hvad der ellers kommer forespørgsel på.\nVi er meget tilfredse med det store skilt vi har fået sat op på vores butiksfacade. Det er så smukt og vi får komplimenter på det igen og igen. Kan varmt anbefale Skilt-op.dk!\ndrivkraft, passion & erfaring\nVi producerer ikke selv, men får alle slags skilte leveret af vores samarbejdspartnere. Vi står således kun for selve montagedelen samt evt. efterfølgende reparationer/vedligeholdelse. Alt kan lade sig gøre hos dit skiltefirma på Sjælland.


Internationale Returforsendelser - Asendia\nMed forudbetalt service klistrer kunden blot sin label på deres pakke og afleverer den på et nationalt afleveringssted.\nReturforsendelserne fra forskellige lande bliver sendt til returcentre, som samler dem før de videresendes til dig. Det kræver ingen minimummængde af returforsendelser for denne service.\nDu og dine kunder kan spore hele processen med Asendia Tracking.\nØget kundetilfredshed; flere genbestillinger på din hjemmeside\nReturprocessen bliver ensartet, uanset hvor returforsendelsen kommer fra\nEn god løsning for destinationer med få returforsendelser\nSamling af pakker på ét returcenter\nForudbetalte eller delvist betalte muligheder giver bedre kontrol\nMulighed for at følge hele processen med Asendia Shipping og Asendia Tracking\nVores internationale returløsning forenkler returprocessen for dig og dine kunder.


Jordan | Elevbogen er et centrum i materialet | Børnenes U-landskalender 2018\nElevbogen er et centrum i materialet\nÅrets elevbog er ”Månestenen” af Bodil El Jørgensen. Ud over hovedfortællingen rummer den forskellige typer faktastof, læselet-eventyr og masser af illustrationer. Den er et centrum i materialet, men man kan også bruge det uden. Der er også lydbøger og læsetræning. 64 sider i stort format.\n”Månestenen” – fiktion og virkelighed af Bodil El Jørgensen\nÅrets nye fortælling, Månestenen, er af Bodil El Jørgensen. Den er inspireret af hendes rejse i Jordan og møder med syriske flygtningefamilier der.\nJordans hovedstad hedder Amman. Her bor rigtigt mange mennesker, som er flygtet fra krigen i Syrien. En af dem er den 10-årige pige Nour og hendes familie. De savner alle livet i Syrien. Nours storesøster Asma er særlig hårdt ramt. Familiens gamle lykke-månesten, som Nour fik af sin bedstemor, forsvandt i ørkenen under flugten til Jordan. Asma er sikker på, at tabet af månestenen og familiens ulykke har med hinanden at gøre. Nu sidder Asma for det meste hjemme i den lille lejlighed. Hun er trist og indelukket.\nNour beslutter sig for at give Asma glæden tilbage, så hun får lyst til at komme i skole igen. Men hvad skal hun stille op?\nElevbogen egner til differentieret læsetræning og til at blive brugt i danskundervisningen på forskellige måder.\nBogen er på 64 sider med stor skrift. Teksterne har varierende længde og lix: Selve hovedfortællingen egner sig som selvlæsning for gode læsere i anden klasse og opefter. Men bogen rummer også tre små, sjove eventyr af Bodil El Jørgensen (inspireret af 1001 Nat), som er skrevet til selvlæsning for 1.-2. klasse.\nPå hjemmesiden kan svage læsere desuden få læsestøtte. Både hovedfortællingen de tre læselet-eventyr ligger tilgængeligt som onlinebøger, der både har tekst og oplæsning. I kan også høre fortællingerne som lydbøger – og bogen egner sig også godt til højtlæsning i klassen.\nBogen rummer også masser af godt faktastof om mange sider af livet og naturen i Jordan – og dagligdagen for de syriske flygtningebørn. Det er skåret op i små, overkommelige bidder i form af billedtekster, bokse og temasider, som knytter an til emner fra fortællingen – og til emner, som eleverne møder i arbejdet med mange af opgaverne.\nBogen er gennem-illustreret med flotte fotos fra Jordan af fotografen Jeppe Gudmundsen-Holmgreen og med fabulerende illustrationer af tegneren og tegnefilms-instruktøren Dorte Bengtson, der bl.a. er aktuel som instruktør på Vitello-filmene.


