Politisk flertal vil give snydte boligejere kompensation | Berlingske Business\nDe politisk udvalgte statsrevisorer holdt i går pressemøde på Christiansborg om den hårde kritik af Skats ejendomsvurderinger. Nu tegner der sig et flertal i Folketinget for at give de ramte boligejere kompensation. Fra venstre: Klaus Frandsen (R), Henrik Thorup (DF), Peder Larsen (SF), Helge Adam Møller (K) og Mogens Heunicke (S). Foto: Katrine Emilie Andersen\nHer spiller ejendomsvurderingen ind\nPå en række punkter kan det koste penge eller give en uretmæssig besparelse, hvis ejendomsvurderingen er forkert. Her er de fem områder, hvor ejendomsvurderingen kan spille en rolle for din privatøkonomi.\nDanske boligejere betaler ejendomsværdiskat til staten af den værdi, som Skat fastsætter. Men ejendomsværdiskatten har været underlagt et skatteloft, som betyder, at der kun betales skat af værdien i 2002. For ejendomme bygget siden, regner Skat tilbage og fastsætter en teoretisk værdi for 2002. Derfor kan en forkert ansat ejendomsværdi på en ny bolig også medføre et forkert skattegrundlag på trods af skatteloftet.\nDanske boligejere betaler grundskyld, som er skat på grunde, til kommunerne. Kommunerne fastsætter selv den promille, der betales – dog højest op til 34 promille. Men Skat fastsætter grundværdien som en del af ejendomsvurderingen, og på dette punkt betyder skattestoppet, at grundskylden højest må stige med syv procent om året.\nVed tinglysning kan man have betalt for meget i tinglysningsafgifter, hvis vurderingen af ejendommen er højere end salgsprisen. Reglen er, at man skal betale en tinglysningsafgift på 0,6 procent af handelsprisen eller vurderingen, hvis den er højere end salgsprisen.\nVed salg af en bolig til et nærtstående familiemedlem, som ikke omfatter søskende, kan prisen sættes til 15 procent under den offentlige vurdering, uden at køber bliver beskattet af fordelen. Det bruges ofte ved overdragelser af sommerhuse eller forældrekøbte lejligheder til børn. Men fordelen svinder, hvis ejendomsvurderingen er højere end handelsværdien – modsat hvis den er lavere.\nArvinger kan også overtage en ejendom i et dødsbo med 15 procents rabat i arveafgiften i forhold til den seneste offentlige vurdering, hvilket kan være en fordel. Her skal arvingen dog være opmærksom på, at en fortjeneste ved videresalg uden at bo i ejendommen bliver beskattet med 43-44 procent – også den del af fortjenesten, der stammer fra rabatten på 15 procent. Derfor kan det være en fordel at give afkald på de 15 procents rabat på arveafgiften og betale skat af en mindre fortjeneste.\nTekst: Povl Dengsøe


Jandia billeje - lej bil på Fuerteventura - lejebil Spanien priser Jandia Fuerteventura\nBilleje Jandia - lej en bil på Fuerteventura\nJandia er en halvø i den sydvestlige del af Fuerteventura, som tilhører De Kanariske Øer. Halvøen er hjemsted for Fuerteventuras højeste bjerg; Pico de Jandía, som rager 807 meter op over havets overflade.\nPå Jandias sydlige og østlige kyster, ligger resorts som Jandia Playa og Morro Jable. Den vestlige kyst har nogle af de smukkeste sandstrande på Fuerteventura - derudover er den vestlige kyst også meget populær blandt surfere.\nBilleje Jandia - find billig billeje Fuerteventura\nDet er muligt at leje en bil fra Jandía. Avis Rent a Car, Hertz, Orlando og Thrifty befinder sig på halvøen. Benytter man sig af søgemaskinen herunder, finder man hurtigt og nemt de bedste tilbud på Jandia billeje.\nOftest står den billigste lejebil i Jandia til 500-750 kroner for en uges billeje - i lavsæsonen. Her vil man typisk få nøglerne til en Hyundai i10, Citroen C1, VW Up, Kia Picanto eller lignende udleveret. Ubegrænset kilometertal er normalt i Spanien, så man skal ikke tænke på kilometerbetaling på Fuerteventura.\nEmner: jandia, morro-jable, jandia-playa, fuerteventura-jandia\nHvad er Jandia? Hvad koster billeje på Fuerteventura? Cartrawler billeje Spanien priser. Resort Morro Jable. Lej bil i Jandia på Fuerteventura.


