Et socialistisk landbrugsprogram – Socialistisk Informations hjemmeside\nDet første spørgsmål, man må stille, er: Hvordan kan man forstå de grundlæggende klassestrukturer og årsager til det nuværende kapitalistiske landbrugs dybe økonomiske og miljømæssige krise ?\nDer er igennem de sidste 40 år, og især i gennem de sidste 10-15 år sket en omfattende fusionering og monopolisering af den fødevare-forarbejdende industri, samtidig med at der er sket et omfattende opkøb og sammenlægning af jord fra de mellemstore til de ekstremt store landbrug. Det kaldes i daglig tale for strukturudvikling. Men i et landbrugsland som det danske, som tidligere f.eks. havde hundreder af mindre brugerstyrede andelsmejerier, men nu kun har et eneste enormt multinationalt dansk ”andels”-mejer Arla (og ganske få bittesmå) ville den korrekte klassemæssige definition på landbrugets udvikling være: monopoldannelsens totale sejr. Eller strukturafvikling!\nIndenfor slagteribranchen havde vi i Danmark ca. 77 mellemstore slagterier efter anden verdenskrig og nu har vi på tilsvarende vis kun de 2 monopoliserede danske ”andels”-slagterier Danish Crown og Steff Houlberg, samt nogle få, meget små slagtehuse. På Sjælland findes der f.eks. ikke et eneste fjerkræslagteri, hvilket bl.a. betyder, at fjerkræproduktionen på Sjælland bliver fordyret rent transportmæssigt og er ved at dø ud.\nDen samme udvikling er også foregået indenfor korn- og foderstofselskaberne, så de mange mindre og geografisk spredte brugerstyrede andelsselskaber, er erstattet af 2 gigantiske danske multinationale selskaber DLG og Danish Agro, samt nogle ganske få mindre. Og samtidig har disse selskaber nedlagt hundredvis af lokale modtage- og udleveringssteder, hvilket bl.a. betyder, at landmanden skal køre 10-15-20 km med sine kornvogne på landevejene for at komme af med sin høst. Dette medfører, ud over skader på veje og medtrafikanter og klimabelastning, en omfattende omkostningsforøgelse for den enkelte landmand (tid, diesel, slitage) samt øgede vognmandsregninger, fordi det ikke længere kan betale sig selv at hente, såsæd, gødning, sprøjtemidler mm., som derfor skal fragtes med vognmænd, mens selskabet sparer en masse husleje, driftsomkostninger mm.\nFærre, men større landbrug\nEn meget stor del af udviklingen med opkøb/overførsel af jord fra mindre og mellemstore brug til de største sker på basis af utallige familietragedier, hvor landmænd har kæmpet og knoklet igennem mange år, mens det økonomiske udbytte på gården er blevet udhulet af ”strukturudviklingen”. ”Nej – du kan ikke låne penge til sanering af stalden eller igangsættelse af ny produktion, du er for lille, vores risiko er for stor” …. ” Men din store nabo kan sagtens låne penge til opkøb af din jord, når du bryder sammen eller går på tvangs auktion”. Ikke helt så direkte, men med varieret sprogbrug har beskeden lydt sådan og lyder stadig fra bankerne, der om nogen, har stået i spidsen for denne udvikling.\nKun 7,5 procent af landbrugene i Danmark er over 200 ha, men de driver over 40 % af landbrugsjorden.\nNutidige industrilandbrug til 40-60-80 mo. kr. med ofte vildt overdrevne lånemuligheder og dermed enorme gæld til følge er toppen af denne monopolisering. Og det er selvfølgelig meget mere interessant og omkostningsbesparende for korn- og foderstofselskaberne at forhandle en foderkontrakt til 8-10 mio. kr. årligt med f.eks en gigantisk svinefabrik, end de 18 tons foder, jeg f.eks køber til ca 100.000 kr årligt. Så for den lille aftager af foder koster det f.eks + 16 procent i omkostningstillæg, fordi jeg har den frækhed at være så lille uden at gå fallit, eller; det store industrilandbrug får en rabat på 16 procent i forhold til den pris, jeg som lille multifunktionel landbruger skal betaler, og tilsvarende med tillæg for transport af små mængder såsæd, tillæg for presning af få baller halm osv. osv.\nMen hvem har råd til at overtage et industri landbrug til 100 mill. Kr.? Det siger sig selv, at ingen almindelig bonde eller nyudlært landmand vil kunne rejse kapital i det størrelsesorden. Så skruen må have endnu et drej i storkapitalens retning, og landbrugsloven blev derfor ændret under den borgerlige regering, så kapitalfonde og selskaber (som sjovt nok er de eneste, der i virkelighedens verden kan rejse disse enorme summer) nu også kan stå som ejere.\nKapitalkoncentration skaber ruin på landet\nHvis man skulle forsøge sig med et bud på en klassemæssig definition af det nuværende monopoliserede landbrugsindustrielle kompleks, må det være, ”at vores tidligere andels-organiserede enkelt mands/familie-ejede landbrug med produktions- og bopælspligt, økonomisk demokrati og kontrol over merværdiproduktionen, langsomt er blevet nedkæmpet og udkonkurreret af en monopoliseret godsejerkapitalisme, hvor også andelsselskaber er blevet åbnet op og blotlagt til overtagelse af den internationale storkapital, som fra udlandet kan regere pr. dekreter (mails –stedfortrædere der intet aner om landbrug), mens den selvejende landmand er blevet lønarbejder/forpagter på sin tidligere ejendom”.\nDa den selvejende bonde er en del af småborgerskabet (bare på landet) kan man sige, at storkapitalen stort set har lykkedes med at ruinere og afskaffe dette småborgerskab, overtage den direkte ledelse over produktionen, deres værdier og ejendom, uden nogen nævneværdig modstand.\nMen hvad har denne udvikling ført med sig ?\nIngen steder har konsekvenserne af den kapitalistiske monopolisering/kapitalkoncentration i hele samfundet været så tydelig som i landbruget. Den sociale forarmelse, tomme usælgelige huse, afvikling og ruinering af kommuner og den sociale service mm. er eskaleret i landdistrikterne. Vi ved det alle sammen, eksemplerne er utallige.\nI samfundet som sådan og i byerne i særdeleshed har arbejderklassen/arbejderbevægelsen, studenterbevægelsen, miljøbevægelser m.fl. med demonstrationer og protester formået at dæmme op for den værste nedbrydning af samfundets sociale basis; krævet overenskomster, uddannelse, sociale ydelser, offentlige sundhedssystemer mm. Men på landet har ingen organiseret kraft kunnet stå imod konsekvenserne af monopoliseringen.\nDen tidligere husmandsbevægelser er organisatorisk, pga. dens produktions- og klassemæssige udradering, stort set forsvundet. De små og sørgelige rester (familielandbruget) er fusioneret med godsejerlandbrugets organisationer, en mikroskopisk gruppe er brudt ud og forsøger at bevare en selvstændig organisation (Frie bønder – Levende land), men næsten alle andre af landbrugets aktører arbejder på tusinde måder for storkapitalen.\nLandbrugets organisatoriske monopolisering\nDet organisatoriske udtryk for den totale sammenvoksning af finanskapital, forarbejdnings-industri-slagterier-mejerier, medie påvirkning, kemi og maskinindustri mm. og primærproducenten (landmanden), kan ses i fusionen i landbruget top mellem organisationen ”Dansk Landbrug” og alle andre vigtige landbrugsorganisationer, til organisationen ”Landbrug og Fødevarer”. Tidligere havde flere af disse aktører deres egne foreninger som samarbejdede og rivaliserede, men dengang var der også mange flere aktører indenfor hver branche. Hvad skal man med en mejeriforening, når f.eks Arla har totalt monopol!\nMen nu er alle væsentlige komponenter i det agroindustrielle kompleks samlet i én slagkraftig og styrtende rig og professionel brancheorganisation, som i øvrigt også opslugte resterne af husmandsbevægelsen uden besvær, til varetagelse og pression mod samfundet for landbrugskapitalismens interesser. Hermed nåede monopoliseringen af dansk landbrug også organisatorisk sit foreløbige højdepunkt.\nLandbruget økonomiske ”deroute” og angreb på arbejderklassen\nDe store industrilandbrug er åbenlyst ude i grundlæggende strukturelle problemer. Landbrugets gæld er på få år fordoblet til svimlende 350 mia. kr. På trods af omfattende anvendelse af groft underbetalt arbejdskraft (”praktikanter”) fra Østeuropa og på trods af miljø- og klimaødelæggende og dyremishandlende produktionsformer, som ingen andre erhverv i Danmark ville få tilladelse til, kombineret med omfattende økonomisk støtte fra skatteborgerne i EU, så kan erhvervet alligevel ikke tjene penge/skabe overskud på en produktion af fødevarer, som vi jo dybest set alle har brug for (afsætningen er garanteret). Vi må se i øjnene, at den nuværende produktionsmåde er ved at nå til en skillevej.\nSamtidig med indhøstningen af de enorme stordriftsfordele, rabatter, EU-støtte, begrænsning af miljøregler mm., så kan erhvervet i et land med et overenskomstdækket arbejdsmarked og skattefinansierede velfærdsydelser ikke tjene penge på produktion af ”bulk” fødevarer. Derfor hamrer Landbrug og Fødevarer igen og igen på nedsættelse af mindstelønnen, indførelse af flere østarbejdere, begrænsning af slagteriarbejdernes m.fl. lønniveau. Eksempelvis krævede formanden for landbrugets arbejdsgiverforening (en godsejer!) ved de seneste overenskomstforhandlinger, at alle forhindringer for indførelse af udenlandsk arbejdskraft til 80-90 kr i timen for en 50 timers arbejdsuge skulle fjernes. Dette selvfølgelig for at bevare de danske arbejdspladser! Han lovede samtidig, at det ville blive en ”win-win situation”.\nMan må jo desværre give manden ret.\n1)\tLandbrugserhvervet kører miljømæssigt og økonomisk direkte mod afgrunden, mens godsejere, bankdirektører og pengesækkenes vogtere lever på 1. klasse.\n2)\tArbejdsgiverne ville ganske rigtig vinde dobbelt ved yderligere indførelse af underbetalt udenlandsk arbejdskraft, fordi lønniveauet på det øvrige arbejdsmarked kommer under enormt pres. Hvem ville i den situation ansætte en dansk lønarbejder til f.eks 150 kr/timen for en 37 timers arbejdsuge? Ingen\nVi kan derfor, også i den kommende regering periode, imødese et stadig mere aggressivt pres på samfundet, miljøet, lønniveauet og skatteborgerne fra en stadig mere desperat godsejer og kapitalistklasse.\nEn gennemgang af landbrugserhvervets regnskaber viser meget sigende, at jo større den enkelte bedrift bliver og dermed jo mere kapitalistisk og industrielt produktionen tilrettelægges, jo mindre bliver fortjenesten. Og dette gælder i udpræget grad for konventionelle landbrug, men også for mange økologiske landbrug.\nEn oversigt fra økologisk landsforening viser, at hovedparten af de landbrug, der i 2010 gav direkte underskud, findes blandt den tredjedel, der er størst (underskud på gennemsnitlig 1 mio. kr.), og hovedparten af de landbrug, der gav overskud (gennemsnitligt over 1 mio. kr.), fandtes blandt de mindre og mellem store landbrug.