House Doctor Vase, Aljeco, Grå/Sort\nVase, Aljeco, Grå/Sort\nDenne smukke vase af stentøj vil uden tvivl pynte smukt i ethvert hjem. Placér vasen på spisebordet eller i vindueskarmen med en frisk buket blomster, for et personligt udtryk i indretningen. Vasen hedder Aljeco, og måler 40 cm i højden og 32,5 cm i diameter. Vasen er i en fin grå/sort farve, som efterfølgende har fået glaseret et lyst mønster derpå. Både alene og med vaser i andre farver og former vil Aljeco sætte sit præg på indretningen i hjemmet.\nh: 40 cm, dia: 32,5 cm


Original Egg Skelter® rummer ca 24 hønseæg af alm størrelse\nmåler 31x22cm på det bredeste sted og 20,5 cm høj.\nFindes også til æg fra dværghøns her\nEgg Skelter® er en æggekarrusel til opbevaring af æg\nDer er op til 14 forskellige farver at vælge imellem, så der vil altid være en der passer til dit farveønske. Farverne er cream, sage green, kornblomstblå, sort, mørkeblå, pink, rød, applegreen, duckegg blue, mørkegrøn, søgrøn, hvid, skiffer og pearl.\nOpbevar dine flotte friske æg på køkkenbordet i en egg skelter, så alle kan se dem. Den kan indeholde op til 24 æg af medium størrelse og måler 31x22cm på det bredeste sted og 20,5 cm høj. Fremstillet i pulverlakeret metal bør håndvaskes med mild sæbevand og tørres hel tør inne velegnet for opvaskemaskine Rosenbud har eneforhandlingen af EggSkelter i Skandinavien og vi har alle farver i standardudgaven, som passer til almindelige hønseæg og andeæg.\nÆggebakke til sikker opbevaring af 12 æg\nHøne tråd Kurv til æg\nDer var engang en landbrugssmed\nsom bare ikke kunne finde på en julegave til sin kone.\nHan ville så gerne give hende noget helt specielt og noget som ingen andre havde.\nHan tænkte og tænkte og pludselig en dag, da han stod på værkstedet med nogle stumper jern - kom ideen.\nHans kone var meget glad for sine høns og det skulle være en gave der både kunne fryde øjet, men også være praktisk.\nOg så var æggekarrusellen født, det er mange år siden og i dag findes den i et utal af farver og til både store og små hønseæg og tusinder over hele verden glædes ved det daglige syn af deres smukke æg\nEgg Skelter, æggekarrusel eller en æggeslæde - kært barn har mange navne og vi er mange som dagligt frydes over vores smukke æg.\nNår man henter æg i hønserederne daglig er det ikke altid man lige får lagt dem på rette plads og så kommer tvivlen om hvor gamle mon æggene er blevet?\nMin æggekarrusel står på køkkenbordet og jeg har fået for vane, altid at lægge æg heri, når jeg kommer ind.\nSå nu er der styr på datoorden og ingen gamle æg her.\nÆg kan holde sig længe, flere måneder påstår nogen.\nDet har jeg dog aldrig prøvet efter, da vores æg bliver spist hurtigere end jeg kan nå at fylde karrusellen.\nEn ting er vigtig ved holdbarhed af æg, de må ikke vaske. Er æg først blevet vasket, skal de i køleskab og holdbarheden er svundet ind til få dage.\nNår man ikke må vaske sine æg, er det en god ide at hønsehuset, redekasserne og hønsegården ren og tør, så får man altid rene fine æg.\nHer er et lille link til en undersøgelse om opbevaring af æg.


Krus Grævling - Myrte | Gaver | Vivara Naturprodukter\nForsiden Gaver Krus Krus Grævling - Myrte\nKrus Grævling - Myrte\nDu kan nu hente naturen ind i huset med dette krus fra Myrte. Siden Myrte for første gang tegnede en isfugl, har hun ikke kunnet stoppe igen. Hun tegner gerne produkter, der bringer lidt farve ind i hjemmet. Så hvis du holder af naturen som Myrte gør det, så er hendes tegninger utvivlsomt også noget for dig.\nDette krus er påtrykt en tegning af en grævling. Serien, som Myrte har fremstillet specielt for Vivara, består af en række krus med forskellige motiver. Alle er det umiskendeligt tegninger af Myrte i smukke farver. Krusene rummer hver 310 ml, de er fremstillet af porcelæn og tåler maskinopvask.\nViskestykke, grævling - Myrte


Datamatiker/dataingeniør | Kalundborg | Novozymes A/S | Jobfinder\nPioneer a brighter futureNovozymes arbejder tæt sammen med kunder, partnere og det globale samfund for at skabe en bedre og mere bæredygtig verden....\nDatamatiker/dataingeniør, Supply Operations, Kalundborg\nTil vores vedligeholdsafdeling i Kalundborg, søger vi en datamatiker/dataingeniør til at bistå os i arbejdet med at udvikle vores processtyresystemer. Jobbet omfatter analyse af nuværende system med henblik på at foretage en kritisk vurdering af tilstand, samt fastlæggelse af en prioriteret udviklingsplan for processtyresystemerne i Novozymes Kalundborg.\nProgrammering og idriftsættelse af ændringer som ønskes/kræves for at øge effektivitet og kvalitet i produktionen, samt vedligeholdelse af de IT-systemer som anvendes i Novozymes' produktion er ligeledes en del af jobbet. Du skal i samarbejde med afdelingsledere og directors udarbejde strategi for udvikling af systemer, der sikrer en fortsat effektiv produktion.\nPå sigt ønsker Novozymes at kombinere denne position med ledelse, hvorfor der vil blive lagt vægt på dette.\nVi tilbyder et job i en verdensomspændende virksomhed, med store muligheder for personlig og faglig udvikling. En organisationsstruktur som - på trods af virksomhedens størrelse - kan betegnes som effektiv og fleksibel. Der er kort vej fra tanke til handling.\nVi har et godt arbejdsmiljø med tæt kollegialt samarbejde, og en uformel omgangstone.\nha' en uddannelse som datamatiker eller dataingeniør\nvære udadvendt, struktureret, engageret og trives med et højt tempo.\nvære omstillingsparat, og en positiv samarbejdspartner for vores produktionsenheder\nkunne tage ansvar og udvise stor fleksibilitet og tålmodighed\nFor mere information kontakt venligst Henrik Nordbo på tlf. 3077 2930 eller Morten Stennicke Løwe på tlf. 3077 2324\nAnsøgningsfrist: 30. april 2017\nVedhæft dit CV, eksamensbeviser, anbefalinger og andre relevante dokumenter.


Et brusebad i James Taylor-sange på teatret - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Odsherred\nThe James Taylor Journey - ti Taylor-begejstrede musikere - giver koncert og plukker i James Taylors omfattende bagkatalog. PR-foto\nArtiklen: Et brusebad i James Taylor-sange på teatret\nEt brusebad i James Taylor-sange på teatret\nOdsherred - 09. august 2017 kl. 20:48\nDen amerikanske singer-songwriter James Taylor er blandt andet kendt for sin udødeliggørelse af Carole King-sangen »You've Got a Friend«, der nåede førstepladsen på Billboard Hot 100 i 1971.\nDerudover har James Taylor leveret et væld af iørefaldende folk- og popsange, blandt andre »Copperline«, »Shower The People« og »How Sweet It Is (To Be Loved By You)«.\nFredag den 11. august vil der være rig mulighed for at høre alle de øreklæbende Taylor-hits på Odsherred Teater i Nykøbing Sjælland, når Holbæk-gruppen The James Taylor Journey - ti Taylor-begejstrede musikere - giver koncert og plukker i James Taylors omfattende bagkatalog.\nSanger og skuespiller Mads Lisby er i vokal front og bakkes op af på kor af Sarah Kristiansen, Rikke Aviaja Brandt og Anders Rasmussen. De øvrige i bandet er alle drevne musikere - på keyboard Niels Jørgensen, akustisk guitar Peter Frøslev, el-guitar Knud Erik Møller, percussion Poul Acton, trommer Allan Bode og bas Togo Olsen.


Familie- og kærlighedsliv dårligt - hvordan bliver det bedre?: AdamogEva.dk\nHej. Jeg har nogle spørgsmål til, hvordan min hverdag kan komme til at hænge sammen igen. Jeg er træt og ked af det hele tiden, fordi min mor og hendes kæreste ikke kan finde ud af at være kærester. Det resulterer i, at jeg som det eneste barn tilbage i huset er meget ensom og ikke ved, hvad der skal skal ske med dem.\nJeg holder rigtig meget af min mors kæreste, men jeg kan ikke holde ud at høre om alle penge problemerne og med, hvor vi skal bo. Jeg får hele tiden at vide, at vi skal flytte, men ingenting sker.\nUd over familien går kærligheds livet også rigtig dårligt, jeg er buttet, men får tit at vide, at jeg er en smuk og rigtig dejlig pige. Jeg har bare aldrig været den tynde smukke pige, som alle vil have, og jeg har svært ved at forholde mig til ting. Jeg vil bare rigtig gere have nogle råd til, hvordan jeg kan blive lidt mere glad.\nMaria, den fortvivlede pige, 17 år\nHej Maria, 17 år\nJeg har lyst til at begynde med at kommentere på det sidste, du skriver. Du skriver, at du har svært ved at forholde dig til ting.\nTil dette vil jeg give dig mine tanker tilbage. Jeg synes, at du er god til at forholde dig til dit liv mht. noget. Du fortæller:\nEndvidere ved du, hvad du er træt af og ked af.\nVed at have kendskab til, hvordan du oplever tingene, giver det mulighed for at overveje: Sådan er det at være mig lige nu. Er der mulighed for at ændre på det, så at jeg kan, som du skriver, blive mere glad?\nDu nævner 2 temaer\nTema 1: Min mor og hendes kæreste.\nDu fortæller meget præcist, hvad det er, der er svært.\nJeg kan ikke holde ud at høre om penge.\nJeg kan ikke holde ud at høre om spørgsmålet om, hvor vi skal bo.\nJeg får hele tiden at vide, at vi skal flytte, men der sker ingenting.\nJeg er det eneste barn i huset og er meget ensom.\nNår jeg kigger på listen med svære ting, tænker jeg på, at det er forståeligt, at det er svært at få din hverdag til at hænge sammen. Du fortjener virkelig at følges med nogen, der lytter til dig, og som du kan regne med, og som vil hjælpe dig i det, som du står i.\nEr der mulighed for at vælge at forandre noget?\nNu ved jeg ikke, hvad du har forsøgt, men jeg vil liste nogle muligheder op, som du kan overveje, om du kan bruge til at forandre din situation med.\nEr det en mulighed helt konkret at sige eller skrive til din mor: Jeg har det rigtigt svært med, at I siger, vi skal flytte, og der sker ingenting. Det gør mig virkelig ked af det og træt af det. Jeg kan ikke holde ud at høre på, at I skændes.\nHar du ældre søskende, som du har mulighed for at snakke sammen med, og som du kan stå sammen med, så at du på den måde ikke føler dig helt så ensom?\nKunne du i virkeligheden tænke dig at flytte hjemmefra? Ville det være en mulighed? Er der et andet familiemedlem, du kunne have lyst til at bo hos?\nKender du en, som du har tillid til, og som du kan snakke med om det, som du står i? Er det en mulighed at finde en, som kan bakke dig op i at gøre det, som er godt for dig.\nSpørgsmålene stiller jeg til dig, da det er vigtigt, at du finder ud af, hvad du tænker og mærker omkring, hvad der vil være bedst for dig.\nTema 2: Mit kærlighedsliv går dårligt\nDet første jeg lægger mærke til er, at du fortæller:\nJeg får at vide, at jeg er smuk.\nJeg får at vide, at jeg er en dejlig pige.\nNår jeg læser det i dit brev, lyder det i mine ører til, at du har taget det til dig.\nPrøv at læse det igen og sig det om dig selv, så at det ikke kun er andre, der siger det, men også dig selv:\nJeg er en dejlig pige.\nDu tilføjer, at du er en buttet pige og aldrig har været den tynde smukke pige, som alle vil have.\nTil dette vil jeg gerne spørge dig: Hvad tror du i virkeligheden, der betyder noget, når 2 mennesker finder sammen/ bliver gift? Jeg har hørt mange forskellige kommentarer omkring, hvad mennesker falder for. Her har du et par eks.: Dit smil, din hjælpsomhed, dine kreative evner, dit gode humør.\nNår jeg skriver det til dig, så er det for at give dig mine erfaringer tilbage. Jeg erfarer, at det er rigtig mange ting, der kan være af betydning. Og tænk, nogen siger, at du er en dejlig pige.\nOg et lille tillægsspørgsmål. Er sandheden, at alle går efter tynde piger?\nTag tid til at finde en kæreste\nHvordan er det for dig at tænke på at tage dig tid til at finde en kæreste. Ville det være godt at starte med at give dig tid til at finde ud af, hvad du har brug for lige nu som hjælp til at komme videre i det, du er i hjemme lige nu. Ved at have omsorg for dig selv på denne måde, er der mulighed for at blive mere klar til at finde en kæreste.\nAfsluttende kommentar til dig\nJeg sidder og glæder mig over, at du har skrevet til brevkassen. Godt gået. Du må gerne tænke på, at du ved at skrive, deler dine svære ting med en, så du er startet på at dele din ensomhed med en anden.\nJeg ønsker dig alt muligt godt. Du er velkommen til at vende tilbage, hvis du har brug for det.\nMed hjertelig hilsen Hanne Esmarch