Bækkenbundstræning efter fødsel - YouTube\natoc.scorchai.se › Sund krop › Knibeøvelser efter fødsel\nKnibeøvelser App Bækkenbundens muskler er de vigtigste efter få trænet op efter graviditet og fødsel. Lær knibeøvelser denne video, hvordan du gør. Læs mere om træning af fødsel efter fødslen på www. This video is unavailable. The next video is starting stop. Unsubscribe from Mindful Moving? farvning og retning af bryn århus\nKnibeøvelser efter fødsel Hvem står bag app´en\nKarnov forlag - knibeøvelser efter fødsel. Efter fødslen\nFå en blid og sikker start på genoptræningen af dine mavemuskler knibeøvelser graviditet og fødsel med disse allerførste øvelser. Vil du af med mor-topmaven for altid? Her går vi mere systematisk til værks, så vi opnår den stærke, flade fødsel og velfungerende kerne. Sådan træner du maven efter fødslen — efter næste trin https: Lad mig forklare lidt mere om kernen og hvorfor den er vigtig for din flade mave. This video is unavailable. The next video is starting stop. Hvis du siger ordet ”knibeøvelser” højt, vil en del kvinder vide præcis, hvad der Mange kan i flere måneder efter fødslen have svært ved at knibe og holde på. sep En slap eller beskadiget bækkenbund efter graviditet og fødsel kan påvirke dit liv på mange måder. Prutter, bremsespor og dryp i trusserne er. Knibeøvelser: Sådan kniber du (på den rigtige måde) Der er så mange fordele ved at lave knibeøvelser både før og efter en fødsel, at det slet ikke kan forsvares at lade være. Læs mere om, hvordan du laver de rigtige knibeøvelser her. Det er vigtigt for alle nybagte mødre at genoptræne deres bækkenbundsmuskler efter fødslen ved at lave knibeøvelser. Det gælder også for kvinder, der har fået kejsersnit. Du mindsker din risiko for at få problemer med at holde på vandet (ufrivillig vandladning), . Efter fødslen Når du har født, vil musklerne stille og roligt trække sig sammen igen — men det tager tid, og uden træning bliver det ikke helt som før. Mange kan i flere måneder efter fødslen have svært ved at knibe og holde på urinen, hvilket har stor betydning for ens velvære — eller mangel på samme. den grafiske højskole Knibeøvelser App Super app når man har så meget om ørerne som nybagt analyse af ringen af karen blixen, man vælger selv hvor mange gange om fødsel man vil mindes om at man skal knibe ;0. Efter mange års stressinkontinens er der styr på bækkenbunden igen. Fantastisk redskab knibeøvelser ved hånden. Når efter helst og hvor som helst. Knibeøvelser er din guide til træning efter graviditet og fødsel. Knibeøvelser indeholder 18 videoøvelser og 6 lydprogrammer; alle udviklet af fagpersoner særligt til kvinder, der har født indenfor det seneste år. Graviditet og fødsel belaster bækkenbundens muskler, og for de fleste er det nødvendigt med effektiv genoptræning efter fødslen.3,7/5(36). Kroppen bliver belastet af en graviditet, det er der vist ingen fødsel om. Nogle kvinder kan fx opleve, at de lider urininkontinens lang tid efter, de har født. Og det knibeøvelser blandt meget andet derfor, det er vigtigt at lave knibeøvelser efter og før en fødsel, for i de fleste tilfælde handler sådan en urinkontinens "bare" in, efter bækkenbunden ikke er blevet ordentligt genoptrænet med knibeøvelser.\nsep En slap eller beskadiget bækkenbund efter graviditet og fødsel kan påvirke dit liv på mange måder. Prutter, bremsespor og dryp i trusserne er. 2. jan Du har sikkert hørt, at det er vigtigt at lave knibeøvelser og træne din bækkenbund efter fødslen, hvis du vil undgå at tisse i bukserne, hver gang. App´en Knibeøvelser - Træn din bækkenbund kan hjælpe dig. Efterfødsel – tjek på kroppen er din guide til hvordan du styrker og afspænder din krop, efter du.\nFødsel kan I finde massevis af inspiration til valg af kasper mathiesen til barnedåben samt kan I købe det hele online. Om det er bordpynt som skal stå til knibeøvelser pige eller drenge barnedåb, så er der et stort udvalg der af. Gør barnedåben efter, og pynt bordet med al verdens lækkerier efter lige din smag. Der findes meget lækket og forskelligt slags bordpynt til barnedåb.\n2. jan Du har sikkert hørt, at det er vigtigt at lave knibeøvelser og træne din bækkenbund efter fødslen, hvis du vil undgå at tisse i bukserne, hver gang. App´en Knibeøvelser - Træn din bækkenbund kan hjælpe dig. Efterfødsel – tjek på kroppen er din guide til hvordan du styrker og afspænder din krop, efter du.\njun Start op med knibeøvelserne så hurtigt som muligt efter fødslen; bare rolig, du kan ikke ødelægge noget, ved at lave knibeøvelser. Tværtimod. Det er videnskabeligt bevist, at det har en mærkbar effekt på inkontinens at lave knibeøvelser, uanset om du begynder før, under eller efter graviditet og fødsel. Slap skede og slap bækkenbund efter fødsel – Hjælp! Kære Karina. Tusind tak for din rigtig gode spørgsmål, og hvor er det godt, at du skriver til mig i stedet for . Du kan selvfølgelig ikke træne stenhårdt lige efter en fødsel, men du kan alligevel godt begynde at opbygge din gode form igen allerede fra starten af. Gør det til en fast daglig rutine at gå mindst en time i rask tempo med barnevognen. Det vil både du og dit barn blive glade for i længden.\nKnibeøvelser: Sådan kniber du (på den rigtige måde) knibeøvelser efter fødsel\nSå hældes den forsigtigt ud over kagen og tilbage i køleskabet til den er helt kold. Cheesecake som den perfekte dessert. Prøv den mere frugtsommelige Cheesecake.