\nDer eksisterer altså en gennemsnitlig forskel på ca. 2 mio. kr. årligt for produktionsresultatet (overskuddet/profitten) for de bedst tjenende og de dårligts tjenende øko-landbrug. Der er selvfølgelig mange forskellige faktorer, der spiller ind på dannelse af over- eller underskud i landbrugsproduktionen, men et gennemgående og uafviseligt forhold har tilsyneladende noget med størrelsen at gøre. Disse kendsgerninger er selvfølgelig ikke fremtrædende i omtalen i de borgerlige medier om landbrugets problemer, hvor det er meget mere interessant at tale om stramme miljøkrav og danske lønarbejderes lønniveau osv og ulige konkurrencevilkår.\nVenstrefløjens svar og alliancen med småborgerskabet\nMen for venstrefløjen generelt må disse kendsgerninger vække til eftertanke. Og det bør efterlade nogle dybe overvejelser i et parti, som Enhedslisten, som endnu har til gode at udvikle en dybdegående klasse analyse af det danske landbrug og dets problemer og dermed angive nogle krav og udviklingsveje for fremtidens landbrug i en socialistisk sammenhæng.\nAt nøjes med at kræve 100 procent økologisk omlægning af landbruget i Danmark (Enhedslistens hjemmeside), eller kun en tredobling af det nuværende økologiske landbrugs areal (vores valgudspil) uden at beskrive behovet for udstykning af storlandbrugene, brud med det godsejer-kapitalistiske industrielle landbrugs kompleks og tilvejebringelse af og opbygning af alliancer, som kan kæmpe for dette, efterlader mange farlige manøvremuligheder for storkapitalen, som den nok skal finde og udnytte.\nKort sagt er et storindustrielt øko-kapitalitisk landbrug (som flertallet af øko-landmænd og den borgerlige ledelse af økologi sektionen i Landbrug og Fødevarer reelt arbejder for), kun en anelse bedre (miljømæssigt er det selvfølgelig meget bedre) end det kapitalistiske konventionelle storlandbrug. Men vigtigst af alt, vil det kopiere de sygdomme, som er iboende i den kapitalistiske produktionsmåde, til det økologiske landbrug og dermed i længden også ødelægge dette.\nMange små og mellemstore brug\nEt forhold, som de fleste på venstrefløjen ofte overser er, at på trods af den omfattende koncentrationsproces i Danmark siden Anden Verdens krig, så findes der stadig rigtig mange mindre landbrug i Danmark under 100 ha, ca. 20.000 (50 procent af alle landbrug). Der er ca. 10.000 mellemstore landbrug på 100-200 ha, især på Sjælland og Fyn. Disse burde objektivt set kunne vindes for en ”anti-godsejer-kapitalistisk” landbrugspolitik, fordi de alle hver eneste dag kan mærke konsekvenserne af den førte politik, som favoriserer den storindustrielle landbrugsproduktion. Men også og især blandt resten af befolkningen i byerne, er der meget stor modvilje mod den nuværende katastrofale landbrugs politik og de store svinefabrikker/dyre transporter mm. Disse objektivt set fælles interesser, bør danne grundlag for en alliancepolitik mellem arbejderklassen og småborgerskabet (det der er tilbage), hvor socialistiske partier, arbejderklassen og miljøbevægelser m.fl går i spidsen for en økologisk landbrugspolitik på et anti-kapitalistisk grundlag.\nDet er her meget vigtigt at pointere, at en sådan alternativ og økologisk landbrugspolitik er nødt til at indeholde et brud med de eksisterende klassestrukturer bag det nuværende landbrug og tilbyde en anden klasses ledelse og strukturelle løsninger. Og det kan i sagens natur, da der kun findes 3 hovedklasser: borgerskabet, småborgerskabet og arbejderklassen, kun være en arbejderklassens opgave. Vi må derfor beskrive og kæmpe for nogle helt andre strukturer, hvor arbejderklassen på landet og i byerne, det offentlige (kommune og stat) progressiv landbrugsrådgivning og .forskning, miljø og forbrugerbevægelser, bidrager til og indgår i den demokratiske ledelse af landbruget som samfundets naturforvalter og producent af økologiske kvalitetsfødevarer.\nAlle de nævnte samfunds og klassemæssige elementer må indrages, for at det skal kunne lykkes at vriste landbrugsproduktionen fri af den kapitalistiske udbytning og produktions form.\nMen hvordan skal det kæmpes igennem og af hvem ?\nBryd med det godsejer-kapitalitiske industrilandbrug\nDa vi stort set ikke har nogen klasse af fattige små bønder og besiddelsesløse landarbejdere mere, må arbejderklassen i byerne, herunder lønarbejderne i fødevarevirksomhederne i særdeleshed (3F, NNF m.fl), udgøre hoveddrivkraften i opbygningen af den nødvendige antikapitalistiske alliance, sammen med de stærk reducerede rester af husmands-bevægelsen (Via Campesina), forbrugerbevægelser for kvalitetsfødevare og sundhedsfremme, og miljø/økologibevægelserne (Danmarks naturfredningsforening, NOAH m.fl.)\nDe vigtigste politiske krav i en socialistisk strategi kunne se således ud:\n•\tAlle skjulte og åbne landbrugsstøtteordninger omlægges til fremme af økologisk omlægning og opkøb af storlandbrug til udstykning.\n•\tDer etableres en offentligt fond til opkøb af konkursramte storlandbrug. Midlerne kan bl.a. skaffes ved stigende afgifter på pesticider og kunstgødning, beskatning af aktiehandler og Nordsøolie, formueskat, besparelse på energikøb, ved øget anvendelse af økologisk biogas og vedvarende energi i landbruget og i resten af samfundet o.l.\n•\tI forbindelse med gældssaneringen af et storlandbrug, sker der en udstykning af storlandbruget i mange mindre multifunktionelle landbrug, på 10-90 ha, som straks indgår i en omlægning til økologisk drift.\n•\tLandmanden tilbydes at kunne fortsætte som driftsleder på den ejendom, han tidligere har ejet, mod at hele ejendommen overtages af samfundet og underlægges miljø- og naturreguleringer.\n•\tDen del af ejendommens gæld, der stammer fra valuta og rente/korn spekulation mm., overtages ikke af samfundet. Men der laves en lempelig personlig afdragsordning.\n•\tDer etableres et såkaldt ”matrix”-driftssamarbejde mellem de udstykkede landbrugsjorde og det tidligere storlandbrugs driftsbygninger, korntørreri, værksted og maskinpark.\n•\tDen offentlige fond yder, sammen med landkommunerne, støtte til oprettelse af kommunale/andelsejede mindre forarbejdningsvirksomheder, slagterier, mejerier, bryggerier, fælles/enkelt ejet biogas-solcelle-vindanlæg mm. i landdistrikterne.\n•\tDe storlandbrug, der ikke er konkurs truede, pålægges stop for udvidelser, samt etablering af en miljøreguleringsplan for landbrugsproduktionen, som over f.eks. 5 år vil føre til, at gården omlægges til økologisk drift.\n•\tArveretten til jord og produktionsmidler afskaffes.\n•\tPå sigt nationaliseres al jord og finanssektoren.\n•\tPå sigt nationaliseres de store monopoliserede fødevareproducenter.\nLandbrugspolitikkens hovedformål er at etablere et grundlæggende politisk, økonomisk brud med den privatejede industrielle godsejerkapitalistiske landbrugsform, ved ændring af klassestyrkeforholdet mellem på den ene side det storindustrielle landbrug og på den anden side små- og mellem store bønder, ansatte i forarbejdningsindustrien samt forbruger- og miljøgrupper.\nFor at inddrage og styrke arbejderklassens og forbrugernes, landdistrikternes, miljøorganisationernes og de progressive intellektuelles indflydelse, bør landbruget integreres mere i lokalsamfundet (kommunalt), og de grundlæggende samfundsmæssige landbrugsstrukturer bør samtidig ændres hen imod:\n•\tEtablering af offentlige tilbud om fælles forbruger/producent-foreninger mellem landbrug og landsbyer/ byer/bydele.\n•\tEtablering af tilbud om kommunale ”non profit” korn- og foderstofselskaber, som alternativ til landbrugets reaktionære monopoliserede andels/kapitalistiske selskaber.\n•\tEtablering af tilbud om billige kommunale ”non profit” maskinstationer, som alternativ til de privatejede og dyre maskinstationer, der er i lommen på finans- og kemikapitalen.\n•\tEtablering af tilbud om kommunal/statslige ”non profit” landbrugs-rådgivningsselskaber i samarbejde med universiteter og højere lærer anstalter, som erstatning for landboforeningernes reaktionære ”kemi og spekulations rådgivning”.\n•\tI tilknytning til tilbud om billig offentlige rådgivning, tilbydes der gratis ad-hoc erfa-grupper om økologisk planteavl, dyrehold mm. for kommunens landmænd.\n•\tDe nye offentlige ”non profit selskaber” ledes som kooperativer af brugerråd med deltagelse af brugerne/landmænd, miljø- og forbrugerorganisationer, fagforeninger og kommunerne.\n•\tEtablering af omfattende offentlig og uafhængig forskning i økologisk landbrug, dyrkning af protein afgrøder i Skandinavien, forbedring af dyre velfærd og recirkulering af næringsstoffer med by samfund, og vedvarende energiproduktion mm. til understøttelse af den løbende udvikling af de økologiske landbrugsprincipper.\n•\tForøgelse af undervisning i fag om økologisk landbrug drift på landbrugsskolerne over en årrække. Offentlig tilskyndelse til oprettelse af ekstra praktiksteder på øko-landbrug.\nUdfasning af undervisning og praktikpladser i konventionelt landbrug, på sigt.\n•\tNedlæggelse af alle såkaldte ”praktikaftaler” i landbruget, der ikke er tilknyttet en anerkendt landbrugsuddannelse.\n•\tReduktion af ”dyretrykket” fra de nuværende 1,4 dyreenheder (DE) pr. ha til 0,5 DE.\n•\tReetablering og ny omlægning af natur områder og miljø-korridorer, startende med udtagning af og standsning af intensiv landbrugsdrift på de mest miljøfølsomme områder.\n•\tOmstilling af driftsbygninger og maskinparkers energi forbrug til vedvarende energikilder. Herunder tilskyndelse til etablering af økologiske biogasanlæg baseret hovedsagelig på økologisk kløvergræs, dyre møg og affalds produkter, uden anvendelse af fødevare (majs m.fl), som kommunale -, fælles -og gårdanlæg mm. Med det formål, at opnå en klima neutral økologisk landbrugsproduktion, så hurtigt som det er muligt\n•\tEtablering af flere offentlige sociale/ behandlings institutioner med økologisk landbrug.\n•\tEtablering af små økologiske have/dyre brug i forbindelse med dag institutioner og skoler.\n•\tTilskynde til frivillig etablering af alle former for andels/kollektiv landbrug: som kommunalt/stats eje og selvejende, gennem etablering af bedre ramme betingelser for de fælles drevne brug, end for privat drevne brug. Men absolut ingen tvangskollektivisering.\n•\tOffentlig støtte og fremme af andels/ kollektive gårdbutikker og lokal produktion og handel.\n•\tUnderstøtte alle mulige perma-kulturelle aktiviteter i byerne, madhaver, by landbrug, skovhaver, genanvendelse af regnvand og selv organisering af byboere, herunder ændring af begrænsende love og regulativer.\nEt sådant radikalt anti-kapitalistisk landbrugsprogram, som er fuldstændigt nødvendigt, for at trække vores landbrugsproduktion væk fra den uhæmmede rov drift og underminering af natur og sundhed, vil selvfølgelig ikke blive modtaget med glæde blandt storbønder og pengesækkenes direktører.\nDen samlede stor industrielle godsejer kapitalismes greb om vores landbrugsproduktion er så omfattende, og magten er så koncentreret på ganske få enorme monopolselskabers hænder, og de milliardbeløb der berøres og spekuleres med er så enorme, at enhver regering, der vil prøve at løse bare et af disse mange grundlæggende problemer, vil blive mødt af en omfattende aktivistisk og udenomsparlamentarisk modstand og boykot, der vil kræve den yderste politiske anspændelse og folkelige mobilisering for at kunne lykkes.\nMen kun en samlet anti-kapitalistisk strategi, vil kunne samle de progressive småborgerlige lag på landet med de progressive bevægeler i byerne under arbejderklassens ledelse, til kamp mod godsejerkapitalen.\nIndustrilandbruget har overlevet sig selv Gennembrud for GMO-forskning