RobinHus - Villa i Sverige : Charmigt stort hotel midt i naturen Sm�l - ID 10064SV\nCharmigt stort hotel midt i naturen Sm�l\nSWEDEN HOUSE :K�b dit eget hotel virksomhed og start direkte fra dag 1. S�lges incl inventar./ kunderegister.Vidingeg�rd: Hotel, G�stgiveri-pensionat- Bed & Breakfast- Fiskehotel laksefiske- restaurang + moderne villa kan anvendes til mange form�l fx:kursuscenter, helsecenter,spacenter, kunst cooparativ, friskole, fiskecamp, helsecenter,firmaets personale fritidshus ell turisthotel med restaurang & natklub. Masser af turister i omr�det Glasriget /Astrid Lindgrens VerdenTil ejd h�rer ogs� stor moderniseret privat villa(260 kvm) i Sm�land i hjertet af glasriget omgivet af vildmarksfornemmelse. Her bliver dr�mme til virkelighed.Vidingeg�rden: Et fantastisk ejd med smuk gr�n beliggenhed med uanede muligheder, hvor man evt kan drive det videre som B&B med hovedv�gt p� �rredfisketurister. �ben fra april til og med sep.Der er forpagtet ca 20 km �, Str�mfiske i Alster�. I dag best�r g�sterne af: fisketurister,turister, som bes�ger glasriket (de mange glasbruk) og Astrid Lindgren�s Verden) middagsarrangemanger,f�dselsdagsfest, firmaarrangemanger ,bryllup, dagskurser , jagtgrupper & catering.Hovedhuset er p� ca 1200 kvm med 3 etager samt fuld k�lder. Det er nymalet. Plantegninger viser kun entreplan + 1 sal.Huset er bygget i kerne tr� fra dengang hvor de klassiske svenske kvalitets huse f�dtes- dengang blev der ikke sparet p� t�mmeret og er bekl�dt med tr�panel falunr�d malet med hvide knuter, vinduer samt indgangspartier og terrasser. Huset er opf�rt p� k�mpe h�ndhugget granit-kampsten som danner et st�rkt fundament. Hovedhuset best�r af total 17 rum, samt �restaurang� k�kkenafdeling samt spisestue med plads til 30-40 personer med �ben pejs. Stue-etagen har 2 lej i hver sin ende af huset med 3 v�relser, opholdsstue, mindre k�kken samt badev�relse og toilet. 1 sal har ogs� 2 afdelinger som neden med 3 v�relser, stue samt 2 badev�relser samt et st�rre f�lles k�kken. Her p� etagen findes yderligere 2 v�relser m badev�relser samt 2 extra v�relser. �verste etage er indrettet som et stort 70kvm selskabslokal samt 2 v�relser i hver ende og et med eget badev�relse. Alle rum og stuer fremst�r velholdte og renoveres i nyere tid.I k�lderen findes huset eget vandv�rk, som fungerer godt med godt vand- her findes ogs� ejd varmesystem et pelletsfyr installeres i 2005. I k�lderen findes masser af plads for forvaring. Ejd er l�bende underholdt og renoveret og nymalet i aug 2012Kursus huset/ aktivitetshuset � her findes en st�rre hall med toilet samt 2 st�rre rum med plads til fx kursister./ dagkursus.Privat bolig: Moderne stor l�kker villa i tr� p� 260 kvm med hall med stor opholdsrum med �benk�kken med alle moderne bekvemmeligheder samt udgang til overd�kket grillterrasse. I opholdsrummet findes trappe til 1 sal � gang til stor sovev�relse samt stort badev�relse, kontor ,samt stor tv stue.P� 1 sal stor opholdsrum samt 2 v�relser samt mindre toiletrum. Alt fremst�r velholdt.Stor dobbelgarage med loftrum samt �ldre stald med plads til heste eller f�r. Mindre hus findes til br�nde.Grunden er p� 12273 kvm og har park lignende karakter med udsigt til gr�nne enge samt egeskov.Denne ejendom b�r ses og har store udviklings muligheder og har et velkendt renom� og blev i 2003 k�ret som �rets F�retag i uppvidinge Kommun. Omgivet af 15 glasv�rker med en konstant str�m af turister.V�lger man at udbygge restaurang siden findes der ingen konkurrence i n�rheden. (Relevante informationer samt drift omkostninger kan oplyses ved seri�s interesse.)Fiske: Forpagtning aftalen med fiskeforeningen om det store stykke ca 15 km Str�mfiske Alster� som vi har idag l�bende p� 10 �r kan evt omdiregeres til k�ber med acept af fiskeriforeningen. oms�t p� salg af fiskekort ca 150.000 SEK Her findes utrolige muligheder for flue- eller spinnfiske efter vild b�k�rred ect i et landskab af brusende floder og store damme i et naturomr�de med klipper og skovomr�de anpasset til alle sportsfiskeren, fam. og handikappede. Her findes ogs� mulighed for at pr�ve p� krebsefiske eller den sp�ndende geddefiske og klassiske aborrefiske. Denne ejd kan enkelt drives videre som B&B med �rredfiske (fiskecamp) ell som hotel med restaurang, kursuscenter, friskole, fler fam. �deg�rd, uddanelsescenter, kunst cooparativ, behandlingshjem, feriekoloni, hotel firma etablering i Sm�land osv. K�ber kan overtage kommende bookinger og kunder samt kunde referencelister. Prisen er s�nket til nuv�rende. Oms�t p� 6 md (B&B)imellem 500.000- 800.000 SEK. Oms er inkl fiskekorts salg p� ca 150.000 SEK kan enkelt �ges mod alle kundegrupper; turister, fisketurister,konferenceg�ster, tyske ungdomsgrupper,cykelturister, restaurang delen, catering, event, f�dselsdagsfester, firma arrangementer, indg� lokal aftaler med firmaer ect. Ejd er nymalet og klar til at tage i drift s�lges med l�s�re. Ejd har �ldre afl�b og skal opdateres p� et tidspunkt S�lges billigt pga �ndret private forhold.\nVigtigt! Juridisk information: RobinHus udland er en �ben annonceringsplatform for ferie- og hel�rsboliger, der er geografisk beliggende uden for Danmark. RobinHus Udland kan benyttes af s�vel private s�lgere som professionelle ejendomsudbydere. RobinHus A/S og RobinHus-m�glerne er ikke agenter eller ejendomsm�glere p� de annoncerede ejendomme, idet RobinHus alene stiller annoncepladsen til r�dighed. Al kontakt om den enkelte ejendom er s�ledes direkte til s�lgeren, og oplysningerne om den enkelte ejendom hidr�rer fra s�lger selv og er ikke kontrolleret eller garanteret af RobinHus. Hovedkontor Toldbodgade 57 - 1253 København K - Kundeservice 33 11 10 06 5.540 synes godt om RobinHus


4 små modeller, til et mindre behov\nDe små weekendture, de vilde outdoor events, de rolige dage ved middelhavet eller den romantiske oplevelse for 2\nDette er Danmarks absolut billigste nye campingvogn\nDenne søde lille campingvogn flytter grænserne for hvor effektivt en lille campingvogn kan indrettes. Vælger du f.eks. grundplan 295 ET får du en campingvogn til 2 personer, med køkken, toilet rum, køleskab og klædeskab. Man skulle næsten ikke tro det var muligt.\nDen spontane weekend tur\nVognen er perfekt til de spontane weekendture eller som rejsevogn ude på de smalle veje, eller i bjergene når I kører til udlandet.\nOpus 295 har et let betjent hævetag med myggenet til de varme sommerdage og lune nætter.\nCampingvognen er bygget i vedligeholdelsesfrit glasfiber med dobbelt vinduer, på et helgalvaniset chassis. Her er en campingvogn med et meget lille vedligeholdelses budget.\n- Den lille sporty GT model\nHar man ønske om et alternativt og mere sporty farvevalg, har Opus kreeret en GT version af alle fire modeller, der er baseret på et helt hvidt karosseri monteret med nogle friske GT striber i lys blå og antracit og mørktonede ruder.\nIndvendig er farverne holdt i grå nuancer på hynder med passende gardindesign og lys beklædning på vægge og loft.\nEn virkelig smart og anderledes campingvogn, der vil stå godt til enhver bil.\nModellen leveres med 2 forskellige indretninger\nVersion 1: Med endekøkken, toiletrum, TV-kommode med køleskab, siddegruppe til 4 personer, der let omdannes til en dobbeltseng og god skabsplads.\nDet er en lille vogn med en lille totalhøjde. Til gengæld har modellen en stor tagluge, så man kan løfte en stor del af taget og derved skaffe både luft og en større ståhøjde.\nVersion 2: Leveres også i en version uden tioletrum, men med to siddedinetter. Her kan man både have sin seng fast opredt og samtidig have en lille siddegruppe med bord, til spisning, læsninig og skrivning.\nEn praktisk indretning, hvis man kan undvære sit toiletrum. I øvrigt leveres et indbygget Thetford skylletoilet som ekstraudstyr i alle modeller med toiletrum.\n- perfekt til den mindre bil\nDen nye Opus 365 nt er bl.a. målrettet mod de mange, der gennem de sidste år har investeret i mindre biler.\nDet kunne også være alternativet til en teltvogn eller hvis du drømmer om at have lidt læ og indendørsmuligheder med, når du tager på jagt, lystfiskeri.\nDanmark billigst campingvogn.\nKarosseriet er udført i glasfiber (vedligeholdelsesfrit) og monteret på et galvaniseret AL-KO chassis med en AL-KO aksel. Dobbeltvinduer, fire solide støtteben, en kæmpe gaskasse, designet trækstangsdæksel og en sofistikeret bagende med moderne lygter. 3. bremselys og en forteltlampe.\nIndvendig er vognen indrettet med en siddegruppe, som hurtigt kan ændres til en dobbeltseng. Store læsespots, et stort klædeskab og hjørne-toiletrum med vindue. TV-kommode, og endekøkkene med masser af plads, 2 gasblus med glasafdækning, 60 ltr. Dometic køleskab og mulighed for Truma varmeovn.\nVia omformer er der 12 volts lys over køkkenet. Desuden er der både 220V indtag og stik i vognen.\nUndervognen er opbygget i AL-KO chassis.\n- let og perfekt til ophold ved fritidsaktiviteter\nOpus 365 GT er en let rejsevogn.\nFlere med udendørsinteresser benytter den lille campingvogn som den perfekte løsning til ophold, når de er afsted på jagt, fiskeri eller windsurfing.\nEn tur til stranden, frokost i det grønne eller som overnatning, når man besøger familie og venner.\nEgenvægt på 650 kg\nMed en egenvægt på bare 650 kg, er det muligt at hægte en Opus på mange mindre biler.\nOpus 365 GT er indrettet med en siddegruppe til fire personer der kan omdannes til en dobbeltseng, klædeskab, toiletrum, overskabe og endekøkken. Køleskabet på 60 ltr. er placeret i TV-kommoden, så der er god plads i køkkenet.\nOpus 365 GT (NTL) har to sofasenge, så man kan få sig en middagslur uden at skulle rede op i siddegruppen. En smart løsning.\n>> Se vores campingvogne på lager <<\nUPDATE: Vi er ikke længere forhandler af Opus campingvogne hos Camping-Specialisten.\nIsabella fortelte nyheder 2021\nWeinsberg CaraCito 2021 - En campingvogn uden gas\nÅrets Succes Virksomhed 2020\nKabe Smaragd "Queen Selection"\nMød os til AUTOCAMPER SHOW\nCorona har sat gang i campinglivet\nVI FLYTTER KUN 30 KM, MEN RYKKER LANGT MERE\nVi flytter i nye lokaler\nÅbent Hus Weekend D. 26. & 27. Oktober\nVi har idag modtaget erhvervsprisen ’Succesvirksomhed 2019’\nWeinsberg CaraCore - Ny autocamper model i 2020\nWeinsberg autocamper forhandler\nOpen By Night hos Camping-Specialisten\nCamping-Specialisten åbner stort nyt center\nForårs Åbent Hus den 9. & 10. Marts\nForsikring af campingvogn: Hvordan dækker den?\nSkal din campingvogn forkæles?\nÅBENT HUS WEEKEND - Kom og oplev 2019 nyhederne\nOpen By Night - En hyggelig sommeraften hos Camping-Specialisten\nFå 25% Rabat hos Terrassen Camping\nForårsmesse 2018 - En hyggelig weekend med rigtig gode tilbud!\nNytårskur 2018 - Spar mange penge!\nÅbent Hus - Se alle 2018 nyhederne!\nSpar 20% på Isabella Demo fortelte\nNYHED - Isabella North Nature\nKabe fylder 60 år!\nNyheder fra Sprite 2018\nNyheder fra Bürstner 2018\nKabe campingvogne 2018\nEM i landevejscykling\nLige nu, rente på kun 1.99% hos Camping Finans!\nKÆMPE 10 års fødselsdag!\nVI mangler brugte campingvogne!\nKom til åbent hus!\nHymer Exciting Jubilæumsmodeller\nFerie for Alle 2017\nPRISMATCH på Isabella fortelte!\nKABE's SmartD vinder EUROPEAN INNOVATION AWARDS\n10 års fødselsdagsfest!\n2017 KABE Classic 780 DGDL\n2017 Hymer ERIBA Nova S