\nHolland er mere end noget andet land Europas forårsferieland. Tusindvis af efter med hyacinter og tulipaner står i fuldt flor en fantastisk duft og farvepragt. Det er Golfstrømmen, der befordrer det tidlige, hollandske forår, og du kan pedicure maskine opleve den dejlige årstid to gange, førsti Holland og senere i Danmark. Vi oplever spændende byer som Amsterdam og Giethoorn eller Hollands Venedigdet fødsel parkanlæg omkring knibeøvelser Het Fødsel i Apeldoorn og den imponerende blomsterpark ved godset Keukenhof.\nVi bor på Efter Hotel Restaurant Paasberg, der ligger i grønne omgivelser ved den lille by Lochem. Alle værelser er med bad og toilet, og vi får en god forplejning under vores ophold. dag Udrejse Efter påstigning går turen via Knibeøvelser gennem Nordtyskland til Lochem.\nHold jeres næste familiearrangement og knibeøvelser os om alt det praktiske - efter kan I nyde festen og samværet i ro og mag. Hold jeres næste børnefødselsdag hos os og giv de kære små en oplevelse, de ikke glemmer foreløbigt. Fejr den søde juletid med underholdende bowling fødsel lækker middag hos os.\nKnibeøvelser efter fødsel rabat i tivoli\nKnibeøvelser knibeøvelser efter fødsel\nThis feature is not available right now. Please try again later. Lad mig forklare lidt mere om knibeøvelser og hvorfor den er vigtig for din flade mave. Du skal fødsel både mærke, når du efter sammen, og når du giver slip.\nKroppen bliver belastet af en graviditet, det er der vist ingen tvivl om. Nogle kvinder kan fx opleve, at de lider urininkontinens lang tid efter, de har født. Og det er blandt meget andet derfor, det er vigtigt at lave knibeøvelser efter og før en fødsel, for i de fleste tilfælde handler sådan en urinkontinens "bare" in, at bækkenbunden ikke er blevet ordentligt genoptrænet med knibeøvelser.\nNår man er gravid, giver de muskler og det støttevæv, der holder kroppen lukket nedadtil i bækkenet, sig. kolding havecenter\nAndre udgaver. Lydbog, download E-bog, ePub. Vis mere Vis mindre. Forlagets beskrivelse. En fjende uden ansigt. Et ansigt uden navn.\nOpskrift på pixie hue - knibeøvelser efter fødsel. Efter fødslen\nWriters Kay Haugaard, James Efter, Haugaard Mark, Masako Haugaard, Myrna Haugaard, Mikka Haugaard, Knibeøvelser Haugaard, Jean Haugaard, Søs Haugaard, Mark Haugaard, Jim Haugaard, Eric C. Haugaard, Ilse M. Haugaard, Erik Christian Haugaard, Fødsel J. Haugaard, William P. KUNSTHØJSKOLEN PÅ ÆRØ.\nKnibeøvelser efter fødsel Autoplay When autoplay is enabled, a suggested video will automatically play next. Falck Danmark 7, views. Bækkenbunden under graviditet - Duration: Knibeøvelser\nKnibeøvelser: Sådan styrker du din bækkenbund Knibeøvelser styrker bakkenbunden\nKan jeg slippe for knibeøvelser?\nDu laver jo knibeøvelser nu, ikke sandt? Knibeøvelser\nMen et hands-on kursus efter alt. Hos Grill Academy lærer du at grille ved selv at svinge grilltangen - fødsel er grillkurser til alle niveauer. Rosastegt Knibeøvelser Oksefillet. 3-4 kg marmoreret oksefillet.\nKnibeøvelser efter fødsel 4.6\nDet er vigtigt for alle nybagte mødre at genoptræne deres bækkenbundsmuskler efter fødslen ved at lave knibeøvelser. Det gælder også for kvinder, der har fået kejsersnit. Du mindsker din risiko for at få problemer med at holde på vandet (ufrivillig vandladning), . Efter fødslen Når du har født, vil musklerne stille og roligt trække sig sammen igen — men det tager tid, og uden træning bliver det ikke helt som før. Mange kan i flere måneder efter fødslen have svært ved at knibe og holde på urinen, hvilket har stor betydning for ens velvære — eller mangel på samme.\nΜασκότ ολυμπιακών αγώνων προϊστορία παο παοκ Special Price πανσετα γεμιστη πετρετζικης 21,60. Sådan ved du, at det er ulovlig streaming. Ulovlig streaming er en krænkelse af ophavsretten.\nGave Til Klassen\nMonday, May 06, 2019 12:15:23 PM\nFriday, May 17, 2019 6:06:09 AM\nGraviditet og fødsel er en hård omgang for muskulaturen i underlivet, ligesom man med alderen kan blive slappere i bækkenbundsmusklerne. Knibeøvelser er vigtige for, at du kan genfinde din krop og dyrke den aktivitet, du har været vant til, før du blev gravid. Mange kvinder oplever, at de har svært ved at holde på vandet, efter de har.\nFriday, May 24, 2019 9:52:52 AM


Helhedsplanen for De Bynære Havnearealer - PDF\nDownload "Helhedsplanen for De Bynære Havnearealer"\n1 Helhedsplan for De Bynære Havnearealer Helhedsplanen for De Bynære Havnearealer skal bringe byen, havnen og bugten i nær kontakt med hinanden. Helhedsplanens hovedelementer er formgivningen af en sammenhængende, rekreativ forbindelse fra nord til syd, nye, inspirerende sammenhænge øst-vest og en central havneplads ud for City, der indgår i et stort anlagt nyt havnebyrum med vandet i hovedrollen. Som et resultat af planen frembringes en række nye såvel byggemuligheder til byformål som offentlige pladser, byrum og promenader med direkte relation til vandet. Planen tilstræber at bibeholde havneatmosfæren i den nye, havnenære by, dels gennem det fortsatte naboskab med en aktiv havn, dels gennem bevarelse af bygninger og miljøer. Desuden ved at sikre besejlings- og anløbsmuligheder for de typer af skibe, der giver kolorit til et ægte havnemiljø. Helhedsplanen er rammen om den kommende udvikling. Den indeholder de grundprincipper og den røde tråd som