Sådan bliver du klogere på aktierne - Køkkenkøb\nVi har nok alle sammen i de seneste par år hørt en masse om, hvorfor man skal begynde at handle med aktier. Men for rigtig mange er det bare noget, der er kommet ind af det ene øre og ud af det andet, uden at man for alvor har taget stilling til, hvordan man skal gribe det hele an. For det er ikke til at komme uden om, at hvis man beslutter sig for at gå ind i aktiehandlen, så skal man gøre det helhjertet. Det kræver en indsats, og det kræver, at man ved, hvad man laver. Hvis du i længere tid har overvejet denne vej, er det bare med at læse med her. Det kan i hvert fald godt betale sig.\nBrug de mange muligheder på internettet\nDer er ikke nogen tvivl om, at internettet er din ven, når det kommer til at finde ud af, hvordan man skal handle med aktier. Men det er desværre ikke så let at finde rundt i det hele, som det sommetider godt kan lyde som. Det er lidt af en skam, men man kan heldigvis gøre noget for at begynde at finde vej i den overflod af informationer, der er samlet. Du kan for eksempel vælge at hoppe ind på AktieSkole og tage imod de mange gode råd. Det handler bare om at lære de helt basale ting til at starte med. Der er nemlig rigtig mange, der vælger at lave den fejl, at de tager de store skridt for hurtigt. Det handler om at tage små skridt og langsomt bygge sig op.\nSørg for at tænke langsigtet\nDer er mange, der tænker på aktiehandel som en eller anden måde, hvorpå man hurtigt kan skabe sig en stor formue. Og selvom det måske lykkedes for en lille håndfuld mennesker, er det slet ikke sikkert, at det kan lykkes for dig. Derfor handler det om at tænke i den lange bane, og det er den eneste måde, hvorpå du kan være sikker på at gøre fremskridt. Det handler derfor om at være ganske tålmodig, og det bliver man, hvis man tillader sig selv at fejle. Hvis man lærer at tænke langsigtet, kan man i hvert fald være sikker på, at man nok skal få succes på den lange bane.\nSkab en varieret portefølje\nUdover at tænke langsigtet er det også vigtigt, at du tænker over, hvordan du griber det hele an. Der er mange forskellige ting at investere i, og det kan godt være lidt overvældende. Især hvis du er ny i det hele er det en god ide at skabe lid variation i dine aktier. På den måde er du sikker på, at du nok skal klare dig.