Fiskeindustri Vejledning om arbejdsmiljø i fiskeindustrien - PDF\nFiskeindustri Vejledning om arbejdsmiljø i fiskeindustrien\nDownload "Fiskeindustri Vejledning om arbejdsmiljø i fiskeindustrien"\n1 Fiskeindustri Vejledning om arbejdsmiljø i fiskeindustrien\n2 Industriens Branchearbejdsmiljøråd Postbox København V Medarbejdersekretariat CO-industri Vester Søgade København V Telefon: Telefax: Arbejdsgiversekretariat DI H.C. Andersens Boulevard København V Telefon: Telefax: Henvendelser rettes til partssekretariaterne. Materialer fra Industriens Branchearbejdsmiljøråd kan fås ved henvendelse til organisatio - ner ne og kan downloades på eller de kan købes hos Videncenter for Arbejdsmiljø, Arbejdsmiljøbutikken, tlf Layout og tryk: Rosendahls-Schultz Grafisk a/s / Foto: Per Møberg og arkiv Nordisk Svanemærke Bestillingsnummer: Oplag: 1000 September 2010 EAN\n3 Vejledning om arbejdsmiljø i fiskeindustrien Denne vejledning angiver det niveau og den gode praksis, som parterne ønsker skal være til stede ved arbejdsmiljø i fiskeindustrien. Vejledningen sætter fokus på de arbejdsmiljøforhold, som er fremherskende i fis - keindustrien. I forbindelse med hvert arbejdsmiljøforhold behandles mulige problemer, deres årsager og løsninger. Formålet med vejledningen er at hjælpe særligt arbejdsmiljøorganisationen med at identificere eventuelle arbejdsmiljøproblemer for eksempel i forbindelse med en arbejdspladsvurdering (APV) og med at løse arbejdsmiljøproblemer, som allerede er fundet ved hjælp af en APV. Endvidere vil vejledningen danne grundlag for indsatsen med at gøre virksomheden klar til at få besøg fra Arbejdstilsynet (fx i forbindelse med screening eller tilpasset tilsyn). Arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder indholdet i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynet har alene vurderet vejledningen, som den foreligger, og har ikke taget stilling til, om den dækker samtlige relevante emner inden for området. Vejledningen er udarbejdet af COWI A/S. Vejledningen indeholder følgende afsnit: 1. Maskinsikkerhed side 4 2. Støj side 8 3. Ensidigt, gentaget arbejde (EGA) side Skub og træk side Arbejdsstillinger side Tunge løft side Varme, kulde og træk side Huden side Påvirkninger af luftvejene side Brugsanvisninger for tilsætningsstoffer og kemiske produkter side Psykisk arbejdsmiljø side Gravide side Unge under 18 år side ATEX side Uddannelse og instruktion side Arbejdsulykker side Arbejdspladsvurdering (APV) side Arbejdstilsynets besøg side 41 3\n4 1. Maskinsikkerhed Maskiner og andre tekniske hjælpemidler skal installeres, indrettes og anvendes på en sådan måde, at risici for sikkerhed og sundhed minimeres. De ansatte skal også instrueres i anvendelsen af de maskiner, som de skal benytte, for at forebygge ulykker. I fiskeindustrien benyttes en række maskiner, som udgør en ulykkesrisiko, hvis de ikke er sikret korrekt. Det gælder fx hovedkappemaskiner (afnakker), filetmaskiner, afskindemaskiner, benseparatorer, båndtransportører, rullebaner, pakkemaskiner og automatiske maskiner. Afskærmning ved sav Arbejdstilsynet har i bekendtgørelser og vejledninger formuleret en række krav til maskiner. Reglerne er i to grupper: En gruppe for indretning af maskiner og en gruppe for anvendelse af maskiner. 1.1 Indretning af maskiner Grundlæggende skal maskiner være sikre at arbejde ved. De skal være sikret mod ulykker og sikret mod, at personer udsættes for helbredsskadelige påvirkninger på grund af uheldig indretning, fx røg, damp, støv, stråling eller støj. Sikkerheden gælder for alle typer arbejde ved maskinen, fx transport, opstilling, brug (produktion), rengøring, service og vedligeholdelse. Maskiner, der er solgt eller taget i brug efter 1. januar 1995, er omfattet af maskindirektivets indretningskrav. Fabrikanten er forpligtet til at: konstruere en sikker maskine, inkl. en god brugsanvisning dokumentere med en risikovurdering, at maskinen er sikker underskrive en EF-overensstemmelseserklæring for maskinen sætte mærkeplade på maskinen sætte CE-mærke på maskinen Risikovurderingen er fabrikantens interne dokumentation, som kun myndigheden har ret til at se. Kunden har ikke krav på at få eller se risikovurderingen, medmindre det er indføjet som en del af købekontrakten. 4\n5 EF-overensstemmelseserklæringen dokumenterer, at maskinen overholder maskindirektivets krav til sikkerhed og sundhed. Erklæringen skal afleveres til kunden sammen med maskinen. Mærkepladen skal bl.a. informere om fabrikantens firmanavn og adresse og maskinens betegnelse. CE-mærket er ikke et kvalitetsmærke, men en markering af, at maskinen opfylder maskindirektivets sikkerheds- og sundhedskrav, og at fabrikanten garanterer, at maskinen er sikker at anvende i alle relevante arbejdssituationer, dvs. det maskinen er konstrueret til. Maskiner taget i brug før 1. januar 1995 er omfattet af regler, der kun gælder i Danmark. Kravene kan have ændret sig med tiden, og for visse maskintyper kan der komme krav om opdatering af deres sikkerhedsmæssige indretning. Fx var der ikke nødstop på hovedkappemaskiner i I dag skal hovedkappemaskiner og andre ældre maskiner have nødstop. Generelt er der ikke den store forskel på indretningskravene til nyere og ældre maskiner. 1.2 Brugsanvisning Alle maskiner skal have en brugsanvisning på dansk som viser, hvad maskinen sikkert kan anvendes til og hvordan. Brugsanvisningen skal vise, hvordan maskinen skal opstilles, betjenes, rengøres og vedligeholdes. Maskindirektivet stiller krav om, hvad brugsanvisningen som minimum skal beskrive (for maskiner leveret efter 1995). Hvis maskinen er købt i Danmark, er det leverandørens ansvar at medlevere en dansk brugsanvisning. Er virksomheden selv importør af maskinen, er det virksomhedens pligt at få oversat brugsanvisningen til dansk, medmindre andet aftales med fabrikanten eller leverandøren. Hvis maskinen anvendes til et andet formål eller på en anden måde end det, der er forudsat i brugsanvisningen, er det virksomhedens ansvar at vurdere, om maskinen kan anvendes sikkert til det nye formål. Virksomheden har også ansvar for eventuelt at korrigere brugsanvisningen derefter. Operatøren af en maskine skal kende indholdet af maskinens brugsanvisning. Brugsanvisningen skal være let tilgængelig og hvis det er muligt være angivet direkte på maskinen. Hvis en virksomhed har medarbejdere, der ikke læser dansk, bør relevante dele af brugsanvisningerne for de maskiner, som de betjener, oversættes til et sprog, som de forstår. 1.3 Anvendelse af maskiner Virksomheden har ansvaret for, at maskinen overholder Arbejdstilsynets krav, uanset om maskinen er ny, brugt, slidt, ombygget, lejet eller lånt. Virksomheden skal kontrollere, at nye maskiner er i orden, løbende kontrollere maskiners sikkerhedsmæssige indretning og sikre, at egne ombygninger/ændringer overholder gældende regler. Det er også virksomhedens ansvar løbende at opdatere maskiner, når der kommer nye krav. Virksomheden skal vælge maskiner, der er egnet til de processer, maskinerne skal anvendes til, og sørge for, at maskinerne anvendes sikkert. Virksomheden overtager ansvaret som fabrikant, hvis den vælger at ændre en maskine, eller hvis den bygger en maskine til eget brug. Finder Arbejdstilsynet fejl ved en CE-mærket maskine, skal virksomheden med 5\n6 en EF-overensstemmelseserklæring sammen med mærkepladen vise, hvem der har ansvaret for maskinens indretning. Virksomheden bør i egen interesse afklare, hvem der har ansvaret for CE-mærkning, dvs. indretning, teknisk dossier og risikovurdering samt opdatering af brugsanvisningen, når der planlægges ombygninger eller ændringer på eksisterende maskiner. 1.4 Eftersyn af maskiner Gennem eftersyn og vedligeholdelse skal det sikres, at maskiner og andre tekniske hjælpemidler hele tiden er i forsvarlig stand og lever op til kravene vedrørende sikkerhed og sundhed. Der skal foretages eftersyn: før ibrugtagningen første gang og efter hver genmontering og genopstilling dagligt regelmæssigt hver gang maskinen har været udsat for specielle forhold, som kan have medført, at anvendelsen ikke længere er helt sikker Virksomheden har pligt til før maskinen tages i anvendelse første gang og efter ombygninger og ændringer at kontrollere om den overholder gældende lovgivning. Den, der skal bruge maskinen dagligt, skal inden ibrugtagning tjekke, om alt er i orden og at sikkerhedsforanstaltninger er på plads, fx skærme. For nogle maskiner omfatter det også, at nødstop og andre sikkerhedsfunktioner afprøves. Afprøvningen kan foretages enten ved start eller når maskinen alligevel standses. Eftersynet skal som udgangspunkt omfatte de punkter, som leverandøren har oplyst i brugsanvisningen. Men det er en god idé at udarbejde sin egen korte tjek - lis te. Hvis brugsanvisningen er blevet væk, kontaktes leverandøren for at få en ny. En sagkyndig person skal regelmæssigt efterse og om nødvendigt afprøve maski - nen. Frekvensen for eftersyn skal følge fabrikantens anbefaling i brugsanvisningen. Brugsanvisningen skal beskrive, hvordan sikkerhedsfunktionerne skal vedligeholdes, og hvordan og hvor ofte sikkerhedsfunktionerne skal kontrolleres. Et eftersyn skal dog som minimum foretages hver 12. måned. En sagkyndig kan være leverandøren eller en anden, som bl.a. har: kendskab til maskinens tekniske opbygning og funktion den nødvendige uddannelse samt oplæring i service og vedligeholdelse af maskinen kendskab til maskinens brugsanvisning kendskab til Arbejdstilsynets sikkerhedskrav til maskinen En virksomhed kan fx vælge at uddanne og oplære dens smede og elektrikere m.fl. til sagkyndige. Der er krav om eftersyn af en sagkyndig for vakuumløftere, kummekippere/ søjle - lifte/løfteborde, hejse- og løfteredskaber, automatiske porte, elektrisk håndværktøj med motor (seks måneders eftersyn for dobbeltisoleret), centrifuger, palleløftere og trucks. Der kan være andre maskiner, der tilsvarende har behov for eftersyn af en sagkyndig. Eftersyn og afprøvning af en sagkyndig skal også gennemføres, når: maskinen er ændret eller ombygget 6\n7 der er sket en ulykke maskinen har stået ubrugt i længere tid (ikke kun sæsonskift) der er ændret på de sikkerhedsmæssige forhold maskinen har fået nye funktioner For visse maskiner skal eftersyn foretages af en særlig sagkyndig. En særlig sagkyndig har bl.a.: kendskab til de almene tekniske konstruktions- og beregningsregler kendskab til styrkeberegninger for bærende konstruktioner kendskab til, hvilke undersøgelser og afprøvninger der skal gennemføres for den pågældende maskine viden til på grundlag af undersøgelsesresultatet at være i stand til eventuelt at fastsætte særlige betingelser for maskinens fortsatte brug Eftersyn af elevatorer og trykbeholdere mv. skal udføres af en særlig sagkyndig virksomhed. Resultatet af de eftersyn, som er foretaget af sagkyndige eller særligt sagkyndige, skal noteres. Hvis Arbejdstilsynet spørger til eftersynet, skal notatet kunne fremvises. Det er derfor en god idé at samle notaterne i en mappe og at forsyne hvert notat med dato for eftersynet og navn på den sagkyndige. 