Lely lancerer skumprodukt til at rengøre malkerobotten | LandbrugsAvisen\nLely lancerer skumprodukt til at rengøre malkerobotten\nRobotics Foam er et nyt rengøringsprodukt til malkerobotter fra Lely.\n14. sep 09:54 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nLely er nu klar med et nyt rengøringsmiddel, Robotics Foam, der er specielt udviklet til brug på malkerobotter.\nLely fortæller i en pressemeddelelse, at man har udviklet Robotics Foam, fordi forskellige former for snavs kræver forskellige former for rengøring.\nSnavs fra dyr eller fx fedtstoffer, laktose og protein kan ikke vaskes af udelukkende med vand. Resultatet afhænger også af overfladen der skal rengøres. Og det altså her at Robotics Foam kommer til sin ret, ifølge Lely.\nProducenten oplyser, at Robotics Foam kan anvendes på hele robotten, og det anbefales at bruge en børste til de mere genstridige områder.\nStor mælkeproducent holder fast i robotterne - har investeret i nyeKvæg 22. august · 13:51\nDe største fordele angives til at være effektiviteten samt hvor let det er at bruge. Processen forløber således: Robotten skummes til, hvorefter midlet skal sidde et par minutter og derefter skylles af. Ifølge producenten kan midlet også anvendes på fx traktorer og biler.\n22. aug Kvæg


AQUA RAPID 12 & 18kW MANUAL VVS-EKSPERTEN - PDF\nDownload "AQUA RAPID 12 & 18kW MANUAL VVS-EKSPERTEN"\nKarina Frederikke Krog\n1 2015 AQUA RAPID 12 & 18kW MANUAL VVS-EKSPERTEN\n2 Indhold VIGTIGT!... 2 Vigtige sikkerhedsinstruktioner... 2 Produktegenskaber... 3 El diagram... 3 Teknisk data... 4 Indvendig opbygning... 4 Installationsvejledning:... 5 Installationsmetode:... 5 Brugervejledning... 9 Fejlsøgning...10 Vedligeholdelse...10 Pakkeliste...10\n3 VIGTIGT! Dette er ikke et gør-det-selv projekt. Hvis dette produkt ikke installeres af en autoriseret el-installatør og VVS-installatør bortfalder garantien. Man skal under ingen omstændigheder forsøge, at installere, reparere eller adskille den elektriske gennemstrømningsvandvarmer uden først, at afbryde strømmen ved den relevante sikring ved hovedmåleren. Installation af dette produkt må kun finde sted indendørs og må kun udføres af en autoriseret el -installatør og VVS-installatør. Vigtige sikkerhedsinstruktioner 1. Installationen skal være i overensstemmelse med gældende el og vvs regler. 2. Dette apparat SKAL jordes. 3. Alt ledningsføring og installation skal overvåges af kvalificeret elektriker. 4. Dette apparat bør ikke anvendes af personer (inklusiv børn) med varig fysisk og eller psykisk nedsat funktionsevne, eller manglende erfaring og viden, medmindre de er blevet vejledt eller instrueret i brugen af apparatet af den person der har ansvaret for deres sikkerhed. Børn skal vejledes så det sikres, at de ikke leger med apparatet. 5. Dette apparat SKAL være permanent tilsluttet elinstallationen via en sikringsboks og det SKAL monteres lodret. Installer IKKE dette apparat i nærheden af kraftige magnetfelter. 6. Apparatet må under INGEN omstændigheder tændes hvis der er mistanke om, at apparatet er frossen da dette kan medføres alvorlig skade på apparatet. Vent til det er helt optøet inden apparatet tændes. 7. Kontroller temperaturen på vandet der kommer ud af det tilsluttede armatur med hånden så skoldning undgås. 8. Inden tilslutning af vandvarmeren til installationen SKAL rørene gennemskylles for, at fjerne pakgarn rester og andre urenheder. 9. Hvis ledningen til apparatet er beskadiget så kontakt en el-installatør for, at få den skiftet med en dertil egnet ledning fra en af vores autoriserede forhandlere. 10. Der skal monteres en kontraventil på apparatets koldvandstilgang. 11. Sikkerhedsventilen skal aktiveres jævnligt for, at sikre funktionen og fjernelse af kalkrester. 12. Overløbsrøret fra sikkerhedsventilen skal installeres med kontinuerligt fald til afløb. 13. Luftblanderen bør afkalkes eller udskiftes med jævne mellemrum. 14. Der kan installeres en sikkerhedsventil på koldvandstilgangen. ADVARSEL: Tænd ikke apparatet hvis der er risiko for, at vandet i vandvarmeren er frossen.\n4 Produktegenskaber Den elektriske gennemstrømningsvandvarmer er indarbejdet i Kinas nationale patenteret varmeteknologi med flere sikkerheds anordninger. Desuden har apparatet følgende egenskaber. 1. Apparatet lever øjeblikkeligt varmt vand. Ingen forvarmning. Ingen stand-by varmetab. 2. Micro-computer kontrol, ved hjælp af patenteret varmeteknologi. Vandet er adskilt fra strømførende elementer via multi-layer isolering bestående af komposit nano materiale. 3. Skoldningssikring. Når det varme vand når 65⁰C, vil apparatet automatisk gå i pause -mode således skoldning undgås. Apparatet vil bippe og der vil blive vist E1 i displayet. Apparatet vil overgå til normal drift når temperaturen er faldet til 58⁰C. 4. Strømlækagesikring. Hvis enheden registrerer en strømlækage, vil strømmen øjeblikkeligt blive afbrudt. Displayet vil vise E2. 5. Funktionsfejl. Hvis der er en funktionsfejl i temperatursensoren vil vandvarmeren stoppe og displayet vil vise E3. 6. Tørdriftssikring. Når opvarmingskammerets temperatur overstiger 90⁰C vil strømmen blive afbrudt. 7. Direkte temperatur indstilling, automatisk termostat der sikre konstant varmtvandstemperatur. Automatisk huske funktion der automatisk husker sidste indstillede temperatur. 8. Micro-computer der automatisk tilpasser strømforbruget i forhold til aktuel vandforbrug. El diagram\n5 Teknisk data Model XFJ312 XFJ318 FDCH FDCH Spænding 3x400V Effekt 12 kw 18 kw Strøm 3x17,3A 3x26A Forsikring 20A 32A Nødvendig ledningsdimension 5x1,5 mm 2 4x4 mm 2 Brugsvandstemperatur indstillingsområde 30-60⁰C Overhednings beskyttelse 72⁰C Termisk udkoblingstemperatur (manuel reset) 90⁰C Tæthedsklasse IP25 Arbejdstryk 0,2-6 bar Flow ved 30⁰C temperaturstigning 5,8 L/min 8,7 L/min Tilslutningsdimension G1/2" Dimensioner HxBxD 385x260x90mm Indvendig opbygning\n6 Installationsvejledning: Installationen skal udføres i overensstemmelse med gældende el og vvs regler. 1. Kontroller, at produktet er intakt og uden fejl og mangler. 2. Produktet må ikke installeres i et rum hvor der er risiko for frost. 3. Det skal sikres, at følgende lever op til gældende standarder: strømforsyningen, vandtrykket samt jordforbindelsen. 4. Apparatet skal tilsluttes egen sikringsgruppe i el tavlen via et dedikeret kabel. Jording af apparatet skal ske via jordforbindelsen i el tavlen. 5. Tilslutningen af apparatet SKAL udføres som en fast installation. Hvis vandvarmeren er ude af drift i længere tid anbefales det, at afbryde strømmen på den dedikerede skiringsgruppe i el tavlen. 6. Installer IKKE apparatet i nærheden af let antændelige materialer eller kraftige magnetfelter. Enheden må kun monteres LODRET og i umiddelbar nærhed af vandtilslutningen. Når vandtilslutningen er udført testes eltilslutningen. 7. Monter enheden på en plan sektion af væggen. Det skal sikres, at placeringen ikke medfører risiko for vandsprøjt. 8. Positioner enheden oprejst med vandtilslutningerne nederst. Installationsmetode: Vægmontage. Find en passende placering på en sektion væg som nævnt ovenfor. Fig. 1 For og bagside af apparatet. Fig. 2 Fjern skruen der fastholder beslaget på bagsiden af apparatet.\n7 Fig. 3 Fjern beslaget fra apparatet. Fig. 4 Hold beslaget op på væggen og marker de tre montage huller. Bor med et 6mm bor, afstanden mellem hullerne skal være 100mm. Put de medfølgende rawlplugs i hullerne og monter beslaget med de medfølgende skruer. ( er væggen ikke egnet til rawlplugs, vælges der en anden passende måde, at montere beslaget på)\n8 Fig. 5 Fjern de to skruer i bunden af apparatet, herefter kan frontpladen fjernes. Kablet til skærmen afmonteres med håndkraft inden frontpladen fjernes helt. Fig. 6 Hæng apparatet op på vægbeslaget. Kontroller at det hænger korrekt på beslaget.\n9 Fig. 7 Tilslut installationskablet i klemrækken, bemærk venligst mærkaten under klemrækken. Fig. 8 Tag frontpladen og monter kablet til skærmen, herefter sættes frontpladen på plads på apparatet og de to skruer i bunden skrues i. Fig. 9 Tilslut det kolde og varme vand til de korrekte studser i bunden af apparatet. Ved brug af slanger, husk da pakning.\n10 Vandtilslutning 1. Alt rør der bruges til installationen skal være godkendt til drikkevand og må kun være af typer godkendt af det lokale vandværk. 2. Hvis vandværkstrykket kan overstige 10 bar skal der monteres en reduktionsventil. 3. Enheden skal tilsluttes direkte til vandforsyningen. Rør gennemskylles for, at fjerne urenheder. 4. Der skal anvendes G½ fittings hvis det skal monteres direkte på apparatet. 5. Anvend gummipakninger i forbindelse med tilslutningen. Når installationen er færdig sættes der vandtryk på og installationen kontrolleres for utætheder. Evt. utætheder udbedres inden der fortsættes. EL tilslutning. 1. Alt el arbejde skal udføres iht. Gældende regler, regulativer og anvisninger, samt evt. lokale regler. 2. Apparatet skal tilsluttes via sit eget installationskabel. Det skal sikres, at kablet er jordet korrekt og den rigtige net spænding er tilstede. 3. Enheden skal tilsluttes installationen via sit eget forsyningskabel og skal beskyttes af en dobbelt polet afbryder. 4. I forbindelse med montage af forsyningskablet i klemrækken er det vigtigt, at skrue rne spændes godt således god forbindelse sikres. Brugervejledning 1. Slå afbryderen i el tavlen til således der er strøm til enheden. 2. Når enheden får strøm kan man høre, at den bipper og LED lyset tænder. Enheden er nu i standby. 3. Åben for det varme vand på vandhanen, vandvarmeren vil nu starte. Enheden skal aktiveres efter strømmen sluttes. 4. Tryk på for at tænde/slukke enheden. Når enheden er tændt viser LED displayet den aktuelle udløbstemperatur på vandet. 5. Tryk på for, at justere udløbstemperaturen. Temperaturen på det varme vand kan indstilles direkte på vandvarmeren. Temperaturen på det varme vand vil nå den indstillede temperatur og derefter være konstant. - Hvis enheden har været i standby kan man opleve, at det første vand der kommer ud når der igen åbnes for det varme vand, vil være meget varmt. Efter et par sekunder vil temperaturen nå den indstillede værdi. Tjek altid vandtemperaturen med hånden inden der bades. - Hvis enheden ikke bruges hen over vinteren, skal ALT vand i enheden drænes således de r ikke er risiko for frostskader. - Det anbefales at rense sien på koldvandstilgangen med jævne mellemrum således flowet af vand ikke obstrueres. 6. Tryk for at vise vandforbrug og strømforbrug. 7. Der er en automatisk hukommelsesfunktion således man ikke skal i ndstille enheden på ny hver gang den har været afbrudt. Sidst indstillede temperatur huskes.\n11 Fejlsøgning Problem Årsag Korrigerende handling A Fittings er ikke tætte A Spænd fittings 1 Utæt ved indløb eller udløb B Gummipakning defekt B Udskift gummipakning LED display ingen Signal A Strømmen er ikke tilsluttet A Tilslut strøm til enheden 2 B Display beskadiget B Udskift LED display Funktionstaster virker ikke A Der kommer ingen vand A Åben afspærringshane B Vandtrykket er for lavt B Øge vandflow 3 C Tast eller PCB beskadiget C Udskift tast eller PCB Vandet er for varmt A For høj temperaturindstilling A Indstil til en lavere temperatur 4 B Vandflow for lavt B Øge vandflowet ind i enheden Vandet er for koldt A For lav temperaturindstilling A Indstil til en højere temperatur 5 B For stort vandflow B Reducer vandflow Vandmængden bliver mindre Si ved indløb stoppet 6 og mindre Si i vandhanen stoppet Rengør sier Varmtvandstemperatur er A Reducer setpunktstemperatur 7 LED display viser E1 over 72 grader B Øge vandflow 8 LED display viser E2 Der er en EL lækage Kontakt din lokale forhandler 9 LED display viser E3 Temperaturføler defekt Kontakt din lokale forhandler Punkt 8 og 9 må kun udføres af autoriseret el-installatør. Dem der oprindeligt installerede apparatet vil oftest være de bedste, at kontakte i forbindelse med reparationer. Vedligeholdelse Note: Forsøg ikke, at reparere vandvarmeren selv. Kontakt el-installatør for assistance. Afbryd altid strømmen til enheden inden servicering af denne. Der er ikke påkrævet nogen form for regelmæssig service. Det anbefales dog, at gøre nedenstående for, at sikre en konstant vandstrøm. 1. Afmonter regelmæssigt luftblanderen og rengør denne. Er enheden koblet til en bruser bør brusehovedet afkalkes for, at sikre optimal flow. 2. Der er et indbygget filter i koldvandstilgangen som bør renses fra tid til anden. Der lukkes for vandet inden dette kan udføres. Pakkeliste Genstand Enhed Antal EL vandvarmer Unit 1 Beslag Stk. 1 Rawlplugs og skruer Stk. 1 Brugs og installationsvejledning Kopi 1 Brusetilbehør option Sæt 4 til hver Kabelklemme og skruesæt Sæt 1