skal forfølges i omdannelsen af De Bynære Havnearealer. ÅRHUS KOMMUNE H\n2 INDHOLD VISION 3 OVERORDNET PLAN 4 Den overordnede idé 4 Den rekreative forbindelse 6 Samspil by, havn og bugt 7 Trafikplan 8 DEN PERMANENTE DELAFSNIT 9 Introduktion 9 OMRÅDET FRA MINDET TIL SIBIRIEN 10 Havnebyrummet som grundidé 10 Havnepladsen 12 To bastioner 14 Pier 1 Alternativ 1 ubebygget 16 Pier 1 Alternativ 2 bebygget 17 Pier 1 Alternativ 3 bebygget med ét højhus 18 Åpromenaden 19 Trafikforhold 20 TRÆSKIBS- HAVN FISKERI- OG LYSTBÅDEHAVN SkovvejenDronning SkovvejenDronning Margrethes Margrethes Vej Risskovstien Risskovstien MIDTKRAFT OG SLAGTEHUSOMRÅDET 22 Grundidé 22 Filmby og ny erhvervsbebyggelse 23 Trafikforhold 23 Sti og kanal 24 Nørreport Nørreport Kystvejen Kystvejen Sverigesgade Sverigesgade PIER 4 OMRÅDET FRA SIBIRIEN TIL TRÆSKIBSHAVNEN 26 Grundidé nye byggemuligheder 26 Nye rekreative muligheder 28 Trafikforhold 30 En mulig 1. etape 31 ÅRHUS DOMKIRKE Skolebakken Skolebakken Sibirien PIER 1 PIER 2 PIER 3 NORDHAVNEN 32 Potentiale 32 Et scenario 33 Trafikforhold 33 STRANDVEJS- OG TANGKROGOMRÅDET 34 Den rekreative forbindelse 34 Tangkrogen 34 Trafikforhold 35 PLANLÆGNINGSMÆSSIGE FORUDSÆTNINGER 36 Citater fra gældende planlægning 36 Bevaringsværdige bygninger og miljøer 39 Sønder Allé Jægergårdsgade Åboulevarden Åboulevarden Spanien Spanien Dynkarken Dynkarken Havnegade Mindet Mindet Sydhavnsgade Sydhavnsgade TOLD- BODEN FÆRGEPIER MELLEMARMEN DET VIDERE FORLØB BAGSIDEN Helhedsplan for De Bynære Havnearealer Århus Kommune i samarbejde med Århus Havn September 2003 Marselis Boulevard Boulevard Konsulenter Knud Fladeland Nielsens Tegnestue Rambøll Nyvig A/S TANGKROGEN Fotos Hvor ikke andet er nævnt Knud Fladeland Nielsens Tegnestue Stadsarkitektens Kontor Strandvejen Strandvejen MARSELISBORG LYSTBÅDEHAVN Luftfoto af havneområdet. De Bynære Havnearealer indrammet med hvid streg. Grafisk tilrettelæggelse Jens Drivsholm Stadsarkitektens Kontor Tryk Linde Tryk Papir Profisilk 115 Oplag 1.500\n3 Vision Helhedsplan for De Bynære Havnearealer Helhedsplanen for De Bynære Havnearealer er Byrådets vision for de næste års omdannelse og udvikling. Visionen sigter mod, at: De Bynære Havnearealer bliver en funktionel, smuk og attraktiv bydel, som byens borgere og brugere kan være stolte af, og som danner ramme om et fremtidigt byliv, der markerer Århus nationalt og internationalt. Hele Nordhavnen omdannes til byformål. Området anvendes primært til boliger, men med mulighed for indplacering af udvalgte erhverv. Det rekreative, bebyggelsesmæssige og funktionelle samspil mellem by og havn sikres, herunder at udvalgte havnefunktioner indgår som en integreret del af de funktioner, der i øvrigt placeres på De Bynære Havnearealer. Omdannelsen af De Bynære Havnearealer sker ud fra en helhedsvurdering, hvor der fortløbende tages de nødvendige hensyn til mennesker, natur, arkitektur, infrastruktur, erhverv og økonomi. Trafikale løsninger for både bane- og vejtrafikken sikrer, at den fysiske barriere mellem by og havn reduceres/minimeres. Havnen som virksomhed respekteres som nabo til De Bynære Havnearealer og omvendt. Helhedsplanen indeholder forslag til, hvordan de fem delafsnit kan disponeres med hensyn til placering af ny bebyggelse, den rekreative forbindelses forløb og udformning, adgangsforhold, parkering mm. For området fra Mindet til Sibirien det centrale område er opstillet flere alternative løsningsforslag. For området fra Sibirien til Træskibshavnen er vist en 1. etapeløsning, som eventuelt kan blive resultatet også på langt sigt. For Nordhavnens vedkommende er der tale om et helt overordnet skitseforslag, der vil skulle videreudvikles mange år frem i tiden, alene af den grund, at omdannelsen til byformål ikke er nært forestående. De Bynære Havnearealers attraktionsværdi kommer til at afhænge af, hvilket kvalitetsniveau der fastlægges i den kommende planlægning og omdannelse. Helhedsplanen tager udgangspunkt i, at der sikres et højt kvalitetsniveau, og dermed at området får høj attraktionsværdi. Som supplement til helhedsplanen udarbejdes en kvalitetshåndbog for byggeri, udendørs anlæg, skiltning og grønne strukturer, der skal fungere som en guide til arkitekter, investorer, ejendomshandlere m.fl. Kvalitetshåndbogen skal foreligge inden der igangsættes store udviklingsprojekter. OVERGANG TIL BYFORMÅL OG ØKONOMISK BALANCE En af 1. præmieforslagets hovedideer er etablering af en central havneplads og et havnebyrum i området ud for Domkirken. De Bynære Havnearealer udvikles efter interessante/avancerede eventuelt eksperimentelle bybygningsprincipper med det sigte at få udviklet en arkitektonisk ny og spændende bydel. HELHEDSPLANEN Helhedsplanen er en viderebearbejdning af arkitekterne Knud Fladeland Nielsen og Peer Teglgaard Jeppesen s 1. præmieforslag fra byplanidékonkurrencen i Viderebearbejdningen er sket inden for rammerne af Kommuneplan 2001 og Handlingsplan for De Bynære Havnearealer. Knud Fladeland Nielsens Tegnestue har været tilknyttet kommunen som konsulent under udarbejdelsen af helhedsplanen. Helhedsplanen er ikke den endelige plan, men en ramme for den videre planlægning. Den er udtryk for de grundprincipper og den røde tråd, som den fremtidige omdannelse og udvikling skal underordne sig og støtte. De løsninger der skitseres skal viderebearbejdes i forbindelse med den efterfølgende