1.5 Sikkerhed under rengøring Maskiner til fisk skal ikke alene effektivt kunne rengøres, så hygiejnekravene overholdes. De skal også være indrettet, så rengøringen kan udføres uden fare for ulykker, og så rengøringsarbejdet kan gennemføres i gode arbejdsstillinger. Hvis det af hensyn til rengøring eller vedligehold er nødvendigt at åbne ind til farlige områder, skal de farlige maskinbevægelser standse automatisk, når skærme åbnes eller afmonteres. Endvidere skal maskiner være sikret mod utilsigtet start. Hvis skærende dele (knive) skal blive i maskinen under rengøring, skal de være sikret mod berøring. For visse maskiner kan det være en god idé at have et andet sæt skærme, som monteres under rengøring. Fx kan de almindelige skærme under rengøring erstattes med gitterskærme, så man kan bruge en trykrenser gennem skærmen, mens maskinens farlige dele er i bevægelse. Brugsanvisningen for maskiner til fødevarer skal indeholde informationer om anbefalede rengørings-, desinficerings- og skyllemidler samt metoder. 1.6 Sikkerhedsskilte Nogle farer er ikke umiddelbart indlysende for brugeren. Derfor opsættes sort/gule trekantede advarselsskilte. Det kan være ved varme dele, fare for høreskade, glat gulv, farlige maskindele eller farlig elektrisk spænding bag en fast skærm. Hvor faren er kendt, opsættes blå påbudsskilte, som viser, hvad man skal rette sig efter. Det kan fx være: "Høreværn påbudt", "Skærehandsker påbudt" eller "Håndvask inden adgang". Forbudsskilte er runde og hvide med rød kant. De bruges fx ved: "Rygning forbudt", "Må ikke startes" og "Adgang forbudt". Sikkerhedsskilte kan supplere, men ikke erstatte en skærm eller en anden sikringsløsning. Sikkerhedsskiltene kan med fordel udformes som piktogrammer, men deres betydning skal være gentaget og forklaret i brugsanvisningen eller ved opslag. Har man ikke et dækkende piktogram, kan oplysningen skrives på en undertavle. 7\n8 Henvisninger Arbejdstilsynets bekendtgørelse om anvendelse af tekniske hjælpemidler (regler om, hvordan maskiner og anlæg skal anvendes sikkert). Arbejdstilsynets bekendtgørelse om indretning af tekniske hjælpemidler (regler om, hvordan maskiner skal være indrettet). Det nye "Maskindirektiv" 2006/42/EF er baggrund for bekendtgørelsen. For maskiner fra før 1. januar 1995 gælder: At-vejledning B.1.3 fra maj 2004 om maskiner og maskinanlæg. At-vejledning B.1.4 fra februar 2005 om automatisk styrede maskinanlæg, inklusive industrirobotanlæg. 2. Støj Støj er lyd, der påvirker mennesker negativt. Støj kan være generende, og høj eller vedvarende høj støj kan give permanente høreskader. Al unødvendig støj skal undgås. En kassevasker kan være kilde til støj Se IBAR-vejledning om støj i Fødevareindustrien. I fiskeindustrien er der bl.a. følgende støjkilder: afnaknings- og fileteringsmaskiner stiksaltemaskiner pakkemaskiner kassevaskere afblæsning af trykluft transportbånd højtryksrensere støj fra kummer og hjul, som køres på hårde og ujævne gulve kasser og paller, som falder og støder mod hårdt underlag adfærdsbetinget støj 2.1 Støjniveau og støjbelastning Støjniveau (lydtrykniveau) er et udtryk for støjens styrke. Støjbelastning er et udtryk for gennemsnittet af de støjniveauer, som en person påvirkes med over en otte timers arbejdsdag. Støjbelastningen beregnes ud fra støjniveauer og varig- 8\n9 heden af påvirkningerne. Brug af høreværn tages ikke i betragtning, når støjbelastningen bestemmes. Hvis støjen indeholder impulser, skal dens spidsværdi måles som supplement til det normalt aflæste støjniveau. Impulsstøj kommer fx fra slag af metal mod metal, når hårde flader støder mod hinanden under transport, eller fra afblæsning af trykluft. Til beskrivelse af lydtryk bruges decibelskalaen. Smertetærsklen er på cirka 120 db. Almindelig samtale foregår med en styrke på cirka 60 db. Overstiger støj fra omgivelserne 75 db, er det nødvendigt at hæve stemmen. Ved støj over 90 db må man råbe. Når lydstyrken stiger med 3 db, for-dobles den lydenergi, der når øret. Dæmpes støjniveauet med 3 db, kan man derfor opholde sig dobbelt så længe i støjen uden øget risiko for høreskade, fordi den modtagne energi er uændret. Når støjbelastninger skal beskrives, bruges forskellige filtre for at tilnærme lydtrykmålinger til det menneskelige øre. Derfor angives støjbelastning i db(a) eller hvis der er tale om impulsstøj i db(c). Ingen må udsættes for en støjbelastning over 85 db(a) eller spidsværdier af impulser over 137 db(c). En støjbelastning på 85 db(a) svarer til et støjniveau på: 85 db(a) i 8 timer 88 db(a) i 4 timer 91 db(a) i 2 timer 94 db(a) i 1 time 97 db(a) i 30 minutter 100 db(a) i 15 minutter Når støjbelastningen overstiger 80 db(a), eller når spidsværdien overstiger 135 db(c), skal arbejdsgiveren instruere de ansatte om de risici, som følger af støj. 2.2 Helbredsskadelige virkninger af støj Eksempler på støjs helbredsskadelige virkninger på mennesker: vedvarende støjbelastning over db(a) indebærer risiko for permanente høreskader vedvarende støjbelastning på 85 db(a) indebærer risiko for alvorlige permanente høreskader kraftig impulsstøj, hvor spidsværdierne overstiger db(c), kan skade hørelsen permanent selv ved få, kortvarige påvirkninger støj kan give anledning til tinnitus og lydoverfølsomhed støj kan give stresspåvirkninger og forhøjet blodtryk støj nedsætter evnen til at koncentrere sig og øger dermed risikoen for ulykker En begyndende høreskade giver sig ofte udslag i, at den skadede person synes, at alle andre "mumler". En høreskade kan også på længere sigt medføre social isolation, hvis den skadede mister evnen til at kommunikere med andre. 2.3 Kortlægning og vurdering af støj Generende eller skadelig støj skal kortlægges og vurderes som led i APV'en. I den forbindelse skal der bl.a. tages særligt hensyn til: støjens styrke, type og varighed, herunder impulsstøj indvirkning på gravide og andre, der er særligt følsomme for støj støj, der overdøver advarselssignaler eller andre lyde, der skal kunne høres for at reducere risikoen for ulykker 9\n10 Støjforholdene skal kontrolleres de steder, hvor det er nødvendigt for at klarlægge støjforholdene. Vurdering og måling af støj skal planlægges omhyggeligt og gennemføres med passende mellemrum. Resultaterne skal opbevares, så de senere kan anvendes. Hvis det er nødvendigt for at klarlægge belastningsforholdene, skal der udføres målinger. Hvis virksomheden ikke selv kan foretage målinger, skal der indhentes bistand fra en autoriseret arbejdsmiljørådgiver. De ansatte skal informeres om resultaterne af de gennemførte vurderinger og/eller målinger. De skal desuden informeres om den helbredsrisiko, der kan være forbundet med arbejdet. 2.4 Høreundersøgelser Når en arbejdspladsvurdering viser, at de ansatte udsættes for en støjbelastning over 80 db(a) eller for spidsværdier over 135 db(c), skal de have adgang til en høre undersøgelse. Ansatte, der udsættes for en støjbelastning over 85 db(a) eller spidsværdier over 137 db(c), skal have adgang til en arbejdsmedicinsk undersøgelse. 2.5 Reduktion af støjbelastningen Støjniveauet skal holdes så lavt, som det er teknisk rimeligt. Risici som følge af støj skal fjernes. Overskrides støjgrænserne, skal arbejdsgiveren straks tage initiativ til at bringe støjen under grænseværdierne. Når støj skal dæmpes, starter man ved kilden til støjen, dvs. der, hvor lyden skabes. Derefter forsøger man at dæmpe støjen på dens vej hen mod de støjudsatte medarbejdere. Støjens opståen, udstråling og udbredelse forebygges og nedsættes først og fremmest ved tekniske foranstaltninger. Hvis støjen ikke kan nedsættes ved tekniske foranstaltninger, gennemføres oganisatoriske foranstaltninger. Arbejdet kan fx tilrettelægges, så de ansatte påvirkes af støjen i så kort tid som muligt. Eksempler på løsninger Tekniske foranstaltninger: 1. Maskinen/støjkilden erstattes af en mindre støjende: fx hydraulik i stedet for trykluft afblæsning af trykluft kan ledes i rør til det fri (også en god hygiejnisk løsning) frosne produkter føres ned til pakning på transportbånd i stedet for at falde fra en sliske 2. Maskinen/støjkilden dæmpes: impulsstøj fra slag eller stød dæmpes eller fjernes ved at lade processen køre i et langsommere tempo, anvende mindre kraft eller montere gummi, hvor stødet rammer metalhjul erstattes med gummihjul plader afstives, så de ikke runger. Maskinsider med stålplader kan afgive meget kraftig lyd. Lyden begrænses ved at montere afstivning på pladerne eller ved at dæmpe dem med tunge materialer, så pladerne ikke kommer i svingninger 3. Maskinen/støjkilden indkapsles: støjende maskiner omgives af en skærm (eventuelt udformet af lydabsorberende materiale eller påsat støjabsorbent). Skærmen placeres tættest muligt på støjkilden (skal kunne holdes ren) støjabsorbering ved hjælp af loftsbafler, støjskærme eller vægpaneler 10\n11 4. Organisering af arbejdet: maskinen/støjkilden og operatørerne adskilles fra hinanden den støjende del af maskinanlægget flyttes til særskilte, lydisolerede og lyddæmpede lokaler vakuumpumper, trykluftkompressorer og ventilatorer placeres uden for selve arbejdslokalet mindre støjende adfærd fx gennem øget opmærksomhed på, hvordan man undgår støj fra fx kasser og paller, der smides, kasser eller glas, der slår mod hinanden, og radioer, der spiller høj musik opholdstiden i områder med støj mindskes fx gennem jobrotation til områder uden højt støjniveau 2.6 Regulering af akustik Der skal være gode akustiske forhold i arbejdsrum. Et lokale har dårlig akustik, når det runger, fordi lyden bliver kastet frem og tilbage af hårde flader i rummet. Arbejdstilsynets vejledende værdier for akustik i produktionslokaler bør overholdes i arbejdsrum, hvor de ansatte udsættes for høreskadende støj, eller støj der generer så meget, at de akustiske forhold ikke er tilfredsstillende. Akustikken kan forbedres ved at anbringe lydabsorberende materialer i lokalet, fx på loft og vægge eller bafler. Plane vandrette akustiklofter bør være heldækkende og helst nedhængt. Når de nedhænges mm fra eksisterende loft, bliver den lydabsorberende virkning også god ved lave frekvenser. Ud over at sikre en god absorption ved lave frekvenser gør nedhængningen det muligt at inspicere absorbenternes overside. Herudover kan der være behov for at ventilere hulrummet for at undgå fugt. Hvis vægbeklædningen placeres på steder, hvor der er risiko for beskadigelse af absorbenterne, skal de beskyttes med perforeret plade, net eller lignende. Lodrethængende bafler foretrækkes ofte, hvor der er mange installationer (fx lysarmaturer, rørføringer og ventilationskanaler) nær loftet. Desuden er bafler nemme at udskifte i tilfælde af beskadigelse. Det er vigtigt, at baflerne ophænges således, at funktionen af eksisterende ventilationsanlæg og sprinklerinstallationer ikke påvirkes. Desuden skal det sikres, at baflerne kan rengøres efter behov og evt. kan nedtages for speciel grundig rengøring. Problemer med hygiejne må drøftes med fødevaremyndigheden og Arbejdstilsynet. Se IBAR-vejledning om akustik i Fødevareindustrien. 