Vores drejeseng RotoFlex® er med på COVID-19 listen fra CareNet - Welldana Innocare\nWelldana Innocare er medlem af CareNet – et fagligt netværk drevet i samarbejde mellem DanishCare og Teknologisk Institut. Netværket råder over stor viden om løsninger til at afhjælpe virkningerne af COVID-19, og de har samlet et overblik over teknologierne i en oversigt, der løbende udvides.\n– Den fortsatte smittespredning stiller krav til hurtige og effektive løsninger. Det gælder især teknologier inden for skærmløsninger, kørestole, senge og alarmer, som kan hjælpe sygehus- og plejepersonale. CareNet råder over et bredt felt af aftagere og aktører inden for velfærdsområdet, og vi har derfor samlet et teknologioverblik over løsninger, som kan aflaste. Læs mere på CareNet’s hjemmeside her.\nVores drejeseng RotoFlex® er med på listen, og du er velkommen til at kontakte os, hvis du står med en opgave i den nuværende situation, som du mener, RotoFlex-sengen kan være med til at løse på en ny måde.\nRotoFlex®-sengene gavner borgeren og sundhedspersonalet i en travl tid\nLæs mere om RotoFlex® og kontakt Maja, hvis du vil høre mere: mgl@welldana.com


06.04.2020 Rådgivning Skat\nEKF Danmarks Eksportkredit er klar til at stille garantier for udlån til både danske eksportvirksomheder, der er ramt af krisen, og deres underleverandører\nOrdninger er allerede tilgængelig for de små og mellemstore virksomheder (SMV’erne) og vil snart også være det for de større virksomheder. Tilsammen vil ordningen kunne understøtte udlån for cirka 8,5 mia. DKK.\nMed SMV-ordningen stiller staten via EKF garanti på 80% af bankernes nye lån til eksportvirksomheder og underleverandører til eksportvirksomheder, der har lidt eller forventer at lide et omsætningstab på mindst 30% som følge af spredningen af coronavirus.\nDerudover er der i første omgang afsat fem milliarder i garantiramme til de større virksomheder, her lyder garantien dog på 70%.\nOrdningen lanceres i EKF inden for kort tid.


Alonzo testing 3/5 live stream\nThread: Alonzo testing 3/5 live stream\n03-05-2017 13:23 #1\nLad os håbe at Hondas Indy motor er bedre end deres F1 ragelse :-)\nThe test begins at 14.30pm, UK time.\n03-05-2017 15:24 #2\nRe: Alonzo testing 3/5 live stream\ntror min toledo Turbo er hurtigere end honda´s\n03-05-2017 17:02 #3\nJeg var lige inde på streamingen and good old Andretti sagde med et grin at hvis Hondas motor havde været competive så ville indy serien aldrig have set Alonso før slutningen af hans karriere.\nHvilket omvendt vel betyder at at spanieren er dødtræt af det japanske lo.. sorry gylle.\n06-05-2017 18:19 #4\nJeg forstår sq godt Alonso, - det bliver da spændende hvordan han performer i Indy-rookie\n28-05-2017 22:10 #5\nGodt nok overraskende præstation af Alonso !\nHar taget føringen flere gange, og ligger konstant og lurer i toppen.... 50 Laps endnu .... !


Vækkeuret vi har ventet på: Vækker kun den ene i dobbeltsengen | BT Forbrug - www.bt.dk\n7. apr. 2015 - 12:06\nVækkeuret vi har ventet på: Vækker kun den ene i dobbeltsengen\nDu kender sikkert den skønne følelse af at gå i seng og vide, at du kan sove lidt længere end din bedre halvdel. Blot for så alligevel at vågne af hans eller hendes larmende vækkeur næste morgen...\nMen den irriterende oplevelse kan nu være fortid. I hvert fald mener opfindervirksomheden Lucera Labs at have opfundet et vækkeur, der kan vække sovende i en dobbeltseng én ad gangen. Det skriver Daily Mail.\nVækkeuret, der kaldes Wakē, sættes op på væggen over sengen og indstilles ved ved hjælp af en app på smartphones. Når det er tid til, at den ene skal op, identificerer Wakē ud fra kropsvarme, hvor vedkommende ligger i sengen, og begynder så målrettet at belyse dennes ansigt med blidt, simuleret sollys fra en LED-pære.\nSpecielle højtalere bruger samtidig bølger af ultralyd til at skabe en »smal og målrettet tone, som en laser af lyd«, som kun rammer den ene, imens den anden ugeneret kan sove videre.\nVender du dig blot om for at sove videre, vil Wakē også skifte position og fortsætte vækningen. Når du står op, slukker Wakē automatisk - men du kan også altid udsætte vækningen eller slukke den via appen.\nLucera Labs forsøger lige nu at crowdfunde 100.000 dollars (cirka 688.000 kr) via hjemmesiden Kickstarter.com, således at vækkeuret kan sættes i produktion. Den kan forudbestilles for 250 dollars samme sted (cirka 1.700 kr) og forventes at kunne leveres til september.\nSå hvis man ellers husker at indstille korrekt i appen, hvilken side af sengen man sover i, bør det snart kunne være slut med at blive vækket før tid af kærestens irriterende vækkeur.\nSådan virker Wake.


Et overset problem | Ergoterapeutforeningen\nHandicappedes kommunikation er overset problem Kan vi gøre det lidt bedre? Det er et spørgsmål, alle parter bør spørge sig selv om, i forhold til handicappede mennesker med komplekse kommunikationsbehov.\nBirgitte Brandt sætter plakat op med symboler til hjælp til kommunikation.\n6. okt 2014 KL 10:50\nHandicappedes kommunikation er stadig et overset problem. Der er brug for øget fokus og uddannelse, mener Birgitte Brandt.\n- Kan vi ikke gøre det lidt bedre?\nDette spørgsmål bør alle parter spørge sig selv i forhold til mennesker med komplekse kommunikationsbehov. Det gælder både pårørende, lærere, pædagoger, terapeuter, ledere, organisationer, politikere, embedsmænd og ministre.\n- Ud fra en ergoterapeutisk vinkel er det vigtigt at gøre aktivitet og deltagelse muligt, men det kan ikke lade sig gøre uden kommunikation. Og alt for ofte handler indsatserne først og fremmest om de praktiske udfordringer hos mennesker med multiple funktionsnedsættelser, siger Birgitte Brandt.\nHun er ergoterapeut og kommunikationsvejleder i Børneterapien i Odense Kommune, arbejder i Specialbørnehaven Platanhaven samt som national VISO-rådgiver. Desuden er hun formand for ISAAC Danmark - International Society of Augmentative and Alternative Communication. I 2011 var hun med til at skrive et fagligt nødråb i form af et åbent brev til Socialministeriet: Danmark mangler en plan!\nDet førte til, at der blev nedsat en national arbejdsgruppe, som skulle analysere tilbud og barrierer for indsatsen på området for mennesker med komplekse kommunikationsbehov.\n- Arbejdsgruppens rapport slog i foråret 2013 fast, at der i Danmark findes en gruppe af dem, der lever i isolation, og som er afhængige af deres nære omgivelser. Dette til trods for, at der eksisterer strategier, redskaber og metoder, som kunne hjælpe dem til at opnå en højere grad af selvstyrende kommunikation, siger Birgitte Brandt.\nSytter Kristensen, formand, LEV og Mogens Wiederholt, Spastikerforeningen\nVigtigt at kunne udtrykke sine behov\nBlandt udfordringerne på området påpeger rapporten, at en del - både børn, unge og voksne med komplekse kommunikationsbehov - aldrig opdages og derfor ikke får det rigtige tilbud. Derudover mangler der specialiseret viden og lovgivningsmæssige bestemmelser, der sikrer retten til en alternativ eller supplerende kommunikationsform.\n- Alle mennesker kommunikerer jo helt fra fødslen af, også selvom det er nogle meget anderledes måder, børn med multiple funktionsnedsættelser bruger. Det er vores opgave at øge bevidstheden om deres kommunikation og hjælpe dem til at lære alternative kommunikationsmåder, så de får nye muligheder for at være med i leg og hverdagsaktiviteter.\nDet gælder eksempelvis i forhold til, hvad de vil lege eller synge. Her kan man som kommunikationspartner inddrage symbolkort til barnet, hvor mulighederne præsenteres én ad gangen, hvorefter barnet spørges forfra, hvilken sang eller leg det vil have. Så er det kommunikationspartnerens opgave at tolke barnets udtryk for interesse/ikke-interesse i den enkelte mulighed. Det kan være små ændringer i mimik/kropssprog, men det hjælper at sætte ord på, hvad man ser, så barnet hører, hvad man prøver at forstå.\nSpørgemåden kaldes Partner Støttet Skanning. PSAS kan tilpasses forskellige behov for kompleksitet og kan være rigtig brugbar, når personen ikke har motoriske færdigheder til at udpege på tavler eller i kommunikationsbøger.\n- Det giver efterhånden børnene en følelse af, at der er nogle ting, de kan bestemme selv.\nMangler kurser og uddannelse\nBirgitte Brandt understreger, at ergoterapeuter jo bestemt ikke kan stå alene med indsatsen omkring kommunikation, men er en vigtig faggruppe i det tværfaglige team omkring mennesker med komplekse kommunikationsbehov. Hun oplever dog gennem sit arbejde, at der er kolleger, der ikke interesserer sig så meget for kommunikation, så man må minde dem om, hvor vigtig kommunikation er.\n- Det er et område, hvor vi er nødt til at påvirke dér, hvor vi er i praksisverdenen. Det er også et felt, hvor der er meget lidt undervisning, selv om det er en kerneopgave for både ergoterapeuter, fysioterapeuter, pædagoger, lærere og talepædagoger. Men man kan jo ikke regne med, at der er ildsjæle overalt. Derfor burde der på grunduddannelserne være et modul eller en introduktion til mennesker med særlige kommunikationsbehov. Det står ikke sort på hvidt nogen steder, at der skal undervises i det, så det huskes som regel ikke ind.\nBirgitte Brandt understreger, at hun ikke på nogen måde ønsker at kritisere hverken mono- eller tværfaglige kollegers indsats.\n- Alle løser jo deres arbejdsopgaver ud fra den viden, de har på området. Problemet handler så om, at der er nogle områder, der ikke har været nok i fokus, og derfor bør man tilbyde kurser, så de relevante faggrupper får de nødvendige kompetencer.\nHar måttet ty til Norge\nDesværre mangler der uddannelsesmuligheder her til lands i alternativ kommunikation. Tidligere var der et mindre kursus i alternativ kommunikation ud fra en relationel tilgang hos VIKOM. I dag findes dette kursus hos UC Lillebælt i stort set samme form. I kølvandet på rapporten har en del af deltagerne haft drøftelser med UCC i København, der netop har udbudt et diplommodul ”Komplekse kommunikationsbehov og funktionsnedsættelser”.\n- Ellers har det været Norge, man skal til, og vi er derfor nogle stykker, der har været på ASK-uddannelsen deroppe. Så det er en ren tilfældighed, om der er ansat fagfolk med kommunikationsviden, alt efter hvor man lander som menneske med særlige kommunikationsbehov.\nI rapporten foreslås det derfor også, at der bør udvikles og inkluderes et modul om alternativ og supplerende kommunikation på de sociale, sundhedsfaglige og pædagogiske grunduddannelser samt bachelor- og kandidatuddannelser. Endvidere anbefales der en overbygningsuddannelse i alternativ og supplerende kommunikation for fagpersoner inden for området.\n- Men det kræver, at ledelserne på institutioner prioriterer ressourcer og tid til, at medarbejdere kan komme af sted på kursus og efterfølgende bruge den nye viden. Derfor bør ledelserne også være klædt på til at vide, hvor vigtig kommunikation er.\nBrug for mere faktuel viden\nRapporten påpeger, at der er brug for kortlægningsprojekter for at skaffe mere dokumenteret viden. Et projekt bør omfatte en total kortlægning i et geografisk afgrænset område af alle voksne, som har et komplekst kommunikationsbehov. Der bør også foretages en identificering, registrering og udredning af alle børn i området mellem 0 og 5 år med omfattende kommunikationshandicap, som har brug for en indsats.\nIfølge Birgitte Brandt har Socialministeriet lovet at tage anbefalingerne med fremadrettet, og Det Centrale Handicapråd har også støttet dem. LEV og Spastikerforeningen har været aktive deltagere i rapportgruppen og har fået mere fokus på kommunikation i forhold til tidligere.\n- Så det er da et af skridtene på vejen, at vi er flere, der trækker på samme hammel.\nMen tilgængelighedsbegrebet burde også udvides til at omfatte kommunikationstilgængelighed, forstået på den måde, at man har ret til at blive hørt og kunne sige det, man gerne vil, til dem, man gerne vil – på den måde, der kan lade sig gøre. Derfor er der også brug for at påvirke politikerne og lovgivningen, mener hun.\n- I Norge, som er længere fremme på området end os, er det skrevet ind i lovgivningen, at man som bruger af alternativ og supplerende kommunikation har ret til, at ens undervisning i skolen er tilrettelagt efter det. Det er måske en udfordring for en ung, nyuddannet skolelærer, men så må man tilbyde kompetenceudvikling, for forpligtelsen ligger jo overordnet hos ledelsen, konkluderer hun.\nBirgitte Brandt er ergoterapeut og kommunikationsvejleder samt national VISO-rådgiver. Hun arbejder i Børneterapien i Odense.\nKontakt: 23 30 42 15 eller birb@odense.dk\nErgoterapeut på et Covid-19-afsnit\nKontakt til pårørende foregår på P-pladsen\nVenter og videndeler