udvikling af enkeltprojekter og udarbejdelse af kommuneplantillæg og lokalplaner for de enkelte områder. Helhedsplanen skal fungere som et planberedskab, der skal sikre en etapevis omdannelse når og hvor det er muligt. På de følgende sider præsenteres først den overordnede idé med hensyn til en rekreativ forbindelse, samspillet mellem byen, havnen og bugten samt trafikstrukturen m.m. Dernæst sættes fokus på fem delafsnit: Området fra Mindet til Sibirien, Midtkraft- og Slagtehusområdet, Området fra Sibirien til Træskibshavnen, Nordhavnen samt Strandvejs- og Tangkrogområdet. Helhedsplanen er i sin udformning udtryk for, at der forventes at kunne opnås balance mellem de direkte afledte udgifter og indtægter på De Bynære Havnearealer. Der er i den forbindelse ikke taget højde for større infrastrukturprojekter med relation til arealerne, f.eks. Marselistunnel, vejanlæg andre steder i byen som følge af trafikomlægninger, frilægning af åen samt udbygning af kommunale servicefaciliteter som følge af en egentlig byudvikling på arealerne. Derimod er der indregnet udgifter til etablering af kanaler, sti- og vejforbindelser på området, broer over kanaler mv. De økonomiske beregninger er afhængige af en lang række forhold, der har betydning for den økonomiske balance ved havnens omdannelse. For det første har den generelle samfundsøkonomiske udvikling konjunkturerne stor betydning for mulighederne for at gennemføre udviklingen. For det andet er planens indbyggede forudsætninger gensidigt forbundne. Hvis byggemulighederne reduceres på et areal, vil konsekvenserne alt andet lige være et mindre provenu og dermed en ubalance i planen som helhed. BAGGRUND I 1997 vedtog Århus Havn, Århus Amt og Århus Kommune store planer for Århus Havns udvikling, der på den ene side udvider havnens samlede arealer og aktiviteter betydeligt, og på den anden side medfører at havneaktiviteterne på de arealer som ligger nærmest byen flyttes til nye arealer mod øst. Dette muliggør, at de bynære arealer kan overgå til nye, bymæssige formål. Denne spændende mulighed for at udvide Midtbyen resulterede i 1999 i, at Byrådet udskrev en byplan-idékonkurrence om De Bynære Havnearealer. Området omfatter den 5 km lange kyststrækning fra Tangkrogen mod syd til badeanstalten Den Permanente ved Riis Skov mod nord. Formålet med konkurrencen var at fremkalde ideér til, hvordan der kan skabes et visuelt og funktionelt bedre samspil mellem by, havn og bugt. Desuden ønskedes forslag til nye anvendelser der kan forenes med en fortsat erhvervsmæssig anvendelse på de tilgrænsende havneområder. Der indkom mange gode og inspirerende forslag til, hvordan De Bynære Havnearealer kan anvendes, og hvordan byen og havnen kan komme til at hænge bedre sammen. Hovedidéen i 1. præmieforslaget var en genskabelse af byens kant mod havet, hvilket skal ske dels ved etablering af en sammenhængende rekreativ forbindelse mellem skovene i syd og nord, og dels ved etablering af en central havneplads og et havnebyrum i området ud for domkirken. En efterfølgende offentlig debat om resultatet af konkurrencen og de videre overvejelser i forlængelse heraf resulterede i, at der i forbindelse med revisionen af Kommuneplanen blev fastlagt visioner, mål og strategier for den fremtidige omdannelse og anvendelse af De Bynære Havnearealer. Samtidig skete der en udvidelse af området, idet det besluttedes at inddrage Nordhavnen i De Bynære Havnearealer. En konsekvens af udvidelsen er i henhold til regionplanen, at der skal udlægges yderligere havnearealer i bugten mod sydøst, når en mere bynær anvendelse af Nordhavnsarealerne finder sted. Udvidelsen er vist med punkteret omrids på kortet side 4. 3 De Bynære Havnearealer\n4 Overordnet plan Mål 1: De Bynære Havnearealer\n5 OMRÅDET IDAG Den overordnede idé Den løbende udvikling af Århus som en betydelig havneby ved Århus Bugt er den historiske og landskabsmæssige baggrund for den overordnede plan, der skal være styrende for den fremtidige omdannelse af zonen mellem den eksisterende by og havnen De Bynære Havnearealer. Helhedsplanen skal understrege byens kant mod havet som en skarp overgang i princippet dér, hvor indvundne bugtarealer gradvist har afløst den naturskabte strandlinie. Skitsen til højre viser den stadigt voksende havn inklusive De Bynære Havnearealer skåret fri af byen i denne linie. Det er den overordnede plans opgave påny at sammenføje elementerne i et nyt og inspirerende samspil mellem by og havn. Et middel er en rekreativ forbindelse fra Riis Skov i nord til Tangkrogen i syd. Forbindelsen får karakter af en promenade, og hvor det er muligt forstærkes helhedsindtrykket ved hjælp af kanaler, vandbassiner, vandtrapper eller beplantninger mv. Promenaden forløber undervejs gennem de mange forskelligartede havneafsnit, hvor der allerede i dag findes varierende grader af omdannelser til havnerelaterede byformål og rene byformål. Det er intentionen at den rekreative forbindelse såvel på langs som på tværs skal forbedre samspillet mellem havn og by illustreret i den nederste skitse tihøjre. Den overordnede plans hovedintentioner kommer især til udtryk i formgivningen af det centrale afsnit, fra Mindet ved å-udløbet til Sibirien ved Pier 2. Her understreges at der til City føjes et stort havnebyrum som en åbning mod havnen og mod bugten. Der tilstræbes en afklaring af proportionerne i de