2.7 Høreværn Virksomheden skal stille høreværn til rådighed for de ansatte, hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), hvis spidsværdierne overstiger 135 db(c), eller hvis støjen i øvrigt er skadelig eller stærkt generende. Høreværn må ikke være en permanent foranstaltning. Støjdæmpning 11\n12 Virksomheden skal sørge for, at de ansatte bruger høreværn, så snart arbejde, der vurderes at være høreskadeligt, påbegyndes. Støjbelastninger under 85 db(a) kan altså også kræve brug af høreværn. Virksomheden skal afmærke de områder, hvor der er krav om brug af høreværn, med et påbudsskilt med høreværnssymbolet. Høreværn er ikke en permanent løsning på støjproblemer. Gennem APV'en skal virksomheden arbejde på at finde andre tekniske eller organisatoriske foranstaltninger til reduktion af støjbelastning. Henvisninger Arbejdstilsynets bekendtgørelse om beskyttelse mod udsættelse for støj i forbindelse med arbejdet At-vejledning A.1.16 om akustik i arbejdsrum At-vejledning D.5.2 om høreværn At-vejledning D.6.1 om støj At-vejledning D.7.4 om måling af støj på arbejdspladsen Arbejdstilsynet: Et støjsvagt arbejdsmiljø. En vejledning om måling af støj på arbejdspladsen, indkøb af maskiner og indretning af lokaler. September Industriens Branchearbejdsmiljøråd: "Fødevareindustri Akustik. Vejledning om akustikregulering af lokaler". Juli Industriens Branchearbejdsmiljøråd: Fødevareindustri Støj. Katalog om støjdæmpning af maskiner". Juli Ensidigt, gentaget arbejde (EGA) Arbejde er ensidigt, gentaget arbejde (EGA), når de samme arbejdsbevægelser gentages med stor hyppighed, og når bevægelserne foretages en væsentlig del af arbejdstiden som led i det daglige arbejde. Ved EGA gentages de samme bevægelsesmønstre to eller flere gange i minuttet eller de samme muskler anvendes i mere end 50 % af arbejdstiden. Ved EGA kan nogle dele af kroppen være næsten inaktive, samtidig med at andre dele, især musklerne i nakke, skuldre og arme, konstant er aktive eller i bevægelse. Der kan derfor opstå træthed, ømhed og smerte i de muskler. Manuel filletering af fisk Manuelt benudtræk 12\n13 I fiskeindustrien forekommer EGA bl.a. ved: ilægning i fileteringsmaskine ilægning og fratagning fra afskindere sortermaskiner manuelt benudtræk manuel filetering trimning udskæring af fisk 3.1 Kortlægning og vurdering af EGA EGA, der udføres mere end halvdelen af arbejdstiden eller 3-4 timer dagligt, skal altid kortlægges og vurderes. Er der forværrende faktorer, skal EGA af kortere varighed også kortlægges. Virksomheden kortlægger ved hver arbejdsfunktion cyklustiden og/eller procent - andelen af cyklustid/observationsperiode med ensartede bevægelser. Virksomheden indhenter herefter oplysning om varigheden af den enkelte arbejdsfunktion pr. dag eller pr. uge for den enkelte medarbejder. Virksomheden observerer desuden, om der arbejdes under tidspres. Tidspres kan fx observeres ved hastigheden i bevægelserne, mangel på (mikro)pauser eller anspændt kropsholdning. Varigheden af forskellige arbejdsopgaver med og uden EGA lægges sammen i en endelig vurdering. Nedenstående skema kan bruges til kortlægningen: Arbejdsfunktion Tid eller procent Tid eller procent Eventuelt forværrende faktorer I alt Virksomheden skal udarbejde en handlingsplan, hvis der forekommer EGA, der indebærer en risiko for helbredsskader. Handlingsplanen skal indeholde foranstaltninger, der gennemføres inden for en kort tidsramme. Selv en lille belastning kan give skader, hvis den fortsættes over længere tid. 3.2 Forværrende faktorer Forværrende faktorer øger risikoen for, at muskler, sener og led overbelastes, fx A. Længerevarende kraftanvendelse: skærearbejde (knive, der ikke er ergonomisk udformet og ligger dårligt i hånden eller er tunge eller sløve øger belastningen især på hånd og underarm) håndtering af tunge fisk B. Uhensigtsmæssige arbejdsstillinger: fastlåste arbejdsstillinger fx på grund af manglende plads under bånd og borde til fødder og ben borde, stole eller arbejdsplatforme, som ikke er justerbare arbejde med løftede arme over længere tid for lange rækkeafstande 13\n14 C. Krav til opmærksomhed/koncentration samt syn: behov for vedvarende opmærksomhed fx under sortering, filetering, trimning og udskæring (spændte muskler i nakke og skulder) Andre faktorer: kulde og træk, fugt, vandsprøjt utilstrækkeligt/flimrende lys ingen mulighed for at forlade arbejdet uden afløser ringe mulighed for at påvirke arbejdet, fx tempo, arbejdsmetoder og arbejdsteknik Hvis arbejdet indebærer håndtering af emner på 3 kg og derover, skal arbejdsfunktionen vurderes som et løft jf. Arbejdstilsynets vejledning vedr. manuel håndtering, se afsnit 6 om tunge løft. 3.3 Foranstaltninger Arbejdstempo skal være passende og give mulighed for regelmæssig afspænding af musklerne. Dagens arbejdsmængde sammensættes, så arbejdet bliver så varieret som muligt. Arbejdspladserne indrettes så hensigtsmæssigt som muligt og på en sådan måde, at de kan indstilles til den enkelte. Virksomheden skal overveje, om der kan indføres jobrotation. Jobrotationen skal tilrettelægges således, at: der veksles mellem arbejdsfunktioner, der belaster forskellige muskelgrupper (gerne mellem stående, gående og siddende arbejde) og stiller forskellige krav til færdigheder. rotationen sker med passende korte intervaller for at bryde det ensidige bevægelsesmønster samtidig med, at der opretholdes en rytme i arbejdet ansatte er uddannet/oplært til nye arbejdsfunktioner Også andre mulige belastningsreducerende foranstaltninger skal overvejes. Henvisninger At-vejledning D.3.4 om arbejdsrelateret muskel- og skeletbesvær. At-vejledning D.3.2 om ensidigt, belastende arbejde og ensidigt, gentaget arbejde At-vejledning A.1.9 om faste arbejdssteders indretning At-vejledning A.1.15 om arbejdspladsens indretning og inventar 4. Skub og træk Skub og træk forekommer meget ofte i fiskeindustrien. Skub og træk kan være et hensigtsmæssigt alternativ til at løfte og bære. For at minimere belastningen ved træk og skub er det vigtigt at anvende en god og hensigtsmæssig arbejdsteknik, intakte og hensigtsmæssige tekniske hjælpemidler samt en god indretning af arbejdspladsen. Der skal anvendes egnede hjælpemidler, når det er muligt og hensigtsmæssigt og altid, når transporten indebærer fare for sikkerhed eller sundhed. Skub og træk i fiskeindustrien forekommer: når man med håndkraft skubber og trækker paller, løftevogne med kumme eller paller 14\n15 ved skub og træk af røgevogne ved skub og træk af auktionskasser ved håndtering af fyldte tønder ved håndtering af folieruller 4.1 Kortlægning og vurdering af skub og træk Alle skub og træk, som forekommer som led i det daglige arbejde, kortlægges og vurderes i APV'en. Arbejdsfunktioner med skub og træk skal vurderes i forhold til risiko for helbredsskadelige belastninger. Flere forhold har betydning for, hvor stor belastningen er fx friktionen med underlaget, færdselsvejen og arbejdsstillingerne. Det er derfor ikke tilstrækkeligt at vurdere alene på emnets vægt. Følgende forhold skal medtages: totalvægt af vogn og byrde design af vognen forværrende faktorer (se nedenfor) Skub af kumme Arbejdstilsynet tager udgangspunkt i nedenstående skema ved vurdering af kortvarig kørsel på et jævnt, vandret, kørefast underlag med gode pladsforhold: Totalvægt Over 500 kg Risiko for helbredsskadelige belastninger Stor risiko for, at skubbe- og trækkræfterne kan medføre skader kg Skubbe- og trækkræfterne kan være kritiske, hvis der samtidig er forværrende faktorer. Under 200 kg Erfaringer peger på, at fx løftevogne, rullecontainere og trådbure med en samlet vægt under 200 kg sjældent volder problemer ved kortvarig transport på kørefast underlag. Såfremt det vurderes, at der er en helbredsrisiko forbundet med skub og træk, skal der via APV-handlingsplanen arbejdes med løsninger, som kan mindske belastningen. 