En dag ad Gangen - .... - Movellas\nKulden ramte mig som en mur da jeg trådte ud fra den varme kaffebar jeg netop lige havde befundet mig inde på. Klokken er omk. De 19 stykker om aftenen, så mørket havde efterhånden lagt sig hen over Londons gader. Jeg trak min frakke tæt omkring mig og holdte min bærebar tæt ind til mig. Selvom jeg ikke bor andet end et par blokke længere henne, skynder jeg mig videre, for at nå hjem inden kulden har krypt sig ind under min forårs frakke. Jeg burde virkelig skifte over til min vinter jakke, men er for doven til at finde kassen frem. 3 måneder har jeg boet i den lejlighed og alligevel er jeg langt fra færdig med at pakke ud og indrette den færdig. Det er en langsommelig proces med min gode gamle undskyldning; Dovenskab. Til alle andre ting og steder end skolerelateret arbejde og min skrivning tillod jeg mig at misbruge det ord for groft.\nJeg nød at sidde på caféer, som den jeg netop lige havde forladt, og skrive i stedte for at gøre rent, pakke ud eller indrette lejlighed. Ligesom i dag kan jeg nemt sidde og slappe af, skrive, imens jeg får drukket flere liter kaffe. Jeg er afhængig af kaffe. Ikke på den måde ligesom stoffer hvor at det skader dig, afhængig. Og så alligevel måske lidt, kaffe er sundt i visse mængder og jeg overtræder vist den grænse tit. Det er en vane jeg har taget til mig helt far min tidligste barndom, for at kunne få mere end en sukkerknald forlagte min farmor altid at jeg drak en lille kvart kop kaffe. Jeg var 4 år. Som jeg blev ældre stod jeg tidligt op om morgen for at lave kaffe til min far og jeg, når vi sad i vores gamle varme stue foran en godt optændt brandovn. Vi sagde aldrig ret meget til hinanden, sad bare i hver vores tanker og stille forlod søvnens tag i os.\nDet er et dejligt minde og helt opslugt af det får jeg ikke set hvor jeg går og pludselig ramler jeg ind i noget hårdt. Jeg sætter mig chokeret op på den kolde og glatte jord og kigger direkte ind i en mur. Det må være den jeg er gået ind og imens jeg bander lavt for mig selv, får jeg hurtigt rejst mig selv op i håb om at ingen så det. ”Min bærebar” mumler jeg for mig selv og vender mig om og kigger efter den. ”Vær nu ikke gået-” Jeg stopper brat op midt i min sætning, da jeg møder et par brune øjne der stirrer på mig.\n”Snakker du altid med dig selv?” Spørger han med et grin i stemme og rækker ud efter en cigaret lidt foran ham. Jeg betragter ham puste på den og børste lidt mudder af den. Han placerer den mellem sine læber og sætter ild til, straks tager han et sug ind og puster derefter en grålig røg afslappende ud igen. ”Sig mig er du blevet stum?” Spørger han og kigger atter op på mig. Et lille grin forlader hans mund imens han rejser sig op. ”Eller har du for travlt med at overglo min cigaret? Du kunne jo bare spørge om du må få et sug?” Griner han og stiller sig lige foran mig. Jeg ved ikke hvordan, men han børster charmerende sit tøj lidt af for det værste mudder og kører en hånd igennem hans lange mørke krøller.\n”Ellers tak” får jeg svaret ham flovt og lader mine øjne falde ned på jorden imellem os. ”Jeg blev bare forskrækket” uddyber jeg og giver mig igen til at kigge efter min bærebar. Aldrig har jeg været udsat for noget så pinligt som dette og vil helst bare væk.\n”Her” han bukker sig ned og samler min gamle brune læder mappe op, der indeholder min computer og rækker den hen til mig. ”Det er vel din?” Spørger han og morer sig tydelig over mine røde kinder, som jeg kan mærke begynder at bluse op.\n”Tak” Svarer jeg kort og tager i mod den. Jeg smiler kort til ham og vender mig derefter om og begynder med at gå hen mod min bygning hurtigt.\n”Bor du tæt på?” Lyder hans lidt hæse og rug stemme bag mig og forskrækket stopper jeg op. Jeg mærker nogen dunke ind i mig og er tæt på at falde for anden gang indenfor kort tid, men mærker nogle hænder gribe fat i mig. ”Sorry” Griner han og vender mig om mod ham.\nMin flovhed over at have væltet os begge omkuld en gang og derefter næsten falde igen på grund af et chok, bliver forvandlet til vrede. Hvad bilder han sig ind at gøre grin af mig og forfølge mig? ”Og hvorfor skulle jeg svare på det?” spørger jeg ham spidst og lægger min pande i spørgende folder?\n”Fordi jeg spørger pænt” forklarer han med et stor smil og et medfølgende kækt grin.\n”Nå” svarer jeg og har lyst til at slå mig selv fordi jeg intet comeback har, men når at stoppe mig selv. Jeg vil ikke ligne en spasser der slår sig selv også. ”Men jeg har ikke tid til at stå her og snakke, jeg har travlt” lyder min dårlige undskyldning og jeg vender mig efterfølgende om for at gå videre, men et greb i min skulder forhindre mig.\n”Matty” hvisker han til mig ind i øret og vender mig derefter rundt så hans ansigt er lige ud for mit. ”Jeg hedder Matty” lugten af røg rammer mit ansigt og i enhver anden situation ville jeg have fjernet mit ansigt i dyb foragt overfor lugten, men noget ved ham gør at jeg ikke kan tage mine øjne fra hans. ”Vi ses vel en anden gang hvor du har mere tid” afslutter han og fjerner igen sit ansigt fra mit, imens han slipper grebet på min arm.\nHan vender sig om og ud fra røgeskyen ovenover hans hoved kan jeg regne ud at han ryger videre. Tryllebundet af hans charmerende udseende og forundringen over hvordan han behandlede mig, bliver jeg stående og betragter ham gå længere hen af gaden. Først lidt efter han er ude af mit synsfelt og kulden efterhånden har trængt sig langt ind under huden på mig får jeg vendt mig selv om og går de sidste otte skridt hen til døren, til min opgang. Jeg får bakset mig op af de mange trapper og ind i min lejlighed. Med håbet om at det hele bare var en drøm, gør jeg mig klar til at gå i seng, så jeg kan vågne frisk og udhvilet op i morgen.