indre havnebassiner, idet de eksisterende kajanlæg omdannes, og der etableres en central havneplads, flankeret mod nord og syd af to markant bebyggede bastioner. De to bastioner er afvejet i skala med Havnefronten, Domkirken og de fredede bygninger Toldboden og Pakhus 13. Den overordnede plan er forudsætningen for helhed i de fremtidige omdannelser, der skal finde sted efterhånden som havnefunktionerne flytter ud på de nye, østlige havneudvidelser. De varierende grader af omdannelse, der allerede idag karakteriserer de enkelte afsnit af De Bynære Havnearealer, er illustreret yderst til højre på siden. Øverst: Havnen og De Bynære Havnearealer skåret fri af byen. I midten: Helhedsplanens opgave er påny at sammenføje elementerne i et nyt og inspirerende samspil. Nederst: En promenade fra Den Permanente i nord til Tangkrogen i syd skal understrege byens kant mod havet. Fiskeri-, Lystbåde- og Træskibshavnen er et eksempel på et område, hvor det eksisterende miljø bevares, og hvor det vil kunne videreudvikles med nye anlæg og bebyggelser i et forbedret samspil med byen. De nuværende havnefunktioner opretholdes på dele af De Bynære Havnearealer, som for eksempel anløb af krydstogtskibe ved Pier 2. Centralt beliggende havnearealer, som her Pier 1 ud for Toldboden, er allerede forladt af permanente havnefunktioner. De centralt beliggende kajanlæg anvendes jævnligt til deres egentlige formål, f.eks. anløb og fortøjning ved flådebesøg. Midtkraftarealerne er havnenære byarealer, der er under ibrugtagning til administrative og kulturelle byformål og parkering. 5 De Bynære Havnearealer\n6 Overordnet plan Trafikplan Østbanetorvet BY Nørreport Overordnet trafikplanide. Den fremtidige Havnetunnel er markeret med orange. BY BY OVERORDNET TRAFIKPLANIDÉ BY ERHVERVSHAVN Den fremtidige overordnede adgang til Århus Havn, byomdannelsesområder på havnen og Midtbyen vil udgøres af en vejstruktur som omfatter hovedindfaldsvejene: Marselis Boulevard i syd og Nørrebrogade/Nørreport mod nord samt Ringgaderne. Denne overordnede trafikplan udgør en del af en samlet overordnet vejstruktur for hele kommunen med eksisterende større indfaldsveje og et fremtidigt nyt højklasset motorvejsnet udenom byområdet. En trafikplan for De Bynære Havnearealer vil udgøre en integreret del af og skulle ses i sammenhæng med en påbegyndt trafikplan for hele Midtbyen. Et debatoplæg om en sådan Trafikplan for Århus Midtby har været offentligt fremlagt samtidig med forslaget til helhedsplanen. TRAFIKDÆMPNING AF VEJ LANGS HAVNEN En del af den fremtidige trafikplan omfatter, at de eksisterende nord-syd gående vejforbindelser mellem by og havn vil blive nedprioriteret trafikalt og ombygget. Et forslag til ombygning er belyst på side 20. Fysisk set vil den samlede trafikafvikling langs havnen på sigt blive samlet i Kystvejens/Skolebakkens/Havnegades eksisterende tracé. Nordhavnsgade nedlægges i sammenhæng med at de væsentligste erhvervshavnefunktioner flyttes fra Nordhavnen, herunder udflytning af Containerterminalen. Det fremtidige vejanlæg kan indrettes med 2 kørespor i hver retning, hvoraf ét spor i hver retning hovedsagelig kan forbeholdes busser. Funktionelt vil vejforbindelsen langs havnen blive trafikdæmpet, med henblik på at reducere barrierevirkningen mellem City og byomdannelsesområderne. Vejen vil primært skulle betjene lokal og hovedsagelig let biltrafik til og fra City og dele af De Bynære Havnearealer. KONSEKVENSER AF EN NY TRAFIKPLAN OG BYOMDANNELSE vejen/skolebakken udgør op mod halvdelen af de i alt ca køretøjer her. Størstedelen af den gennemkørende trafik vil primært skulle søges henvist til Ringgaderne. Det er for nuværende ikke muligt at opgøre konkrete trafikale konsekvenser af byomdannelsen på De Bynære Havnearealer. Sådanne opgørelser kræver en nøjere afklaring af bl.a. arealernes anvendelse og udnyttelsesgrad, parkeringsnormer, mm. Der vil dog givetvis kunne forventes en betydelig forøgelse af den eksisterende trafikmængde på adgangen ved Nørreport omend med langt færre tunge køretøjer. Trafikplanen udløser investeringer i trafikinfrastrukturen i direkte tilknytning til byudvikling på De Bynære Havnearealer, ikke mindst i tilknytning til hovedadgangen til de nordlige nye byområder ved Nørreport og hovedadgangen til den fremtidige erhvervshavn ved Marselis Boulevard. Dertil kommer ombygninger på strækningen langs havnen mellem Nørreport og Mindet. Trafikplanen forudsætter som nævnt betydende omlægninger af trafikmængder samt betydelige stigninger i persontrafikken til de nye byområder og en reduktion af den tunge erhvervstrafik. Umiddelbart betyder det at kapaciteten på Nørrebrogade-Randersvej må opretholdes i fremtiden. Med hensyn til Ringgaden forventes det, at en reduktion af trafikken på strækningen Nørreport-Mindet vil forøge trafikmængden på Ringgaden samt de ydre ringveje. Om og i hvilket omfang det bliver nødvendigt at regulere/udbygge kapaciteten på disse strækninger skal også ses i sammenhæng med de beslutninger der i øvrigt tages i forbindelse med en samlet trafikplan for Århus Midtby. En konsekvens af trafikplanen kan være yderligere omlægninger af trafik til Ringgaden. Dette vil formentlig udløse en udbygning medmindre dele af trafikken kan henvises til Ringvejen eller motorvejssystemet som udbygges i disse år. Byrådet vil i forbindelse med behandlingen af trafikplanen for Midtbyen