4.2 Forværrende faktorer Forværrende faktorer øger risikoen for helbredsskader ved arbejde med træk og skub, fx: Design og vedligeholdelse af tekniske hjælpemidler: Underlag: håndtagene er placeret for højt eller for lavt på vognen, så den bliver svær at styre dårlig styring af vogn, fordi alle fire hjul kan styre ujævnt gulv (huller i gulve og ramper) hældning på gulve, fx ramper glatte gulve, fx is, vand og fiskerester på gulvet Plads- og synsforhold: dårlige plads- og synsforhold gør det svært at stoppe og undvige for andre i god tid 15\n16 det tekniske hjælpemiddel/byrden begrænser udsynet i bevægeretningen fare for klemning, fald, skader på hænder Vægt og stabilitet af det tekniske hjælpemiddel og byrden: byrden er ustabil med fare for at vælte, fx ved for smal sporvidde eller et højt tyngdepunkt Hastigheds- og retningsændringer: kørsel på ramper (ved maksimal tilladt stigning på 1 meter per 4 meter har målinger vist, at en totalvægt på 40 kg kan være kritisk) vognen skal hyppigt sættes i gang eller stoppes transport af tunge byrder på vognen kræver mange kræfter for at igangsætte, stoppe og dreje pludselig opbremsning eller retningsændring, fx på grund af huller i gulvet, glat gulv eller andre personer, som også anvender transport - vejen Arbejdsstillinger og -bevægelser: ikke plads til at læne sig frem/tilbage for at udnytte egen kropsvægt ved skub/træk skrå arbejdsstillinger med risiko for at glide, snuble eller miste kontrol over det tekniske hjælpemiddel Arbejdets frekvens og varighed: længere perioder med kontinuerlig manuel transport uden pauser, fx ved pakning af lastbiler Andre faktorer: Kulde og træk 4.3 Foranstaltninger Byrder og tekniske hjælpemidler: tekniske hjælpemidler skal være vedligeholdt der skal vælges vogne mv., som er velegnede til både personer, arbejds stedet og opgaven manuelle skub/trækvogne erstattes med selvkørende palleløfter, truck mv. vogne, der skubbes og trækkes med håndkraft, skal have så store hjul som muligt, så vognene er lettere at styre (fx bør hjul på rullepaller og -containere være mindst 10 cm i diameter) skub foretages i hofte/navlehøjde, hvor der skal anvendes kraft ved transport af højt bur er den hensigtsmæssige højde brysthøjde, som giver bedre styring/balance i håndteringen ved træk skal højden på håndtagene være lavere (ca. hoftehøjde for en optimal trækstilling) byrden skal være pakket stabilt, så den ikke skrider under transporten emnernes placering skal planlægges, så de ikke skal flyttes mere end højst nødvendigt det tekniske hjælpemiddel skal være udstyret med bremser, hvis det skal køre på skråt under lag Selvkørende palleløfter 16\n17 Arbejdsstedet: færdselsveje planlægges uden stigninger og uden sving der skal være god opmærkning af adskillelse mellem kørende og gående trafik der skal være plads til at dreje med vogne belysningen skal være tilstrækkelig uden blænding der skal rengøres hyppigt, hvor gulvet kan blive glat Organisering af arbejdet: arbejde med manuel transport fordeles på flere personer ved jobrotation Værnemidler: Instruktion: der skal anvendes sikkerhedsfodtøj, når der er risiko for klemning der skal anvendes sikkerhedsfodtøj med skridsikre såler ved glatte gulve der skal gives oplæring i god arbejdsteknik Henvisninger Arbejdstilsynets bekendtgørelse om arbejdets udførelse At-meddelelse om vurdering af arbejdsstillinger og arbejdsbevægelser At-vejledning D.3.1 om løft, træk og skub At-vejledning D.3.4 om arbejdsrelateret muskel- og skeletbesvær At-vejledning D.2.24 om indretning og brug af dagrenovationssystemer, afsnit 4.1 om adgangsveje med hældninger 5. Arbejdsstillinger Bevægelse og variation i arbejdsstillinger er nødvendigt for at vedligeholde kroppens funktionsniveau og for at undgå skader. For at opnå så hensigtsmæssige arbejdsstillinger som muligt skal arbejdspladsen være indrettet og tilpasset til den enkelte. En arbejdsstilling er belastende afhængig af, hvor ofte og hvor længe ad gangen der arbejdes i en arbejdsstilling/-bevægelse. Eksempler på arbejdsstillinger, der er belastende ved længerevarende påvirkning: arbejde med ryggen bøjet eller drejet arbejde med løftede arme og stor rækkevidde arbejde med dårligt fodfæste stillestående arbejde stillesiddende arbejde arbejde, hvor hovedet er foroverbøjet/bagudbøjet/drejet arbejde med hænderne i eller over skulderhøjde arbejde, hvor skulder og nakke er udsat for afkøling arbejde med hyppig fodbetjening Eksempler på arbejdsfunktioner med risiko for belastende arbejdsstillinger: arbejde med nakning, filetering, udskæring og afskinding fyldning af kasser med fisk/filet og is lægning af frossen fisk i papkasser pakning, etikettering og stabling af kasser 5.1 Forværrende faktorer Når der er forværrende faktorer til stede, fx hvis en arbejdsstilling holdes fastlåst 17\n18 Bearbejdning af laks længe og når en bevægelse gentages ofte, øges risikoen for ryg-, nakke- eller skulderproblemer. Forværrende faktorer, som kan forekomme ved fastlåste arbejdsstillinger: Siddende arbejde: langvarigt siddende arbejde flåning af fisk, fx havkat, pighaj, fladfisk osv., hvor hænder, arme, skuldre og nakke holdes i samme stilling kraftkrævende arbejde for den hånd, som fører kniven arbejde i længere tid med hovedet bøjet frem/tilbage eller vredet, fx arbejde der kræver præcision/kort synsafstand og deraf evt. følgende nakkebøjning, fx benkontrol arbejde med løftede skuldre, fx ved pakning Stående/gående arbejde: arbejde tæt på kanten af et bord/bånd, hvor der ikke er plads til at ændre fodstillingen, fx ved kontrol og inspektion store skubbe- og trækkræfter arbejde med løftede skuldre, fx ved pakning brug af et teknisk hjælpemiddel, der ikke er indrettet til arbejdsopgaven arbejde på lager, hvor ryggen skal vrides for at man manuelt kan læg - ge/tage kasser og sække arbejde med bøjet ryg eller nakke i længere tid, i skrå (foroverbøjede) arbejdsstillinger, fx ved stående synskontrol Arbejde under knæhøjde: arbejde i foroverbøjet position for at løfte og sætte varer på paller Andet: kulde og træk glatte gulve 5.2 Kortlægning og vurdering af arbejdsstillinger Alle arbejdsstillinger, som forekommer som led i det daglige arbejde, kortlægges og vurderes i APV'en. Såfremt det vurderes, at der er en helbredsrisiko forbundet med en arbejdsstilling, skal der via APV-handlingsplanen gennemføres foranstaltninger, som kan mindske belastningen. 5.3 Foranstaltninger Indretning af arbejdspladsen: 18\n19 der skal være mulighed for variation, fx ved: - vekslende arbejdsstillinger i løbet af dagen - mulighed for at sidde - plads til at ændre stilling - mulighed for at arbejde med eller uden stol/ståstøtte borde og arbejdsplatforme ved faste arbejdspladser skal kunne tilpasses den enkelte medarbejder bordhøjde skal ved kraftbetonet arbejde være lidt under albuehøjde. Ved let arbejde udføres arbejdet bedst i siddende stilling med hænderne omkring albuehøjde. Ved let synskrævende arbejde er det optimale at sidde med understøttede arme/albuer, og arbejdsområdet skal være lidt over albuehøjde stole skal være stabile, og sædehøjde, sædedybde og sædehældning skal let kunne højdejusteres palleteringsopgaver og ilægningsopgaver kan optimeres ved, at højden, hvor man skal sætte eller hente varen, kan justeres, fx med et løftebord eller en palleløfter Transportabelt løftebord Fastmonteret løftebord Tekniske hjælpemidler: der skal være egnede og effektive tekniske hjælpemidler til rådighed vogne, palleløftere mv. skal have håndtag i passende højde eller højdeindstillelige håndtag redskaber, maskiner og værktøj skal være udformet ergonomisk hensigtsmæssigt Organisering af arbejdet: arbejdet skal tilrettelægges, så langvarigt stillestående eller stillesiddende arbejde varieres med arbejde med flere og større bevægelser i kroppen jobrotation så der kommer mere variation i arbejdet der skabes mulighed for hyppige skift til andre arbejdsfunktioner, så det ikke er de samme dele af kroppen, der belastes, fx ved at variere mellem stående og siddende arbejde Instruktion: der skal gives oplæring i god arbejdsteknik Andet: der skal anvendes korrekt belysning temperaturer skal være passende og træk skal undgås 19\n20 Løft af blokke der skal benyttes passende arbejdsbeklædning bærbart udstyr og personlige værnemidler skal være lette og udformet ergonomisk hensigtsmæssigt Henvisninger At-meddelelse om vurdering af arbejdsstillinger og arbejdsbevægelser At-vejledning D.3.4 om arbejdsrelateret muskel- og skeletbesvær At-vejledning A.1.9 om faste arbejdssteders indretning At-vejledning A.1.15 om arbejdspladsens indretning og inventar 6. Tunge løft Ved et løft forstås håndtering, hvor en byrde helt eller delvist slipper underlaget. Håndteringen er manuel, hvis byrden primært løftes med muskelkraft. Et løft er tungt, hvis det indebærer en risiko for helbredsskader. Løft af byrder under 3 kg vurderes normalt ikke som tunge løft. Når man løfter, er det vigtigt at minimere tunge byrders vægt så meget som muligt, indrette arbejdspladsen så hensigtsmæssigt som muligt samt anvende en god arbejdsteknik og hele tiden sikre sig, at der løftes hensigtsmæssigt i de gode arbejdsstillinger. 20\n21 Isning af kasse Tunge løft forekommer bl.a. ved: manuel håndtering af fiskekasser, papkasser, folieruller, foliesække med salt o.l. fyldning af fiskekasser med fisk og is stabling af kartoner på paller fyldning og tømning af pladefryser håndtering af røgenet med produkter manuel dypning af jomfruhummere i hele kasser 6.1 Kortlægning og vurdering af løft Alle løfteopgaver kortlægges og vurderes i APV'en ud fra en helhedsvurdering. Følgende faktorer skal medtages: den samlede løftede vægtmængde pr. dag (antallet af løft gange byrdens vægt) hvor langt man skal række for at tage eller sætte byrden om det er kontinuerlige løft i modsætning til lejlighedsvise løft efterfulgt af perioder, hvor kroppen kan hvile hvor langt byrden skal bæres. Såfremt byrden bæres mellem 2 og 20 meter, gælder andre vægtgrænser (vægtgrænser for bæring). Bæring over 20 meter må ikke finde sted øvrige faktorer (se næste side) Udgangspunktet for vurderingen af løft er byrdens vægt og rækkeafstanden. Rækkeafstanden er den vandrette afstand mellem byrdens tyngdelinje og løfterens lænderyg under løftet. Det skyldes, at belastningen af lænderyggen øges, når rækkeafstanden til kroppen øges. Belastningen øges også, hvis ryggen er foroverbøjet eller vredet, og når et løft varer længe. Derudover findes flere såkaldte øvrige faktorer, der øger risikoen for overbelastninger ved tunge løft. Når tunge løft skal vurderes, anvender Arbejdstilsynet nogle vægtgrænser, som illustreres ved hjælp af figur A. For vurderingen af den samlede daglige løftemængde gælder nedenstående løftegrænser: cirka 10 ton per dag for løft tæt ved kroppen (det er sjældent, at en byrde løftes tæt ved kroppen) 21\n22 cirka 6 ton per dag for løft i underarmsafstand (ca. 30 cm) cirka 3 ton per dag for løft i 3/4 armsafstand (ca. 45 cm) Løftegrænserne er vejledende og forudsætter, at løftene foregår under optimale forhold. Løft i længere rækkeafstand fra lænderyggen end 3/4 armsafstand vil indebære øget risiko for helbredsskader og skal vurderes særskilt. Figur A. Arbejdstilsynets vægtgrænser. Rødt område: Løft anses for klart sundhedsskadeligt. Gult område: Der skal foretages en nærmere vurdering af, om løft er sundhedsskadeligt. Hvis belastningen ligger i nærheden af det grønne område, skal der normalt være flere forværrende faktorer til stede, før løftet betragtes som sundhedsskadeligt. Grønt område: Løft er normalt ikke sundhedsskadeligt på grund af vægt og rækkeafstand. Det er dog sjældent, at en byrde løftes tæt ved kroppen. Der er ikke krav om at medregne løft i det grønne område i den samlede vægt. 6.2 Øvrige faktorer Det er vigtigt også at kortlægge de øvrige faktorer, der kan øge belastningen, når der foretages en vurdering. Herunder er anført nogle af de øvrige faktorer, der kan forekomme ved tunge løft. Arbejdsforhold: tunge løft flere gange om dagen bæring af byrder over 2 meter hyppige gentagne løft (se afsnit 3 om EGA) Byrdens udformning/beskaffenhed: uhåndterlige byrder, som er svære at få et fast greb om byrdens størrelse eller form gør det svært at løfte byrden tæt på kroppen 22\n23 Arbejdsstedets indretning: løft i kolde rum med træk uhensigtsmæssig belysning eller ringe synsforhold glatte gulve, risiko for at falde bæring af byrder op og ned ad trapper (et trappetrin svarer til at gå en meter med byrden) Fysisk anstrengelse: hurtige løft i en skæv arbejdsstilling med vrid/drej (se afsnit om Arbejdsstillinger) byrden skal stilles præcist løftbevægelsen starter og slutter pludseligt Såfremt det vurderes, at der er en helbredsrisiko forbundet med en løftesituation, skal der via APV-handlingsplanen arbejdes med løsninger, som kan reducere belastningen. 