Artikel tjenestens referencer\nArtikel-tjenesten leverede alene i sit første leveår over 1.500 artikler. Vi anvendes især som underleverandør af webbureauer eller onlineafdelinger, der bestiller SEO-tekster eller oversættelser af hjemmesidetekster i pakker, men også bl.a. webshops er hyppigt kunder.\nUdtalelser fra et par af vores glade og tilfredse kunder:\nClaus Werring, Werring Smykker\n“Vi har brugt Artikel-tjenesten til udarbejdelse af mange artikler inden for mange forskellige områder, og har altid været yderst tilfreds med den service de har leveret. De leverer artikler i høj kvalitet, såvel indholdsmæssigt som grammatisk og til en yderst konkurrencedygtig pris. Mange øvrige leverandører har enten en for høj pris, for ringe kvalitet af artikler eller manglende gennemskuelig i prissætningen.\nVi kan varmt anbefale Artikel-tjenesten som leverandør.”\nConnie Nielsen, www.farmorsoutlet.dk\n100% tilfredshed hos FarmorsOutlet.dk\n“Min oplevelse med Artikel-tjenesten har været rigtig god. De er dygtige til at skrive tekster, der passer til siderne, har en hurtig levering og er nemme at snakke med. De har en hurtig svartid – har været 100 % tilfreds.”\nClaus Weiland, Liquid Juice Co.\nGlimrende oversættelser til svensk\n“Artikel-Tjenesten påtog sig opgaven inden for svensk oversættelse, selvom den kun var af mindre karakter. Det blev klaret glimrende, og prisen var yderst fornuftig. De kan varmt anbefales!”\nWebtekster til tiden\n“Jeg har brugt Artikel-tjenesten til at levere flere forskellige artikler om mode og trends til mine websites. Artiklerne fra Artikel-tjenesten har en meget høj kvalitet, de er velskrevne, godt researchede – og så bliver de leveret til tiden! I forhold til andre lignende tjenester leverer Artikel-tjenesten en service og et produkt hvor kvaliteten er i top og prisen er i bund. Jeg kan derfor kun give Artikel-tjenesten mine varmeste anbefalinger.”\nThomas Krogh, Me2U\nSeo-artikler med hurtig levering\n“Vi har brugt Artikel-tjenesten til vores SEO-artikler og kan varmt anbefale dem. De er super kreative og teksterne er unikke, samt hurtig leveringstid. Giver hermed 6 ud af 6 Stjerner.”\nAndreas Petersen, Seo-optimeringen.dk


Erklæring om databeskyttelse – Officiel hjemmeside for Studios Nina | Lejligheder i Split\nFor at sikre dig den bedst mulige oplevelse, anvender Studios Nina sine egne cookies og tredjepartscookies på websitet af tekniske, analytiske og reklamemæssige formål. Ved at fortsætte med at bruge vores website accepterer du brugen af cookies. Læs mere i vores meddelelse om cookies.\nDenne erklæring om databeskyttelse gælder for www.apartmentsnina.com, der er ejet og administreres af Studios Nina. Erklæringen om databeskyttelse beskriver hvordan vi indsamler og anvender de oplysninger, herunder personlige oplysninger, som du udfylder på vores website: www.apartmentsnina.com. Den beskriver også de valgmuligheder du har hvad angår vores brug af dine personlige oplysninger samt hvordan du kan få adgang til og opdatere disse oplysninger.\nHvis du ikke ønsker at oplysningerne bliver anvendt som beskrevet i afsnit C-F, og du ikke har mulighed for at fravælge det direkte (f.eks. i dine kontoindstillinger), bedes du kontakte info@nina.com.hr .\nVi er afhængige af din hjælp til at sikre at dine personlige oplysninger er fuldstændige, opdaterede og aktuelle. Du bedes informere os med det samme hvis dine personlige oplysninger har ændret sig eller ikke er korrekte. Det kan du gøre ved at kontakte info@nina.com.hr . Vi behandler din henvendelse i overensstemmelse med gældende lovgivning.\nHvis du har spørgsmål eller bekymringer angående vores håndtering af dine personlige oplysninger, eller du ønsker at udøve nogen af dine rettigheder i forbindelse med denne meddelelse, er du velkommen til at kontakte os via info@nina.com.hr . Du kan også rette spørgsmål og klager til din lokale datatilsynsmyndighed.


Holiday home Illeris G- 1987 i Hvalpsund til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nIlleris, Hvalpsund, Danmark - Se på kort\nMere om Holiday home Illeris G- 1987\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Hvalpsund, så er Holiday home Illeris G- 1987 et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Illeris G- 1987 tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Holiday home Illeris G- 1987 afspejles på hvert eneste værelse. fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, mikroovn, opvaskemaskine, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Illeris G- 1987.