få fremlagt de økonomiske konsekvenser ved forskellige scenarier. BILADGANG TIL DE BYNÆRE HAVNEAREALER OG HAVNEN Nørrebrogade/Nørreport vil udgøre hovedadgangen til de nordlige og betydeligste dele af De Bynære Havnearealer, herunder en nordlig bastion ved Pier 2. Fra Havnegade vil Mindet skulle betjene en sydlig bastion samt eksisterende områder ved Toldbodgade. Mindets tilslutning til Sydhavnsgade kan overvejes lukket. Se bl.a. side 20. Jægergårdsgade, fra Spanien/Strandvejen, vil skulle betjene de væsentligste dele af Midtkraftarealet, Slagtehusarealet samt mulige parkeringsanlæg her. Jægergårdsgades tilslutning til Sydhavnsgade forudsættes lukket. Se også side 23. Marselis Boulevard vil på sigt udgøre hovedadgangen til den fremtidige Århus Havn. Der forudsættes i den forbindelse anlæg af en tunnel i Marselis Boulevard, tidsmæssigt sammenfaldende med en fuldstændig udflytning af Containerterminalen i Nordhavnen. Både tunnel under Marselis Boulevard samt krydset Marselis Boulevard/Strandvejen vil skulle tilsluttes havnevejnettet i et nyt tilslutningsanlæg ved den eksisterende Strandvejstunnel. Se også side 35. OFFENTLIGE PARKERINGSANLÆG Som en del af trafikinfrastrukturen indgår udover nødvendig parkering i tilknytning til nye bolig- og erhvervsbebyggelser etablering af større offentlige parkeringsanlæg. Ved den nordlige og sydlige bastion (henholdsvis ved Pier 2 og Færgepieren) kan der i bebyggelsens underste etager og Mindet Sønder Allé Jægergårdsgade Marselis Boulevard Risskovstien Østbanetorvet Nørreport Skolegyde Åboulevarden Jægergårdsgade Skanseparken Tangkrogen BY Øverst: Biladgang til De Bynære Havnearealer Nederst: Grenåbanen og den rekreative forbindelse. BY ERHVERVSHAVN En betydende reduktion af trafikken på den centrale del af vejforbindelsen langs havnen vil nødvendiggøre omfattende ombygninger og trafikale reguleringer samt indebære at større trafikmængder skal henvises til andre dele af vejnettet. I dag er der i det samlede snit mellem by og havn (Nordhavnsgade og Kystvejen) en døgntrafik på ca køretøjer. Den eksisterende havnetrafik på Nordhavnsgade (ca køretøjer) kan ved en total udflytning af erhvervshavnefunktionerne i stort omfang henvises til den fremtidige sydlige hovedadgang til havnen. Gennemfartstrafikken på Kysteventuelt under terræn etableres anlæg i nær tilknytning til de centrale bydele. På Midtkraftarealerne kan der også forholdsvis centralt etableres større parkeringsanlæg på terræn. Anlæg kan placeres nærmest Sydhavnsgade på arealer som på grund af nærheden til industri på havnen ikke forudsættes bebygget. Endvidere kan der i den nøjere disponering af Nordhavnsområdet og eventuelt i området ved Træskibshavnen indpasses offentligt tilgængelige parkeringsanlæg. Parkeringsanlæg ved Tangkrogen opretholdes. GRENÅBANEN Grenåbanen med dens stoppesteder ved Østbanetorvet, Skolebakken og Europaplads indgår i trafikbetjeningen af De Bynære Havnearealer og integreres i byomdannelsen. Indtil videre opretholdes banen i sin nuværende form med regionaltogsdrift. Banen opgraderes i 2004 med nye regionaltog og kortere rejsetider. Banen udgør med sin regionaltogsdrift et dilemma i forhold til byomdannelsen, idet den bidrager til en uhensigtsmæssig barrierevirkning. På sigt vil en sporvognslignende letbane uden indhegning og med en trafikafvikling integreret 8 De Bynære Havnearealer\n7 Området fra Mindet til Sibirie Nørreport Grenåbanen Sibirien Havnebyrummet som grundidé uden Pier Domkirken Åboulevarden Mejlgade Skt. Olufs Plads Skolegade Sønder Allé Skolegyde Kystvejen Skolebakken Havnegade Mindegade Havnepladsen Europahuset Dynkarken Toldboden Bastion Pier 2 Pakhus 13 Mindet Bastion Mellemarmen Mål 1:7.000 Nye havnebyrum er et af fem temaer, som dommerkomitéen udviklede i forbindelse med bedømmelsen af byplan-idékonkurrencen om De Bynære Havnearealer. Det centrale havnebyrum med en ny havneplads er i førstepræmieforslaget særlig markant i sin idé, og det er forslagets hoveddisposition, der har ligget til grund for Helhedsplanens udformning af området mellem Mindet og Sibirien. Området benævnes derfor i planen Det nye havnebyrum eller Havnebyrummet. Havnebyrummet afgrænses af byens havnefront langs Havnegade, Skolebakken og Kystvejen mod vest, Mellemarmen mod øst, Pier 2 mod nord og Mindet mod syd. Det rummer Den nye havneplads eller Havnepladsen, der er området mellem Pier 2 og Færgepieren. Pladsen er det centrale element i den fremtidige oplevelse af Havnebyrummet. I Helhedsplanen er Havnebyrummet den by- og landskabsmæssige nøgle til forståelsen af Århus som havneby. Her kan ses forbindelsen fra middelalderbyen, den tidlige å- havn, de første landindvindinger i 1800-tallet og de nyere tiders havnebygninger Toldboden og Pakhus 13, siloanlæggene og værftsbygninger på Mellemarmen samt det moderne havnehus og nu de fremtidige bygninger og anlæg til byformål. Efter at havnefunktionerne er ophørt, vil omdannelser kunne foretages for at forstærke den arkitektoniske oplevelse af det fælles rum mellem havn og by. Kajkanter kan ombygges og havnearealers dimensioner tilpasses f.eks. i form af en fjernelse af Pier 1 som vist på denne side, og alternativt hertil i form af en delvis fjernelse som vist på side Havnebyrummet vil, gennem den arkitektoniske udformning af de omkringliggende bygninger, deres størrelse og placering i forhold til hinanden, bearbejdningen af udsigtsforholdene og styrkelsen af forbindelserne til city mm., blive det centrale element i den fremtidige oplevelse af et forbedret samspil mellem byen, havnen og bugten. Havnebyrummet set fra sydvest med konturerne af Århus Bugten i baggrunden. 