6.3 Foranstaltninger Tekniske hjælpemidler: der anvendes egnede tekniske hjælpemidler til at lette løfteopgaver, fx vakuumløfter, løfteborde og transportører Planlægning og tilrettelæggelse af arbejdet: tunge byrder søges opdelt eller varer anskaffes i mindre tunge enheder unødige flytninger og transport undgås ved timing i levering og placering af materialer mv. arbejdet varieres, eller der indlægges pauser, for at give muskler og led tid til at afspændes løftearbejde fordeles mellem flere medarbejdere Arbejdsstedets indretning: Instruktion: Andet: der skabes tilstrækkelig plads til at anvende hensigtsmæssig arbejdsteknik og til at køre med egnede tekniske hjælpemidler byrder skubbes og trækkes snarere end bæres arbejdshøjden tilpasses den enkelte medarbejder og arbejdsopgave bæring minimeres ved at gøre afstanden så kort som mulig rækkeafstande minimeres til steder, hvor byrder løftes og sættes tunge byrder placeres i hoftehøjde, dvs. optimal arbejdshøjde. De lette byrder sættes i skulder- og knæhøjde. Byrder, der kan flyttes med palleløfter, placeres nederst eller øverst på reolen der gives oplæring og instruktion i god løfteteknik og i korrekt brug af tekniske hjælpemidler hvis der anvendes handsker, skal de give et godt greb om byrden fx handsker med nopret gummiflade til håndtering af glatte kasser med frostvarer der føres løbende tilsyn med, at sikkerhedsforanstaltninger overholdes Henvisninger At-vejledning D.3.1 om løft, træk og skub At-vejledning D.3.4 om arbejdsrelateret muskel- og skeletbesvær 23\n24 7. Varme, kulde og træk Kulde og træk kombineret med vådt arbejde kan forøge risikoen for ulykker og medvirke til øget sygefravær mv. Enkelte steder i fiskeindustrien er arbejde i varme omgivelser også et arbejdsmiljøproblem. 7.1 Acceptabelt temperaturinterval i arbejdslokaler Temperaturen på arbejdspladsen skal normalt ligge i komfortområdet. Det vil sige en temperatur, hvor man hverken har det for koldt eller for varmt. Komfortområdets grænser afhænger af den fysiske aktivitet og den påklædning, som er passende for arbejdet. Tommelfingerreglen er, at komfortområdet ved stillesiddende arbejde er mellem 18 og 25 C. Generelt bør rumtemperaturen ikke komme under: 18 C ved stillesiddende og stillestående arbejde samt ved let fysisk arbejde 15 C ved arbejde med begrænset fysisk anstrengelse 10 C ved arbejde med stærk anstrengelse, forudsat at rumtemperaturen er opnået senest en time efter arbejdets start Disse temperaturer er kun generelle retningslinjer. Det vigtigste er, at forholdene på arbejdspladsen er fornuftige, dvs. at temperatur, arbejdsopgaver og påklædning passer sammen. Desuden må der ikke være: træk (den gennemsnitlige lufthastighed bør være under 0,15 m/s) store forskelle mellem temperaturen ved fødder og temperaturen i hovedhøjde (temperaturforskellen må ikke overstige 4 C) store temperaturændringer på mere end 4 C i løbet af arbejdsdagen Fødevareregionerne accepterer de krav, Arbejdstilsynet stiller til mindstetemperaturer i arbejdslokaler. Men fødevaremyndigheden stiller desuden krav om, at produkterne kan holdes kolde med is, eller at den tid, produktet er uden for kø le rum/fryserum, er kortest mulig. Arbejdstilsynet accepterer arbejde i kolde omgivelser, når temperatur, arbejdsopgaver og beklædning passer sammen. Eventuel nedkøling af produktionen eller produkterne skal ske på en sådan måde, at de ansatte ikke udsættes for helbredsskadelig træk eller kuldestråling. Hvor det er muligt, skal arbejdspladser termisk isoleres fra nedkølingsprocessen. I fiskeindustrien er der områder, hvor en nedre temperaturgrænse på 10 C er ac ceptabel. Tilsvarende er der områder, hvor 16 C er for varmt for de medarbejdere, der har vådt og tungt arbejde og er nødt til at bære beskyttelsesbeklædning (olietøj mv.). Arbejde ved lave temperaturer, fx i køle- eller frostrum, accepteres kun for den del af arbejdet, som ikke kan udføres under normale temperaturforhold. 7.2 Arbejde i kolde arbejdsområder Når musklerne er kolde, er bevægelserne langsommere og mindre præcise end normalt. Det øger risikoen for ulykker ved arbejde med knive og lignende redskaber og for skader ved håndtering af tunge kasser o.l. Mange arbejdsopgaver i fiskeindustrien omfatter frosne produkter, der ligger frit i arbejdsrummet (fx laks i skiver og frosne rejer). Af hensyn til produktkvaliteten ønsker man at holde så lav en rumtemperatur som muligt. Arbejdsopgaverne er hyppigt stillestående og uden stor fysisk aktivitet. I disse omgivelser er der således modstridende krav i hensynet til medarbejderne og hensynet til produktet. Her skal der stilles egnet arbejdsbeklædning til rådighed, og det skal sikres, at der ikke er træk og kuldenedfald. 24\n25 7.3 Kolde og frosne overflader Hudkontakt med -15 C koldt stål i et par sekunder mærker man kun som kortvarig smerte, inden området hurtigt bliver følelsesløst. Men varer kontakten mere end seks sekunder, er der fare for frostskader på hænder og fingre. Selv om en overflade ikke er så kold, kan lokal afkøling af fx hænderne medføre karsammentrækning og eventuelt smerter, og fingerfærdigheden aftager med øget risiko for ulykker til følge. Foranstaltninger Indretning af arbejdspladsen: kolde flader isoleres på arbejdspladser, hvor man gerne vil støtte sig mod bordet, sættes isolerende maveplader på bordkanten, som man kan støtte sig mod fx ved renpilning, sortering, inspektion og kontrol på bånd trækgener skal fjernes. Porte og døre forsynes med automatisk lukning. Retningslinjer for, at man lukker døre og porte efter sig vandstænk fra maskiner undgås. Spulestrålen rettes. Opsætning af skærm så vand ikke rammer operatører nedkøling af produktionen eller af produkter skal ske på en måde, så de ansatte ikke bliver udsat for kuldestråling is på gulvet skal fjernes Beklædning: virksomheden skal stille personlige værnemidler (termotøj, vandtæt tøj, forklæde, olietøj til kassetømning, kassevask mv.) til rådighed for de ansatte til beskyttelse mod kulde ved håndtering af frosne produkter med hænderne anvendes isolerende handsker hvis der kan forekomme vandsprøjt, anvendes forklæde eller olietøj (og eventuelt vandtæt fodtøj) ved arbejde i nedkølede rum anvendes termotøj 7.4 Arbejde i varme arbejdsområder Arbejde i lokaler, hvor temperaturen er højere end 25 C, giver væsketab som følge af kroppens svedafgivelse. Det gælder også ved stillesiddende arbejde. Væsketabet og ubehaget ved varmen medfører, at den fysiske præstationsevne er nedsat væsentligt. Kroppen bliver træt og sløv. Koncentrations- og opmærksomhedsniveauet sænkes, og det øger risikoen for ulykker. Generelt skal rumtemperaturen holdes under 25 C. I fiskeindustrien udsættes medarbejderne normalt kun for høje temperaturer (over 25 C) i lokaler med kogning, autoklaver mv. 7.5 Varme flader Kan man umiddelbart berøre bare metalflader over 67 C, skal de isoleres eller afskærmes, da der ellers er risiko for at få brændemærker. Temperaturen på damprør ligger typisk mellem 100 og 110 C. Arbejder man tæt på damprør, er der stor risiko for at blive forbrændt, hvis damprørene ikke er isoleret. I fiskeindustrien er der varmepåvirkninger ved fx autoklaver, kogere, pasteurisatorer og varmetunneller med varmt vand. Foranstaltninger Indretning af arbejdspladsen: damp fra produktionsprocesser fjernes ved ventilation rør og varme maskindele isoleres eller afskærmes varmegener mindskes med effektiv rumventilation 25


Alle restauranter i Michigan City Restauranter i nærheden af Bridges\nAlle aktiviteter i Michigan City Aktiviteter i nærheden af Bridges\nSøg USA›Indiana (IN)›Michigan City›Restauranter i Michigan City›Bridges\nNr. 9 af 113 Restauranter i Michigan City Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 508 E 2nd St, Michigan City, IN 46360-3212 +1 219-878-0227\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Bridges Klik her for at vurdere\n508 E 2nd St, Michigan City, IN 46360-3212 Placering:\n2 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Bridges og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Bridges Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 347 anmeldelser Lighthouse Place Premium Outlets\n409 anmeldelser Shoreline Brewery


Dansk (Danish) | Page 2 | GTA Network Forum\nHar arbejdet i begge.\nSeneste projekt jeg var med til fra 2013 til 2016 er "Infestation: The NewZ" Ude på steam nu. Dog vil dette kræve helt nyt orker jeg ikke igen.. Søger noget simpelt, men sjovt. Tænkte dette kunne være det. Har været igennem minecraft, arma 3, dayz osv...\nDer er nu meget stor forskel på at lave et gamemode til et allerede udviklet spil som GTA:V og så lave dit eget helt fra bunden. Jeg ser ingen grund til at begynde på et nyt spil når man allerede har så stærkt et værktøj som Network til rådighed.\nMen jeg bruger allerede Unity engine, men ikke så meget Unreal.\n-Andreas, Mar 29, 2017\nVi brugte for et par år siden en masse energi på vores gamle VirtuChat, men brugerinteressen løb stille og roligt 'ud i sandet' og til sidst stoppede projektet helt ..\nKig ind her: http://virtuchat.com/gammel.html\nVi brugte den gode gamle Torque grafikmaskine med over 10 år på bagen. Kernen var skrevet i C++ og game script-ningen skete i en C++ linende syntax, dengang et spændende projekt. Som nu er 'tryllet om' til RS grafiksystemet i VirtuChat 2 ..\nOlesenDK, Mar 29, 2017\nJa er helt med på at starte fra bunden og skulle man ende ud i den detaljerigdom som GTA fremviser, så skal man vist ha goooood tid og afsætte mange år ..\nDer vil altid være massere af penge i det hvis man starter fra bunden af Men hvis man ser på mange små indie studier, så starter de alle på mods, først, også på sidelinjen laver de et spil sammen!\nfack, quotede den forkerte.. @OlesenDK\nVagabonden, Mar 29, 2017\nDakdust New Member\nHejsa Alle I danskere!\nMTG kunne sikkert godt bruge flere Scripter(e), den bedste måde at komme til er nu nok ved at vise dem projekter som man har lavet, i video form. Det er hvertfald det jeg synes det virker til at flest er blevet hyret ved.\nDakdust, Jun 16, 2017\nHej alle. Vi har en RP server kørende på FiveM. Join vores TS for at få mere at vide\nBenny, Jan 7, 2018