De universitetsansatte er pressede: ”Vi kæmper fra tue til tue" | IDA\nAnsatte på universiterne er pressede: ”Vi kæmper fra tue til tue"\nCarsten Eckhart Thomsen har forsket i tre årtier, men han har aldrig set de universitetsansatte være spændt så hårdt for som nu. Mange bruger en fjerdedel af tiden på at søge midler, og dagligdagen er præget af usikkerhed og grænseløse arbejdstider.\nCarsten Eckhart Thomsen er formand for IDA Offentlig og en fremmed fugl på Københavns Universitets odontologiske institut, der uddanner tandlæger.\nSom uddannet civilingeniør i Elektronik-, Stærk- og Svagstrøm var det ikke en oplagt karrierevej, men ikke desto mindre har den i dag 60-årige lektor været på instituttet i 27 år, hvor han blandt andet har forsket i monitoreringssystemer til operationer og udgjort en del af ”universitetets rygrad” som underviser.\nOver de årtier har han været vidne til en erodering af arbejdsvilkårene, der særligt det seneste årti er blevet voldsommere og nu begynder at slå revner under universiteternes fastansatte.\nNår man hører om hans egen vej ind i universitetsverdenen, får man ellers ikke indtryk af, at vilkårene var meget bedre et par årtier tilbage.\nHan måtte selv skifte mellem tidsbegrænsede stillinger, en undervisningstjans på deltid og et forskningsophold i London, der løb tør for penge, inden han ad omveje endte på Københavns Universitet, hvor han fik en stabil ansættelse som lektor.\nAlligevel insisterer han på, at de universitetsansatte havde bedre vilkår dengang.\n”Det var langt, langt, langt nemmere at skaffe mindre bevillinger på op til fem-seks år til projekter, der kunne drives af en eller to personer.\nSammenlignet med i dag var der flere frie offentlige midler i forhold til, hvor mange vi var om buddet”, fortæller Carsten Eckhart Thomsen, der har været tillidsrepræsentant i IDA i 22 år.\nStore forskningscentre dominerer\nAdgangen til forskningsmidler er noget af det, der har forandret sig mest i løbet af Carsten Eckhart Thomsens karriere.\nI dag fylder eksterne midler stadig mere på universiteterne, og ofte bliver de samlet på store forskningscentre ledet af højtprofilerede forskere og bemandet af medarbejdere på tidsbegrænsede kontrakter.\n”Det trækker penge væk fra de mindre projekter, der i virkeligheden er dem, der giver det største afkast pr. investeret krone, fordi de har mulighed for at afprøve nogle helt anderledes og eksperimenterende ting”, forklarer Carsten Eckhart Thomsen.\nDa de eksterne midler udelukkende bliver givet til forskning, trækker forskningscentrene på universitetets administration, bygninger og støttefunktioner, men uden at bidrage til den daglige drift – undervisningen – som det fastansatte personale står for. Det er med til at gøre vilkårene for de fastansatte sværere, mener Carsten Eckhart Thomsen.\n”Det bliver et problem, når omfanget af eksterne bevillinger bliver for stort sammenlignet med finanslovsbevillingerne, og jeg mener, at vi for længst har nået det niveau. På det sundhedsvidenskabelige fakultet, hvor jeg selv sidder, er vi tæt på, at to tredjedele af fakultetets omsætning er eksterne midler”.\nDe store forskningsprojekter har bedre vilkår for at tiltrække finansiering, og derfor anslår Carsten Eckhart Thomsen, at succesraten på ansøgningerne for de øvrige forskere er halveret over de seneste år, så de nu skal forvente at sende mindst 20 ansøgninger for at få bid.\n”Vi hører ofte fra kollegaer, at de bruger 25 procent af deres tid på at søge midler til deres forskning”.\nUdover at det medfører et produktionstab for den enkelte forsker og universiteterne, har det indflydelse på, hvem der bliver ansat.\n”Kommer du ind som lektor, er der nærmest en forventning om, at du kommer ind ad døren med en pose penge, der kan dække din egen løn. Det er næsten lige så vigtigt, at du er god til at fundraise, som at du er en dygtig underviser”.\n”Derudover har vi en hypotese om - for det er svært at bevise – at det kan være med til at afskrække kvindelige ansøgere. Det er blevet så usikkert, om man kan få midler til at fortsætte sit projekt eller arbejde, at det forplanter sig som en usikkerhed i hele ansættelsen”.\nAftenundervisning presser de ansatte\nHvis forskningen er universitets ene ben, er undervisningen det andet, og begge halter i øjeblikket, hvis man spørger Carsten Eckhart Thomsen.\n”Allerede for syv år siden lavede man en omkostningsanalyse, der viste at uddannelserne var underfinansierede. Det er bestemt ikke blevet bedre efter omprioriteringsbidraget, som dog heldigvis er blevet annulleret nu”.\nFor et år siden vedtog Folketinget udgifter til at øge optaget på STEM-uddannelserne, men Carsten Eckhart Thomsen advarer om, at man ikke kun skal se på antallet, men også kvaliteten af de kandidater, der bliver færdige. Allerede nu frygter han, at undervisningen er ved at blive udvandet, fordi underviserne har mindre tid til forberedelse, hvilket gør det sværere at gennemføre praktiske øvelser og at give den feedback, som de studerende efterspørger.\nSamtidig prøver ledelsen på flere universiteter, herunder Københavns Universitet, at spare huslejeudgifter ved at begrænse brugen af lokaler og faciliteter, og det gør arbejdsdagen længere for de ansatte.\n”Vi fornemmer et pres for at skulle levere undervisningsmoduler – ikke bare inden for den normale arbejdsdag – men også om aftenen. Det skaber et enormt træk på underviserne, at arbejdet i endnu højere grad bliver grænseløst”.\n”Samtidig er mange ved at brække nakken på hele tiden at skulle ændre undervisningen. Den skal tilrettelægges anderledes, optimeres til e-læring og virtuelle værktøjer, og det er kun blevet forstærket af coronakrisen. Det berører særligt de yngre, som måske skal bevise noget mere for at få den næste varige stilling, for vi ved alle sammen, at ledelsen udelukkende fokuserer på, hvad der leveres af forskning. At undervisningsdelen skal køre godt, tager de for givet. Man kan ikke få nogen pluspoint på den konto, den kan kun gå i minus”.\n”Vi kæmper fra tue til tue”\nDa vi taler, har Carsten Eckhart Thomsen, der er IDAs forhandlingsleder ved de offentlige overenskomstforhandlinger, netop afleveret kravene for OK21. Lønnen for den fastansatte lektorgruppe er et centralt punkt, fortæller han, inden han i næste åndedrag erkender, at det har lange udsigter under de nuværende omstændigheder.\n”Det er et dyrt krav og dermed ikke særligt sandsynligt”.\nHan peger på, at lønforholdene er en kilde til frustration blandt lektorerne, der sakker efter deres fagfæller i det private erhvervsliv.\n”Vi bliver ofte mødt med overraskelse, når der kommer nyansættelser, over hvor dårligt lønnet personer med en høj akademisk kompetence er i det offentlige.\nDet er typisk fra folk, der har været ude i det private erhvervsliv på et tidspunkt”.\n”Gruppen af lektorer er rygraden i vores undervisnings- og forskningsmiljø, men udviklingen af deres løn og tillæg er meget begrænset. Der er en svag udvikling i de første ti år, men derefter er der en stagnering, og så ser de reelt ikke en lønudvikling resten af karrieren”.\nMens lønnen bliver svær at rykke, håber han, at vilkårene for de medarbejdere, der er ansat på tidsbegrænsede kontrakter, kan forbedres. Blandt andet kan ph.d.-studerende kun få forlænget den tid af deres barselsorlov, der er placeret inden for ansættelsesperioden.\nSå længe rammevilkårene for universiteterne ikke ændrer sig, har Carsten Eckhart Thomsens arbejde som henholdsvis tillidsrepræsentant og forhandler dog mest karakter af brandslukning.\n”I øjeblikket kæmper vi fra sten til sten og fra tue til tue. Det handler om at få medindflydelse, særligt i nedskæringstider, så vi kan hjælpe vores kollegaer bedst muligt. Det betyder ikke, at vi kan redde de stillinger, der står til at blive skåret væk. Men vi kan arbejde på, at det rammer så få som muligt”.\nSkal vilkårene reelt forbedres, kræver det en national indsats, vurderer han afslutningsvis.\n”Det er klart, at ønskerne hos vores medlemmer og ude på universiteterne er større, end dem vi kan indfri lokalt. Så det handler om at tage et langt sejt træk, og det er ikke et overstået kapital. Jeg tror særligt, at vi skal fokusere på forskningsdagsordenen og på at øge andelen af BNP, som vi bruger på forskning”.\n”Derudover skal vi minde politikerne om, at vores uddannelser langt hen ad vejen er underfinansierede, og at vi skal prioritere dem, hvis vi vil have de kvalitetsuddannelser, vi gerne vil være kendte for i Danmark”.\nTidligere formand for og medlem af Uddannelses- og Forskningsudvalget\nLektor på Københavns Universitet, Institut for Odontologi\nUddannet Elektronik-, Stærk- og Svagstrømsingeniør,\nPh.d. i Medicoteknik


Træerne er fulde af frugter - det er oldenår | ugeavisen.dk\nSjældent har vi set så mange nødder på hasselbuskene, som vi ser i år. Privatfoto\nNæsten lige gyldigt hvilke træer eller buske man kigger på, så bærer de i år helt usædvanligt mange frugter.\n15 sep. 2019 kl. 09:59\nNaturvejleder Finn Lillethorup redaktion@ugeavisenvejle.dk\nVejle: Sensommeren er høsttid - ikke kun for landmændene, men også i mere generel forstand; det er nu de fleste planter i naturen er klar med deres frugter. Planterne har brugt hele sommeren på at blomstre, og nu slutter de sæsonen af med at sætte frø, frugter, bær og nødder - alt sammen for at sikre næste generation af planter.\nI år er det et helt særligt år - det ser man, når man kigger rundt på træer og buske i hegn, krat og skov, for træerne er bugnende fulde af frø og frugter. Næsten lige gyldigt hvilke træer eller buske man kigger til, så bærer de netop i år helt usædvanligt mange frugter. Rønnebær, hyld og tjørn er fyldte med bær og grenene på træer og buske hænger helt under den voldsomme vægt.\nHvis man kigger på skovens træer, så vil man se, at bøgetræerne i år er fyldte med bog – de små trekantede nødder, der lige nu sidder i de små haser på bøgegrenene side om side med bladene. Der er så mange bog på bøgetræerne, at de nogle steder ser helt mørke ud – og bladenes grønne farve træder helt i baggrunden.\nEgetræerne har også sat rigtig mange frugter i år. De store agern sidder tæt mellem bladene på de store egetræer og er i gang med at modne. Lige nu er de fleste agern stadig grønne, men de er ved at være vokset til fuld størrelse, og de begynder snart at hærde af i skallen og ændre farve til brun – inden de falder ned fra træerne senere på efteråret.\nHos hasselbuskene er der i år også sat et hav af nødder, som lige nu er ved at være fuldvoksne. Vi har sjældent set så mange hasselnødder, som man ser på buskene i år.\nDet vi oplever i år, er et såkaldt oldenår – et særligt år, hvor skovens træer sætter ekstra mange frugter.\nBøgetræerne er mange steder fyldte med bog. Bogene er vigtig vinterføde for fx kvækerfinke, bogfinke, spætmejse og mus. Privatfoto\nOlden er en gammel betegnelse for de mange forskellige frø fra skovens træer – i praksis er det primært frugterne fra bøg og eg man betegnes som olden, men begrebet dækker bredt og omfatter fx også hasselnødder og andre træers frugter, nødder og frø.\nOldenår er et velkendt fænomen, som typisk optræder med 4-6 års mellemrum. Oldenår har en tendens til at komme lige efter et år med tørke – og det passer jo rigtig fint i år, hvor vi netop havde en meget markant tørkeperiode i sommeren sidste år. En del af forklaringen på, hvorfor der pludselig er en masse træer og buske, der på samme tid sætter så mange frø, tager netop afsæt i den tørke, som planterne har været udsat for. Når planterne oplever en krise – som fx en tørke – så ser man ofte, at planterne efterfølgende forsøger at sætte en masse frø. Hvis planterne har overlevet krisen, så bruger de alt energi på at sætte frø – som en slags reaktion på den overståede krise. De mange frø kan sikre plantens – eller artens fremtid, og sørge for nye generationer, hvis det nu skulle vise sig, at planten selv er blevet svækket så meget af tørken (krisen), at den måske ikke selv overlever ret meget længere.\nI ældre tid betragtede man oldenår som en varsel om, at der ville komme en meget streng vinter. Man tolkede situationen sådan, at de mange olden var naturens måde at forberede sig til den strenge vinter. De mange frø og frugter skulle fungere som vinterforråd for dyrene i løbet af den strenge vinter. Selv om det er god gammel overtro, så er der dog nogle klare eftervirkninger fra sådan et oldenår, som sætter sine spor i naturen.\nDe store mængder at frø og frugter betyder, at der er et stort overskud af føde i naturen i den vinterperiode, der følger efter oldenåret. Det betyder igen, at der er ekstra gode chancer for dyrene for at overleve vinteren. Og der er også usædvanligt mange nye planter, der spirer frem det kommende forår, hvor der derfor er særligt gode chancer for at nye skovbevoksninger kan etablere sig – lidt større sandsynlighed for at flere planter både spirer og overlever end i et normalt år. I skovdriften holder man ligefrem øje med oldenårene, så man umiddelbart efter et oldenår, kan udnytte de mange ekstra frø. Man bruger det blandt andet til at forynge gamle bøgeskove. Efter et oldenår fælder man nogle gamle bøge om vinteren for at lave lidt lys til skovbunden, og så river men eventuelt let i skovbunden – begge dele skal sikre at de mange bog, som er faldet ned i skovbunden, bliver i stand til at spire frem og danne starten på en ny bøgebevoksning.\nDe mange frø, frugter og nødder gør, at dyrene i år kan se frem til en vinter, hvor der er godt med føde. De forskellige nødder fra træerne er vigtig føde om vinteren, blandt andet fordi de er så holdbare og så fyldte med energi. En nød kan gemmes i lange perioder og stadig være frisk og god. Mange af træernes nødder bliver netop samlet sammen af dyr og bevidst gemt væk til senere brug i løbet af vinteren. Mus er nogle af dem, der gerne samler forråd af f.eks. bog fra bøgetræerne. Et klassisk eksempel på det med at samle ser vi hos skovskaden, der er rigtig glad for agern fra egetræerne. Skovskaden samler agern i skovbunden hele efteråret, og den tager de indsamlede agern et for et og stopper dem ned i skovbunden med sit næb. På den måde laver den små felter i skoven, hvor den har proppet agern ned i skovmulden – og hvor den så kan komme i løbet af vinteren og finde sine agern igen. De agern, som det måske ikke lykkes for skovskaden at finde igen, de kan glæde sig over, at de har fået starthjælp til at begynde deres vækst – idet skovskaden jo faktisk har været så flink at plante dem, og gøre dem klar til at begynde at vokse.\nVi kan glæde os over de mange hasselnødder, som bare hænger derude og venter på at blive plukket. Hasselnødder smager ret forskelligt alt afhængigt af, om man plukker dem helt friske og grønne, eller om man plukker de tørre brune nødder. De friske grønne hasselnødder har en særlig delikat smag, som du skal unde dig selv at prøve, hvis du ikke allerede kender den. Det er bare om at komme derud for at kigge efter dem – de venter derude...\nDe store agern på egetræerne er stadig grønne, men inden længe hærder de i skallen og skifter farve til brun. Agern indeholder garvesyre og er meget bitre og derfor ikke egnede til menneskeføde, men der er mange dyr, der æder dem med stor fornøjelse. Privatfoto\nFinn Lillethorup arbejder som naturvejleder i Økolariet, Vejle Kommune. Privatfoto