Thank You for Smoking - Wikipedia, den frie encyklopædi\nTodd Louiso med flere\n31. august 2006 (Tyskland)\nThank You for Smokings hjemmeside\nThank You for Smoking er en Golden Globe-nomineret amerikansk film fra 2006, baseret på bogen af samme navn skrevet af Christopher Buckley. Filmen er instrueret af Jason Reitman og har Aaron Eckhart i hovedrollen som Nick Naylor, der er hovedtalsmand for tobaksindustrien.\nFilmen er centreret om Nick Naylor, der er en sædeles veltalende mand, der arbejder som talsmand/lobbyist for tobaksindustrien. Hans opgave er at overbevise amerikanerne om at det er okay at ryge. Han bruger alle kneb og pga. sit fantastiske talent for at tale, diskutere og argumentere tror folk på ham (Nick mener at hans job går ud på altid at have ret og at han aldrig tager fejl). Nick prøver også at at overføre sine erfaringer og evner som lobbyist til sin søn Joey Naylor (spillet af Cameron Bright) og han lærer ham at sætte spørgsmålstegn ved alt.\nNick mødes en gang om ugen med sine venner, talskvinden for spiritusindustrien, Polly og talsmanden for våbenindustrien, Bobby Jay. De kalder sig Dødens KøbMænd og mødes én gang om ugen på restauranten Bert's. De diskuterer og snakker om hvad der er sket i deres forskellige fag denne uge.\nDa tobaksindustrien kommer i modvind, bl.a. fordi senatoren af Vermont, Ortolan Finistirre (spillet af William H. Macy) går til angreb, skal tobaksindustrien komme med et modspil. Nick Naylor finder så på at tobaksindustrien skal betale hollywoodproducenter for at deres skuespiller så ryger i hollywoodfilm ligesom de gjorde i omkring midten af 1900-tallet med stor succes. Så Nick tager med sin søn til Hollywod, L.A. for at snakke med Jeff Megall (spillet af Rob Lowe) og forhandle om at hollywoodstjernerne Catherine Zeta-Jones og Brad Pitt skal ryge cigaretter i deres næste film.\nAaron Eckhart — Nick Naylor\nMaria Bello — Polly Bailey\nCameron Bright — Joey Naylor\nAdam Brody — Jack\nSam Elliott — Lorne Lutch\nKatie Holmes — Heather Holloway\nWilliam H. Macy — Ortolan Finistirre\nRobert Duvall — Kapten\nKim Dickens — Jill Naylor\nRob Lowe — Jeff Megall\nJ.K. Simmons — Budd "BR" Rohrabacher\nThank You for Smoking på Internet Movie Database (engelsk)\nThank You for Smoking på Filmdatabasen\nThank You for Smoking på Scope\nThank You for Smoking i Svensk Filmdatabas (svensk)\nThank You for Smoking på AlloCiné (fransk)\nThank You for Smoking på AllMovie (engelsk)\nThank You for Smoking hos American Film Institute (engelsk)\nThank You for Smoking på Turner Classic Movies (engelsk)\nThank You for Smoking på The Movie Database (engelsk)\nThank You for Smoking på Rotten Tomatoes (engelsk)\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Thank_You_for_Smoking&oldid=9707460"\nDenne side blev senest ændret den 20. oktober 2018 kl. 22:44.


Stram op øvelser. Få flad mave på 8 uger\nBIKINIKLAR på 8 uger - sådan gør du! | mandflot.com Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Ved at følge et par enkle anvisninger kan du faktisk stramme din krop synligt op, så du til sidst slet ikke kan vente med at flashe den på stranden. Tre Woman-læsere med tre forskellige problemområder har agereret forsøgskaniner. Du kan læse deres program - og se før- og efter-billederne - her. Rikke Hørlykke: 6 øvelser til stærke arme, stramme balder & flad mave og saml både ben og arme i en V-formation op mod loftet, inden du kommer tilbage til. Effektiv træning indendøre: 6 maveøvelser til flad mave Stram op i de inderste mavemuskler fra kønsbenet op til navlen under hele øvelsen. Forestil dig, at du.\nSTRAM OP ØVELSER - 26 tommer pik. Bliv bikiniklar på otte uger\nStram op øvelser, mælk uren hud Du kan sagtens nå at blive trimmet op inden bikinisæsonen - vi giver dig det komplette program\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. 3. maj 7 øvelser der vil stramme din mave op. 1 Del. Maven er en af de sværeste dele på kroppen at tone, da det kræver en konstant indsats. Mange. GODE ØVELSER TIL AT STRAMME OP: Lav Supermand: Læg dig på maven på gulvet med strakte ben og arme og kig ned i gulvet, så du ligner Supermand. Stram Op er en time med fokus at træne kroppens store muskelgrupper så som bl.a. ben, baller, ryg, mave og arme samt forbedre din muskeludholdenhed. En stærk krop gør dig sund, smuk og fri. Det mantra efterlever personlig træner Rikke Hørlykke selv, og her viser hun seks øvelser, der giver dig styrke fra top til tå. Maven er en af de sværeste dele på kroppen at tone, da det kræver en konstant indsats. Mange tager først på omkring maven, og det kan være svært at gøre noget ved.\nGODE ØVELSER TIL AT STRAMME OP: Lav Supermand: Læg dig på maven på gulvet med strakte ben og arme og kig ned i gulvet, så du ligner Supermand. jan Nem Motion: Personlig træner Anne Bech viser tre nemme øvelser, så du kan træne lårmusklerne og få faste og stramme lår. Hvis tiden er knap. 4. mar Hvert program består af fire funktionelle øvelser, der skal udføres (fx 20 klassiske mavebøjninger); Spænd op i maven under alle øvelserne. jan Nem Motion: Personlig træner Anne Bech viser tre nemme øvelser, så du kan træne lårmusklerne og få faste og stramme lår. Hvis tiden er knap. 4. mar Hvert program består af fire funktionelle øvelser, der skal udføres (fx 20 klassiske mavebøjninger); Spænd op i maven under alle øvelserne. maj Her er forfatter og løbeekspert Christina Bøllings bud på de mest effektive øvelser , du kan lave for at styrke kroppen og stramme op.\nSTRAM OP ØVELSER - kan du rette en brudt penis. Bliv bikiniklar på otte uger\nStå øvelser benene i hoftebredde og hold vægten stram på kroppen. Forestil dig, at du skal ned stram sidde på en lille stol bagved dig, så du bøjer knæene og skubber numsen bagud. Kom så øvelser ned, du kan. Spænd i maven og stræk benene i 3x10 gentagelser.\n5 gode øvelser for mave, arme og bagdel stram op øvelser Mar 19, · Træn maven efter fødslen, Niveau 0 Superfit Mor. genoptræningen af dine mavemuskler efter graviditet og fødsel med disse allerførste øvelser. Stram Op er baseret på opstrammende øvelser for hele kroppen og særligt vores kvindelige medlemmer holder af denne træningsform.\ndec Træningen virker (for det meste) og øvelserne er relativt simple – uden avanceret koreografi Hvordan foregår bodytoning/stram op træning?. 5. okt Den klassiske øvelse, hvor man trækker musklerne i underlivet sammen, er rigtig god til stramme musklerne op. Øvelserne kan være nemme at.\nKend din træningsform: Workout – bodytoning og stram op holdtræning tænder navne\nEffektiv træning indendøre: 6 maveøvelser til flad mave Stram op i de inderste mavemuskler fra kønsbenet op til navlen under hele øvelsen. Forestil dig, at du. 3. maj 7 øvelser der vil stramme din mave op. 1 Del. Maven er en af de sværeste dele på kroppen at tone, da det kræver en konstant indsats. Mange. GODE ØVELSER TIL AT STRAMME OP: Lav Supermand: Læg dig på maven på gulvet med strakte ben og arme og kig ned i gulvet, så du ligner Supermand. kcal ved to gennemgange af alle 5 øvelser. Er du begynder, så start med 10 gentagelser. Øvede kan gå op til ØVELSE 1 - fortsat.\nStram op øvelser, håndkøbsmedicin mod tørhed i skeden Du kan sagtens nå at blive trimmet op inden bikinisæsonen - vi giver dig det komplette program\nØvelser med styrketræning eller udholdenhedstræning er alle tiders stram populære træningsform i fitnesscentrenes holdsale. Træningen virker for det meste og øvelserne er relativt simple — uden stram koreografi — øvelser næsten alle kan være med. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. De 8 øvelser træner først og fremmest din mave, men programmerne er sammensat, så du også opnår en række andre fordele:.\nDe her øvelser er ingen undtagelse, hvorfor ikke prøve disse syv øvelser til at stramme din mave op uden overhoved at skulle forlade huset?. Skal du undgå at døje med skader og smerter, så bør du varme op, inden du kickstarter dit træningspas. Sætter du blot minutter af til opvarmning. Stram op. Stram op er til dig der ønsker at stramme op og få en større fedtforbrænding. Med stram op holdet vil du opleve varierende og udfordrende øvelser. Gør som 15.000 andre, og tilmeld dig Womans nyhedsbrev\nTidligere: « « Hvordan man øger længden af penis


ASUS ZenBook S UX393EA PURE2 Bærbar\nHjem / Bærbar / Laptop / ASUS ZenBook S UX393EA PURE2\nVarenummer (SKU): 2889995 Kategori: Bærbar / Laptop\nCore i7 1165G7 / 2.8 GHz, Windows 10 Home, Iris Xe Graphics, 16 GB RAM, 1 TB SSD NVMe, 13.9" berøringsskærm 3300 x 2200, Wi-Fi 6, jadesort … læs mere her\nASUS ZenBook S UX393EA PURE2 Bærbar / Laptop\nASUS ZenBook S UX393EA PURE2 er en af mange varer her på shoppen og findes i den godt sælgende kategori Baerbar. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber ASUS ZenBook S UX393EA PURE2 hos den populære shop Proshop.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være dette produkt. Køber du varer online sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøb ASUS ZenBook S UX393EA PURE2 allerede i dag til kun kr. 14811.00\nASUS ZenBook S UX393EA PURE2 til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nShoppes der produkter online, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køen er der slet ikke, når du handler online, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Jameson udsalg og priser | Promotheus\nStartside / Produkter / Jameson\nJameson udsalg og tilbud\nHos Promotheus ved vi alt om tilbud, udsalg, tilbudsaviser og aviser, der er tilgængelige for Jameson. Vi kan fremskaffe de allerbedste rabatter, og vi vil være de første til at give dig besked, når Jameson er på tilbud. Og det betyder, at du kan gøre utrolige besparelser på dit ugentlige indkøb. Se blot, hvor meget vores tilbud og udsalg fra de nyeste tilbudsaviser kunne spare dig af midler på Jameson.\nUndersøg prisen på Jameson hos dine yndlingsforhandlere\nSe på de faktiske tilbud og kampagner på dine yndlingsprodukter som jamón serrano, Jane Iredale, Jason Markk, Jaybird, jazzbuks. Her ved Promotheus er alt samlet, du er kun ét enkelt klik væk fra dejlige tilbud. Sørg for at blive ved med at komme retur til os - vi arbejder altid på højtryk for at forbedre vores kundeservice, og vi tilføjer nye kampagner og udsalg hver eneste dag, for at kune give dig de allerbedste og laveste priser!