Køleteknik - Ydelser - Ydelser - Teknologisk Institut\nUanset om du arbejder med køleanlæg, aircondition, kølemidler, fjernkøling eller noget helt andet, kan behovet for at få rådgivning, vejledning og viden opstå. Skal dit eller din virksomheds køleanlæg testes, yder det ikke som forventet, eller ønsker du at opnå en større energibesparelse? Hos Teknologisk Institut kan du få hjælp til en lang række ydelser, som du kan læse mere om nedenunder.\nHar du brug for en gennemgang af dit køleanlæg eller dokumentation for energibesparelsespotentialet?\nDit køleanlæg har fra tid til anden brug for at blive gennemgået for blandt andet at finde ud af, om der er opstået fejl i anlægget, om det yder som forventet, og om anlægget indeholder mulige energibesparelser. Gennemgangen af køleanlæg omfatter både serverrum, supermarkeder, ventilationskøleanlæg, proceskøleanlæg samt køle- og frostrum.\nKontakt os gerne hvis du har brug for en gennemgang af dit køleanlæg.\nFå rådgivning om køleteknik\nOmrådet for køleteknik spænder meget bredt, og det er let at miste overblikket. Der findes mange typer af køleanlæg på markedet, der er standarder og lovgivning som skal overholdes, og den tekniske installation og vedligeholdelse er kompleks og kan være svær at sætte sig ind i.\nI den forbindelse kan behovet for rådgivning opstå. På Teknologisk Institut har vi stor erfaring med køleteknik, og vi kan hjælpe dig med alt fra rådgivning om national og international lovgivning, dokumentation af udenlandske godkendelser, nye krav og standarder på området samt systemløsninger, fejlfinding, procesoptimering m.v. Du kan kontakte os via formularen i højre side, hvis du har brug for rådgivning.\nHar du brug for en akkrediteret test af dit køleanlæg?\nDer er mange fordele ved at få foretaget en akkrediteret test af blandt andet dit airconditionanlæg. Hvis du ønsker sikkerhed for, at dit køleanlæg overholder gældende standarder og lovgivning, og at den holder, hvad den lover, er det er god ide at få det testet af et akkrediteret og uafhængigt laboratorium. Testen kan blandt andet foregå på Teknologisk Institut, som er udstyret med avancerede testfaciliterer og kan teste alle typer af kølesystemer fra husholdningskøleskabe til chillers i MW størrelse.\nHjælp til udvikling af nye systemer og produkter\nHvis du som producent har fået en god idé til en ny type køleanlæg, som for eksempel anvender naturlige kølemidler og nye reguleringssystemer, er du nok bekendt med, at det kan være svært at føre ideen ud i virkeligheden. I Køle- og Varmepumpeteknik kan vi hjælpe dig i denne proces, og vi kan blandt andet hjælpe dig med at produktudvikle systemer, som er målrettet de nye produktkrav (herunder energikrav i bygningsreglementet og ecodesign direktivet) samt beregne CFD/FEM værdier på komponenter og processer.\nMedlemsskab i KKO (Kølebranchens kvalitetssikringsordning)\nKKO er kølebranchens kvalitetssikringsordning, og den omfatter både køletekniske installatører, og kunder som har købt eller ønsker at købe et køleanlæg. Som installatør og medlem af KKO har du mulighed for at tilbyde dine kunder en ekstra garanti ved at anvende KKOs bomærke, som er en garanti for, at du er ekspert i køleanlæg. Som installatør kan du gennem KKO blive en del af Danmarks mest professionalle netværk for erfarne og veluddannede professionelle, der alle arbejder med køleanlæg, og du får den bedste træning og uddannelse, som giver sikkerhed og tryghed for dine kunder. Det er Teknologisk Institut, som driver sekretariatet for KKO.\nLæs mere om KKO her.\nTilbud om kurser for dig der er rådgiver eller installatør\nHold dig opdateret på de seneste nyheder, udvikliger, viden og krav inden for køleteknikområdet gennem et kursus. Kurserne har forskellige temaer, herunder kølemidler, CO2-køleanlæg, ammoniakkøleanlæg samt grundlæggende køleteknik m.m.. Kurserne henvender sig til installatører og rådgivere inden for det køletekniske område.


Badge læge - CelticWebMerchant.com\nHjem / / Badge læge\nProdukt detaljer: Længde: 3,8 cm / Bredde: 2.30 cm / Materiale: tin / Baseret på en historisk original: ja /\nDenne tin badge er en kopi af en original fra 1420 udgravet i London. Badges kan lide denne blev båret over middelalderens Europa. De blev båret af mennesker, der arbejder i medicinsk videnskab.\nbadge forestiller en munk, der tisser i en krukke. Emblemet måler 4,5 cm.\nBredde: 2.30 cm;


Det forste fAengsel à lire en Ebook, University Press - livre numérique Savoirs Sciences humaines et sociales\nDet forste fAengsel , livre ebook\nVelkommen! Vestre Fængsel i Valby blev opført i 1895 og er stadig i brug – modsat de fængsler, der omtales her i bogen. Fængslet blev tegnet af stadsarkitekt Ludvig Fenger (1833-1905), som stod bag flere skoler, hospitaler og kirker. Også Øksnehallen, Københavns Hovedbrandstation og Frederik 7.s tårn på Himmelbjerget var Fengers værker.\n|| Holger Damgaard/Ritzau Scanpix\n”Hoveder vokser ikke på kålstokke hos os.”\nSådan sagde kong Christian 4. (1577-1648). I hvert fald hvis man skal tro den islandske bøsseskytte Jón Ólafsson (ca. 1594-1679), som Christian 4. frelste fra galgen. Når kongen skånede Jón Ólafsson og mange flere, skyldtes det, at mennesker var en ressource for kongen, der havde storstilede planer om at ekspandere militært. Danmark-Norge var rigt på kål, men fattigt på folk. Derfor kunne man ikke hænge mennesker for hvad som helst.\nDet var netop hensyn til staten, der førte til landets første fængsel. Ólafsson, der boede og arbejdede i København omkring 1620, var selv vidne til det afgørende brud i historien om straf og arbejde i Danmark. Med egne øjne så han, hvordan der blev ”indrettet et fængsel på Bremerholmen, Trunken, og derind blev sat dem, som havde gjort sig skyldige i de største og mindste forbrydelser.” Bremerholmen var navnet på flådens værft og administrative centrum i København. Netop her havde Ólafsson sin daglige gang som menig artillerist.\nTrunken gav institutionel form til det strafarbejde, der var opstået lidt efter lidt i anden halvdel af 1500-tallet. Strafarbejdet foregik ved flådeværftet, hvor man byggede og udrustede kongens skibe, men det fandt også sted rundt om i landet, når statens militære fæstningsværker skulle opføres og vedligeholdes.\nIslændingen fulgte interesseret med i fængselsbyggeriet. Faktisk var han særdeles optaget af straffeapparatet – måske fordi han flere gange kom på kant med loven og endda selv havde oplevet lænket strafarbejde på Bremerholmen i tiden før Trunken. I sine erindringer fortæller Ólafsson desuden om et månedlangt ophold i arresten Blåtårn. Her mødte han mænd, der senere kom til at sidde inde i Trunken, og flere blev hans venner.\nFaktisk fortæller islændingen mere om det afgørende brud i danmarkshistorien end magthaverne selv. Der er intet om fængslets etablering i de mange breve og befalinger, der udgik fra kongens slotte. Her fortoner Trunkens tilblivelse sig. Kilderne gør os end ikke i stand til at sætte en fast dato på. Vi må slutte os frem til, at fængslet stod færdigt omkring år 1620.\nDet er metaforen om kålstokken, der er den stærkeste ledetråd, når vi skal forklare, hvordan tvangsarbejde og frihedsberøvelse fik en så fremtrædende rolle på bekostning af andre straffe. Det er ligegyldigt, om billedet er Ólafssons opspind – han digtede ofte ganske frit over kilderne – eller kongens egen formulering, for det sætter ord på tidens behov. Nemlig at man ville udnytte menneskelige ressourcer til gavn for staten.\nDet første fængsel i Danmark voksede dermed ikke ud af forkromede ideer, men af jordnære og pragmatiske hensyn – især evnen til at føre krig. Og her stod Trunken ikke alene. Fængslet var blot et blandt mange eksperimenter, der havde det tilfælles, at de søgte at tvinge befolkningen til at arbejde. Overalt i riget arbejdede de fattigste – soldater, søfolk, bønder og altså også kriminelle – så de rigeste kunne vinde hæder på slagmarken. Fængslet var blot et nødvendigt spildprodukt i en politik, der handlede om noget helt andet. Det var et instrument til at holde fangerne fast, så de ikke løb bort fra arbejdet.\nMagthaverne vidste ikke, at de her lagde kimen til en institution, der skulle blive en af statens grundpiller. I deres øjne var begivenheden efter alt at dømme ikke skelsættende. Det var kun en mindre modificering af noget, der i deres øjne gav sig selv og var ganske naturligt. En nærmest umærkelig variation over et allerede kendt tema.\nTavsheden i deres korrespondancer synes at have affødt en glemsel for eftertiden. Når historikere har noteret sig periodens landvindinger, har de ikke set, at både Rundetårn og Børsen var ligegyldigheder i forhold til udviklingen på straffeområdet. Og når historikerne har fortalt om fængslets opståen i Danmark, har de da også typisk fokuseret på midten af 1800-tallet, hvor man fik ’moderne’ fængsler med celler. Helt symptomatisk er det seneste værk om det tidlige fængselsvæsen fra 1890’erne.\nDer er heller ikke fysiske levn efter de første fængsler – hvis man ser bort fra de volde og bygningsværker, fangerne var med til at bygge. København er ellers en by, hvor man kan se historien. I forhold til så mange nordeuropæiske byer overlevede den det 20. århundrede på flotteste vis. Kun et par brande har ryddet op i fortiden i kongernes stolte hovedstad. Men fængslernes historie er med klinisk præcision slettet fra landkortet, fordi man ikke har set dem som vigtige nok til at have fortjent en historie. Netop på den front, hvor Danmark husede virkelig europæisk klasse, i form af fængsler og strafarbejde, er historien tavs som graven.\nPå den måde er historien om de første fængsler i Danmark en glemt, udvisket og fortrængt historie. En historie uden levn, der kan minde os om den. Og den har ingen plads i den fortælling, vi fortæller om os selv.\nEt af Danmarks største fængsler i perioden var Stokhuset i det nordlige København (1741-1860). Bygningskomplekset, der også havde huset en arrest, blev revet ned omkring 1939. Her er arbejdere i gang med at rydde grunden.\n|| Ernst Hannuss/Københavns Museum\nJeg står en grå formiddag i februar på Christianshavns Torv. Det regner ikke, men alligevel er alting vådt. Jeg har fået lokket et par dages arkivophold ud af min institutledelse, men jeg har stadig ikke fået mail fra Rigsarkivet om, at pakkerne med fængselsprotokoller skulle være ankommet til læsesalen.\nFolk sidder og spiser fastelavnsboller i de store vinduespartier i Lagkagehuset, der ligger på hjørnet af Torvegade og Overgaden Oven Vandet. Det er indrettet i et stort lokale i det byggeri, der skød op omkring 1930. Før da havde hele komplekset mellem torvet og Sankt Annæ Gade huset et kvindefængsel og før det Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset, et fængsel, der blev grundlagt i 1662. Her sled tusinder og atter tusinder mænd og kvinder med at producere klæde til staten. Netop her kørte hæren i 1817 sine kanoner frem for at bombardere de oprørere, der havde overtaget fængslet og sat det i brand. Og her pågreb man igen og igen dem, som forsøgte at flygte. Nu er der husbåde og Christianshavneridyl.\nDer er ikke meget tilbage af det kolossale fængselskompleks. Det tætteste, man kommer på fængslets historie, er legemliggørelsen af fattigdommen, der står og sælger Hus Forbi ved trappen til Københavns Metro.\nJeg går ind mod byen over Knippelsbro og spekulerer på, om fanger nogensinde arbejdede her. De renoverede i hvert fald andre broer i København. Her begik fangen Johan Gottlieb Vogt selvmord ved at drukne sig den 8. august 1776. Han sad inde i fængslet Stokhuset, der i 1741 tog over, da Trunken lukkede. Den tidligere matros var netop blevet afskediget og havde kun været indsat i 16 dage. Hans deltagelse i et større tyverikomplot havde kostet ham ære og en livstidsdom, han selv afbrød i en alder af blot 21 år.\nFra Knippelsbro kan jeg se området, der tidligere hed Bremerholmen. Det gennemløbes af en gade med samme navn. På venstre side står Slotsholmen med Proviantgården og Tøjhusets kolossale murstensværk endnu. Der er ingen antydninger af det strafarbejde, der var så vigtigt for områdets etablering.\nArkivpakkerne er stadig ikke ankommet, så jeg går til højre. Holmens Kirke, hvor fangerne ikke var velkomne, står flot endnu. Ellers er der kun få tegn på, at området engang var landets største arbejdsplads, og der er endnu mindre, der viser, at området husede Danmarks første fængsel. Trunken blev revet ned i 1863, men stod indtil da som et ”talende minde”, som en historiker i slutningen af 1800-tallet sagde det.\nOmrådet er tæt bebygget. Jeg prøver at etablere, hvor Trunken egentlig lå, men det lykkes ikke. Gadernes forløb ligner ingenting fra tidligere. Længere oppe rammer jeg Kongens Nytorv, hvor fangen Hans Georg Forthammer mistede livet i oktober 1721 efter at have skrevet et brev til Satan i sin søgen efter assistance til flugt fra netop Trunken. Via Bredgade rammer jeg Amalienborg. Fanger fra Trunken arbejdede med at bygge volde her i 1720’erne. Længere mod nor


Producent af økologiske grise: "Vi forsøger at tænke som grisene" | Dagligvarehandlen\nBertel Hestbjerg producerer økologiske grise til både foodservice og detail. Miljø og dyrevelfærd ligger ham meget på sinde\nMan siger, at grise på mange måder minder om mennesker. Intelligente har de også ry for at være.\nNysgerrige er i hvert fald de grise, der lige nu bor på gården Vestergaard i Tim i Vestjylland.\nIkke så snart er vi kommet inden for i slagtestalden, før de første grise kommer hen til stakittet og retter deres vejrende tryner og nysgerrige blikke mod os.\nDa vi træder helt ind i aflukket, hvor grise ligger i ly for regnen og sover i et tykt lag halm, kommer en flok straks nærmere og napper lidt i bukseben og gummistøvler. Sågar kameraet skal undersøges grundigt.\n- Det var først, da jeg kom til at arbejde på et landbrug med frilandsgrise, at det gik helt op for mig, at jeg havde med dyr at gøre. I det konventionelle svinebrug har man meget fokus på teknik: Virker ventilationen, virker fodermaskinen, fungerer udmugningen, siger Bertel Hestbjerg.\n- Her forsøger vi at tænke som grisene. De er lidt som teenagebørn: Hvis de keder sig, mobber de hinanden, og så kan de finde på at bide den nærmeste i halen. Får de mere plads og noget at give sig til, sker det til gengæld sjældent.\nRykket ind på slægtsgården\nBertel Hestbjerg er 53 år og landmand i 15. generation. I 90'erne overtog han den 400 år gamle slægtsgård St. Hestbjerg efter sin far, der havde en mindre produktion af konventionelle grise.\nI dag ejer han sammen med sin kone Marianne syv gårde og i alt 1.000 hektar jord, hvilket er ti gange så meget som det, der hørte til slægtsgården, da han overtog den. Hestbjerg Økologi er nu landets største producent af økologiske grise. Det er på en af virksomhedens gårde, vi er, og Bertel Hestbjerg viser rundt.\n- Jeg havde egentlig besluttet, at jeg ikke skulle være landmand. Det gav for meget arbejde og for få penge, og så fik jeg dårlig samvittighed over den måde, vi behandlede dyr på, siger Bertel Hestbjerg.\nHan valgte i første omgang Landbohøjskolen og en uddannelse i jordbrugsøkonomi. Men i forbindelse med et sabbatår fra uddannelsen, arbejdede han på et landbrug med frilandsgrise. Det, han oplevede, fik ham til at skifte mening.\n- Det kan godt lade sig gøre at producere grise til slagtning på en måde, der både er økonomisk bæredygtig og bæredygtig, når man tænker på natur, dyrenes trivsel og miljø, siger Bertel Hestbjerg.\nWellnessrum og mudderbad\nGrisene, der bor i slagtestalden de sidste 13 uger af deres liv, har mange valgmuligheder, når de ikke længere gider ligge i halmen - både under tag og ude i frisk luft. De kan gå til wellnessrummet, der er fyldt med kompost med rødder, de kan gnave i. Et andet sted er indrettet en slags legeplads, hvor de skubber til store trækøller, der hænger i reb. Et tredje valg kan være gulerødder til at gnave i. Grisene har også mulighed for at få et brusebad, når det er varmt.\n- Grise kan godt lide, at der sker noget. Så vi overvejer, om vi skal give dem mulighed for at se film. Måske skal det være en naturfilm, som vi projicerer op på væggen. Vi er slet ikke færdige med at udvikle den helt rigtige stald til slagtegrisene, siger Bertel Hestbjerg.\nHan har ansat en person, der alene holder øje med, hvordan grisene trives, og hvad der virker godt for dem. Det er win-win for grise og landmand, for jo bedre grisene trives, jo bedre vokser de.\n- Vi har også vores egen dyrlæge, og er der problemer med en gris, kommer den i et aflukke for sig selv. Vi bruger kun 4 pct. af den mængde antibiotika, som en gennemsnitlig dansk svineproducent bruger, siger landmanden.\nHan sender hver uge 500 svin til slagtning. Heraf aftager Coops kæder 40 pct., der sælges som Poppel Grisen med fire dyrevelfærdshjerter. 10 pct. sælges til sygehuse, restauranter, cafeer og andre spisesteder som Bertels Gris by Organic Pork via Dansk Cater. Resten sælges til forskellige mindre aftagere.\n- De første år samarbejdede vi med Friland/Danish Crown, men vi ville gerne tættere på forbrugerne med vores egne brands. Det betyder, at vores grise skal til Sjælland for at blive slagtet. De kommer på lastbilen lige efter midnat og lander på slagteriet næste morgen. Jeg har fulgt efter lastbilen og set, at de sover på hele turen, siger Bertel Hestbjerg.\nDet er hans kone Marianne, der nu står for markedsføring af virksomheden.\nTi uger med mor\nHestbjerg Økologi har ca. 1500 søer, der i gennemsnit får næsten to hold smågrise om året. Inden søerne skal fare, går de ude på drægtighedsmarken, hvor de er opdelt efter størrelse, og efter hvor langt de er i deres drægtighed. Når soen skal fare, kommer den på faremarken - fødegangen. Her har den sin egen fold med poppeltræer og en isoleret farehytte med halm. Søerne farer ude hele året og går frit rundt sammen med pattegrisene.\n- Alle grise bliver håndfordret, siger Bertel Hestbjerg.\nMed håndfodring mener han, at de ansatte på gården ved håndkraft fylder fodertrugene op i stedet for at gøre det med en maskine.\n- På den måde vænner søerne sig til mennesker, så de er trygge i situationen omkring faring. Når de er trygge, kan vi omgås dem, når de nyfødte pattegrise skal tilses, og moderkagen fjernes fra hytten, fortæller Bertel Hestbjerg.\nVi er kørt til en af de gårde, hvor smågrisene går sammen med deres mor, til de er ti uger gamle. Det er næsten dobbelt så længe som minimumskravet til en øko-gris, som er 40 dage.\nHer er græsmarker med rækker af poppeltræer, hvor grisene kan søge skygge, når solen skinner. Træerne opsamler samtidig noget af den gødning, som grisene afleverer, og derudover kan de benyttes som biobrændsel, når de skæres ned.\n- De seneste år har vi arbejdet med en anden type gris, der er avlet til at gå løs. Når søen går løs og kan bevæge sig rundt, udvikler den moderegenskaber, som vi har gavn af i frilandsdrift. Ungerne er samtidig mere robuste og større ved fødslen, og deres ben er stærkere. Soen har flere patter, og den får færre unger. Det nedsætter dødeligheden blandt smågrise, når der er patter nok, fortæller Bertel Hestbjerg.\nRavne tager pattegrise\nHans søer fravænner ca. 23,5 grise om året, hvilket er betydeligt færre end hos indendørs producenter. En del pattegrise dør inden fravænning - det gælder i både konventionelle og økologiske grisehold.\n- Vi kan ikke undgå, at soen kommer til at ligge på en unge, ligesom det også sker, at en unge ved en fejl kommer ud af hytten en kold nat og dør af kulde, men sådan er det også i naturen, siger Bertel Hestbjerg.\nFor at nedbringe dødeligheden fjerner de eksempelvis de grene, grisen selv samler for at laver rede, så unger i stedet ligger i halm. Det er mere sikkert for ungerne.\nHver pattegris finder sin faste pat, og er der ikke nok patter, er der én eller flere, der dør af sult.\n- Vi har fravalgt ammesøer, dels fordi det er unaturligt, dels fordi vi tror, at det er i en sådan svinestald med unger fra mange kuld, man kan skabe de virusoptimeringer, der i sidste ende kan give endnu en pandemi, siger landmanden.\nNår søer og smågrise går ude i det fri, er de i fare for at blive taget af rovdyr. Høje elhegn sikrer dog, at både ulve og ræve holdes ude.\n- Men ravnene har vi ikke fundet et værn mod, og de er ret kloge. Har en af dem fundet ud, hvordan de skal tage en pattegris, får den hurtigt lært flokken det. Vi har over en årrække oplevet to episoder, hvor ravnene hver gang tog ca. 100 små pattegrise, fortæller Bertel Hestbjerg.\nHan er jæger, og indimellem skyder han for at skræmme ravnene og holde dem på af stand.\nEn ejendom med plads til natur\n- Den her kan fare, når det skal være, siger Bertel Hestbjerg og peger på en hytte. Hytterne er af metal og på størrelse med et stort hundehus.\nInde i hytten ligger soen, der er meget opmærksom på vores tilstedeværelse. Det er nemlig allerede sket: Omkring hende ligger en flok små lyserøde grise.\n- Du skal lige holde øje med hende. Hun passer på sine unger og kan godt blive aggressiv, hvis hun føler, vi truer dem, siger Bertel Hestbjerg.\nHos en anden so, der har lidt større unger, kan han dog godt tage ungen op. Solen er brudt igennem de ellers regnvåde skyer, og det har ungen nydt.\nAndre render rundt og roder i jorden under poppeltræerne eller jagter deres mor for at få mad. Til sammenligning må en konventionel so fikseres i den periode, hun har smågrise.\nMen frilandsgrise kræver meget jord.\n- Når der har gået grise på en mark ét år, skal der året efter vokse en afgrøde, der optager noget af al den næring, grisen har efterladt, siger Bertel Hestbjerg.\nHans drøm er at efterlade et landbrug i en bedre økologisk balance.\n- En ejendom, hvor der er balance mellem effektive produktionsarealer og plads til skov, eng, vandhuller, læhegn, stenbunker og rådne træer. Derfor har vi blandt andet genskabt nogle af de tidligere vandhuller, hvilket øger biodiversiteten. Vi har nu flere padder og ser både stork og traner her, siger han.\nOpdateret 2. jul 2021 - 7:46


Sådan afinstallerer (fjerne) UltraWebFormat | Gratis afinstallere det ™\nHvad er UltraWebFormat?\nUltraWebFormat er en browser hijacker, der er målrettet mod macOS-computere. Når den kommer ind i systemet, det sætter https://search.yahoo.com/ som standardsøgemaskine og startside for den inficerede browser. Selvom det er en legitim søgemaskine, står du muligvis over for irrelevante søgeresultater fyldt med falske links, en enorm mængde pop-up-annoncer samt konstant omdirigering til tvivlsomme domæner som voksne, kasino, phishing, ulovlig software, eller endda malware-lastede websteder. Desuden, hijacker foretager ændringer i systemkonfigurationen, installerer ekstra software, skaber nye profiler for at sikre, at det er ikke så let at slippe af med. Du kan følge denne vejledning for at afinstallere browser hijacker og fjerne UltraWebFormat fuldstændigt fra dine browsere.\nOgså, du kan prøve at fjerne UltraWebFormat manuelt.\nalternativ løsning. Trin 1: Fjern UltraWebFormat fra Mac\nUltraWebFormat har muligvis ikke appen tilknyttet i applikationer. Imidlertid, Vi anbefaler dig at inspicere listen over installerede programmer, og fjern ukendte eller mistænkelige dem. Kig efter UltraWebFormat eller UltraWebFormat.app.\nHvis du ser Afinstaller UltraWebFormat eller UltraWebFormat Afinstallationsprogram, dobbeltklik på den og følg instruktionerne\nTræk uønsket applikation UltraWebFormat fra Applikationer mappe til Affald (placeret på højre side af Dock)\nTrin 3: Slip af med UltraWebFormat ved hjælp af Terminal (kun for Google Chrome)\nTrin 4: Slet UltraWebFormat fra browsere\nFind UltraWebFormat eller andre mistænkelige udvidelser.\nVælge UltraWebFormat eller andre mistænkelige udvidelser.\nTidligere Stolpe Sådan afinstallerer (fjerne) Aguepro.club\nNæste Stolpe Sådan fjernes Lookfornewitguy ransomware og dekrypteres .Lookfornewitguy filer\nSådan afinstallerer (fjerne) Manputupat.xyz\nSådan afinstallerer (fjerne) Dnsvibes.co\n1 Hvad er UltraWebFormat?\n1.3 alternativ løsning. Trin 1: Fjern UltraWebFormat fra Mac\n1.5 Trin 3: Slip af med UltraWebFormat ved hjælp af Terminal (kun for Google Chrome)\n1.6 Trin 4: Slet UltraWebFormat fra browsere


Kursus i Grundlæggende Lederuddannelse\nDen Grundlæggende Lederuddannelse 2 er et helt nyt forløb for dig, der gerne vil være endnu skarpere til ledelse. Du har måske allerede taget Den Grundlæggende Lederuddannelse eller andre lederkurser og vil nu have endnu flere redskaber i værktøjskassen.\nDen Grundlæggende Lederuddannelse 2 er en skattekiste for ledere, og blandt emnerne er anerkendende ledelse og distanceledelse. Du prøver også kræfter med værktøjer som forhandlingsteknik og økonomistyring, ligesom vi kommer til at arbejde med udvikling af talenter og rekruttering.\nMålgruppe Du bør som minimum have ledererfaring for at deltage på kurset.\nPris 1.426,00 kr.\n5168 (For kursister der ikke tilhører AMU-målgruppen)\nDu bliver præsenteret for den samlede uddannelse, får præsenteret de andre ledere og deres virksomhed for og får et indblik i, hvordan forløbet vil være tilrettelagt pædagogisk og hvorfor.\nDen anerkendende tilgang går igen gennem alle moduler, som den også gør på Den grundlæggende lederuddannelse 1. Det betyder, at både den måde vi arbejder på, taler sammen på på kurset og arbejder med teorierne tager afsæt i, at tingene forholder sig, som de gør, og det accepterer vi og forholder os konstruktivt til.\nVi forstår organisationer som arbejdsfælles-skaber, hvor vi skaber mening i den måde, vi er sammen på.\nFaget ”Anerkendende ledelse” bygger bro fra GLU, hvor der bliver mulighed for at dykke mere ned i anerkendende kommunikationsværktøjer.\n40653 Lederens rekrutteringsværktøjer (2 dage)\nTil trods for, at Danmark og resten af verden har været igennem en økonomisk krise, er der stadig brug for at rekruttere medarbejdere, og det bliver vigtigere og vigtigere at rekruttere den rigtige til den rigtige post.\nArbejdsmarkedet vil i fremtiden være præget af en tilgang af små årgange samtidig med de store årgange trækker sig tilbage. Samtidig har de nye årgange på arbejdsmarkedet en anden tilgang til og et andet syn på at søge job og blive tiltrukket af en virksomhed.\nPå dette kursus lærer du at holde fokus på den balancerede samtale, hvor lederen tænker på en fundamentalt anderledes måde i forhold til rekruttering. Kurset vil tage temaer som ansættelsesudvalgets roller, jobanalyser og kompetenceprofiler op. Du lærer samtidig, hvordan du kan afholde et godt interview.\nHer ud over vil vi arbejde med at bruge jeres egne netværk, som måske er større, end I måske regner med. Der findes undersøgelser, der konkluderer at der kan være fordele ved at basere rekruttering af nye medarbejdere på uformelle anbefalinger fra nuværende medarbejdere.\nNetværksrekruttering kan være med til at skabe:\nEt homogent ansøgerfelt\n47471 Lederens værktøjer til at udvikle ledertalenter (2 dage)\nI de senere år har der været stigende fokus på at gøre en ekstra indsats for talenterne i Danmark, ikke mindst for at sikre Danmarks konkurrencedygtighed i det globale videnssamfund.\nDen afhænger af, at vi bliver dygtigere til at udvikle talenter. Derfor skal de mest talentfulde have bedre plads til at udfolde sig, så de kan udnytte deres potentiale til fordel for samfundets og deres egne fremtidsmuligheder.\nTalent smitter, og de dygtiges indsats er med til at trække de andre op og bidrage til fællesskabet.\nTalentudvikling tilfører energi og trivsel til afdelingerne og kan være med til at styrke det generelle niveau på arbejdspladsen. På dette modul lærer du både at spotte ledertalentet og får redskaber til at få talentet til at folde sig ud.\nSå her kommer en lille historie om Abraham Lincoln: Lincoln holdt under borgerkrigen en tale, hvori han med sympati omtalte rebellerne i sydstaterne. En ældre dame bebrejdede ham, at han talte så venligt om sine fjender, som han først og fremmest burde tænke på at udslette. Hans svarede således: "Sig mig engang, frue, udsletter jeg da ikke mine fjender, hvis jeg gør dem til mine venner?"\nKursusforløbet retter sig mod AMU-målgruppen – dvs. personer med en uddannelsesbaggrund til og med erhvervsuddannelsesniveauet. Medarbejdere med en højere uddannelse kan også deltage på kurset, men er ikke berettiget til VEU-godtgørelse. Kursusforløbet kan tages samlet eller som enkeltstående fag.\nHolddatoer for efteråret 2019\nHolddatoer perioden 22.08.19- 1.11.19\nModul 1 - 42833 Anerkendende ledelse\nModul 2 - 40653 Lederens rekrutteringsværktøjer\nModul 3 - 40653 Lederens rekrutteringsværktøjer\nModul 4 – 43575 Lederens forhandlingsteknik\nHolddatoer perioden 7.10.19-12-12-19\nHolddatoer perioden 20.11.19-31-01-19\nTilmeld kursusforløb fra 6. maj til 21. august 2019: Tilmeld nu via efteruddannelse.dk\nTilmeld kursusforløb fra 22. august til 1. november 2019: Tilmeld nu via efteruddannelse.dk\nTilmeld kursusforløb fra 7. oktober til 12. december 2019: Tilmeld nu via efteruddannelse.dk\nTilmeld kursusforløb fra 20. november til 31. januar 2019: Tilmeld nu via efteruddannelse.dk


Et kursus på Rybners Kursuscenter har nu sendt 14 motiverede flygtninge mod arbejde i byggebranchen.\nPå baggrund af en samtale med i alt 45 flygtninge, blev 15 mand udvalgt til forløbet. De talte seks forskellige sprog, havde en aldersspredning fra 23 år til 54 år og en opholdstid i Danmark, som strakte sig fra 8 år til blot 3 måneder. De var med andre ord meget forskellige, men havde alle samme mål; at komme i arbejde.\nDet vigtigste var viljen til nå målet. Og vi må sige, at de 14 mand, der gennemførte kurset virkelig viste, at de ville. Med meget begrænset fravær (under 2% for 14 mand på seks ugers kursus) udviste de stor mødestabilitet. Der blev knoklet så hårdt, at undervisere var meget imponerede. De var foran tiden og kunne tage sig endnu bedre tid til at sikre sig, at alle var med.\nI løbet af de seks uger blev der arbejdet med alt fra sikkerhed, faldsikring, epoxy, varmt arbejde, gipsarbejde, tagarbejde til stilladsarbejde. Derudover har de ca. en gang ugentligt været på jobcenter, hvor de er blevet undervist i arbejdsmarkedet, holdninger på arbejde, økonomi og flere basale ting, så de blev bedst muligt klædt på til erhvervslivet.\nForløbet har givet pote for deltagerne. En er blevet ordinært ansat, otte mand er startet i løntilskud og fem er i fire ugers praktik med henblik på IGU-ansættelse.\nDen yngste mand på holdet, som stoppede efter to uger, er efterfølgende blevet fastansat inden for køkkenbranchen.


Fem gamle barndomsvenner udgør den oprindelige kerne i netværkskapitalisternes forretningsimperium. Dertil kommer en håndfuld milliardærer, herunder Ole Vagner og Finn Helmer.\nErik Damgaard Fold sammen\nMandag d. 09. juli 2007, kl. 10.13\nOpdateret mandag d. 09. juli 2007, kl. 10.45\nManden i midten er Peter Forchhammer selv, som blev kendt som guldflipper i 80erne, da han som 29-årig startede Dansk Formueforvaltning sammen med Aldo Petersen og endnu en barndomsven, Erik Winther. Selskabet var baseret på gearede investeringer i obligationer og kan betegnes som Danmarks første hedge fond.\nInvestorerne tabte en mindre del af deres indskud, da obligationsmarkedet vendte. De tre stiftere solgte selskabet til Difko Bank og sad hver især tilbage med små ti mio. kr. Forchhammer og Aldo Petersen brugte deres til at stifte Telepartner i 1996, som siden blev børsført på Nasdaq og skiftede navn til Eurotrust.\nForchhammers holdingselskab Synerco har aktieposter i 25 porteføljeselskaber. Han er succesfuld finansiel rådgiver for en række rigmænd, herunder Giga-manden Finn Helmer, Søndagsavisens stifter Richard Bunck, Keops-milliardæren Ole Vagner, barndomsvennen Erik Damgaard, Lars Wexøe og ejendomsudvikleren og racerbaneejeren Carsten Leveau.\nKendt 80er-guldflipper. Finansiel hjerne, tidligere storaktionær og bestyrelsesmedlem af Parken. Mangeårig ledende kraft i Eurotrust. I dag passiv investor i en række af netværkets virksomheder. Hører til Forchhammers drengeklub sammen med Mark Szigethy, partner i investeringsbanken Korral, som tager sig af mange af gruppens og Capinordics børsnoteringer og prospektudarbejdelse. Her er Ole Abildgaard også med. Den tidligere direktør for den krakkede Samson Bank. Fik betinget dom for at give urigtige oplysninger i forbindelse med krakket.\nMilliardær på sammen med broderen Preben at fusionere Damgaard Data med Navision, som senere blev solgt til Microsoft. Har siden investeret stort i bl.a. Greentech, Capinordic og Eurotrust. Han sidder i bestyrelsen i de to første selskaber og er formand for Eurotrust.\nAdm. direktør og storaktionær i Capinordic med fortid som direktør i Samsom Børsmæglerselskab. Har stiftet Aqua-Wall, som han solgte til ISS, siden biotekselskabet AntibodyShop, som blev overtaget af BioPorto, som er børsført i samarbejde med Christian Rovsing og Statens Seruminstitut. Aktionær i flere af Forchhammer-sfærens selskaber. De to er ved at færdiggøre et fælles iværksætterhus i Virum.\nLæs interviewportrætter fra Berlingske Nyhedsmagasin af Peter Forchhammer, Aldo Petersen, Lasse Lindblad og Steen Bryde:\nHan styrer milliardær-klubben\nDanmarks nye rigmands-bank\nForchhammer-selskaber tæt på 11 milliarder værd\nEn kommune kun med\nvelhavere og luksusbiler? Da\nHans Toft tog telefonen,\nmærkede han for alvor


Cykelferie | Sofies Toscana\nToscana er en region, der både imponerer og fascinerer. Her står verdensberømte bygninger side om side med de utallige kunstneriske mesterværker.\nMen Toscana byder også på landlige omgivelser, hvor roen hviler over de små gyder, og landsbytorvene emmer af fredfyldt hygge.\nDet er steder, hvor indtrykkene får lov at synke ind, og miljøer, hvor man får skønheden helt ind under huden i et langt mere roligt tempo.\nHvis man vil lære denne side af Toscana at kende, er det oplagt at gøre det fra en cykelsadel.\nToscana har et utroligt afvekslende landskab.\nHvis man blot én gang har prøvet at cykle eller vandre her, vil man helt sikkert ønske at vende tilbage. Og selvom man allerede har udforsket én del af Toscana, kan man være sikker på at få helt nye oplevelser i en anden del af regionen.\nAppenninernes nærmest alpine udfordringer med høj himmel og milevide, svimlende udsigter har ikke meget til fælles med de blødt bølgende bakker, som er typiske for andre områder.\nUde ved kysterne jævner vejene sig ud, pinjerne giver dejlig skygge, og havbrisen finder ind i byernes gyder.\nJeg kan hjælpe med hjemmesider til de forskellige cykeludlejnings firmaer i Toscana.