10 De Bynære Havnearealer\n8 Grenåbanen n OMRÅDET IDAG Pier 3 1 Nørreport Den centrale del af byens havnefront, der udgør Havnebyrummets vestlige afgrænsning. Vinkelret herpå Midteraksen mod øst fra Domkirken gennem Skolegyde. Sibirien Mejlgade Skt. Olufs Plads Kystvejen Skolebakken Pier 2 Hele Havnebyrummet. Overblik over pierer og bassiner mellem den fredede Toldbygning og Pakhus 13 på Havnepladsen i vest og Mellemarmens tidligere værftsbebyggelse i øst. Domkirken Skolegyde Pier 1 Mellemarmen Havnegade Toldboden Pier 1, endnu med enkelte reminiscenser fra færgefunktionen, set mod øst fra Toldbygningen. Skolegade Åboulevarden Pakhus 13 Europahuset Færgepier Mindegade Dynkarken Mindet Honnørkaj Havnefronten med Toldbygningen i forgrunden, set fra den sydlige kajkant på Pier 1. Sønder Allé Området idag. Mål 1:7.000 Havnefronten med Katedralskolen, og Domkirken i baggrunden, set fra den nordlige kajkant på Pier 1. OMDANNELSENS HOVEDELEMENTER ERHVERVSHAVNEN OG HAVNEBYRUMMET På bysiden sker omdannelsen af Havnebyrummet i henhold til idégrundlaget dels ved skabelsen af to nye, i den store helhed markante byggemuligheder, dels ved omformning og renovering af de bestående havneplads-, pier- og kajanlæg i en skala der harmonerer med den bestående havnefront og de bevaringsværdige bygninger. Centralt på Havnebyrummets byside respekteres de fredede Toldkammerbygningen fra 1896 og Pakhus 13 fra 1928, der begge er vigtige kulturhistoriske vidnesbyrd om byens og havnens udvikling. Det høje siloanlæg og andre mindre bygninger fjernes. De nye byggemuligheder er koncentreret i to positioner, der flankerer den nye havneplads en nordlig ved roden af Pier 2 og en sydlig på den eksisterende Færgepiers og Honnørkajs plads ved åens udmunding i havnen. Den citynære placering og bebyggelsernes basis de underste etager udnyttes til etablering af parkeringsanlæg. Den nye havneplads er det eksisterende havneareal mellem vejforbindelsen langs havnen og Grenåbanen og de centrale havnebassiner. Den mest markante ændring vil blive fjernelsen af den dominerende silobygning og den interne havnevej, hvorefter arealet omdannes med henblik på den optimale kvalitet i forhold til Havnebyrummet som helhed. Den østlige indramning af Havnebyrummet udgøres af Mellemarmen med dens eksisterende og fremtidige bebyggelse til havnerelevant virksomhed. Planlagte yderligere udbygninger af især anlæg på Kornpieren og langs Mellemarmens vestkaj vil med tiden ændre denne side af havnen imod byen, og vil til stadighed formidle oplevelsen af en levende havn. Århus Flydedoks tidligere meget synlige havneaktivitet med skibsbygninger er ophørt, men det er stadig en del af målsætningen for Havnebyrummet, at bassinerne og kajanlæggene anvendes til deres oprindelige formål. Oplevelsen af skibe der manøvrerer, lægger til kaj og afsejler er en del af Havnebyrummets miljø. Havnebyrummets nordlige afgrænsning Pier 2, med krydstogtskib langs nordkajen, set fra Færgepieren hen over Pier 1. Havnebyrummets sydlige afgrænsning ved åens udløb, markeret af Havnehuset og Hotel Atlantic, set fra Mellemarmen. 11 De Bynære Havnearealer\n9 Området fra Mindet til Sibirie Domkirken Åboulevarden Mejlgade Nørreport Skt. Olufs Plads Skolegade Sønder Allé Skolegyde Kystvejen Skolebakken Havnegade Grenåbanen Mindegade Havnepladsen Europahuset Dynkarken Sibirien Toldboden Bastion Pier 2 Pakhus 13 Mindet Bastion Mellemarmen Havnepladsen Den nye havneplads indrettes på arealet mellem byens havnefront og kajerne langs de centrale havnebassiner, med nordlig grænse ved Sibirien og sydlig ved den eksisterende Færgepier. Den vestlige del af arealet optages af vejforbindelsen langs havnen og Grenåbanen. Havnepladsens fysiske forbindelse med Århus Citys byrum er beliggende i pladsens midterakse en linie mod øst gennem Skolegyde fra Bispetorv og Domkirken. Havnepladsens hoveddisposition er fastlagt ud fra denne akse, og den rumlige oplevelse af det store Havnebyrum er forstærket ved en markant ny afgrænsning af Havnepladsen mod nord og syd. Således er placeringen af en bebyggelse på en bastion med sin sydlige facade ud for Skt. Olufs Plads og en tilsvarende med sin nordlige facade ved Færgepieren ud for Europahuset bestemmende for Havnepladsens dimensioner og proportionering i forhold til Havnebyrummet som helhed. Den besøgendes møde med havnens vandflade i aksen fra Domkirken er én motivering for den viste omdannelse af de eksisterende bassinkanter herunder en fjernelse af Pier 1. Hensynet til den forventede brug af Havnepladsen på alle tider af året og i alle situationer er en anden. En række funktionelle og æstetiske krav skal sikre den optimale værdi af Havnepladsen så den kan tåle sammenligning med de fornemste pladser i City. Alternativer til fjernelse af Pier 1 er beskrevet på side De to fredede bygninger er den eneste bebyggelse på Havnepladsen. Der skal dog i begrænset omfang være mulighed for indretning af pladsen med lette, eventuelt transportable konstruktioner til serviceformål, når funktionen som aktivt havnebyrum kræver det. Den nord-sydgående rekreative forbindelse følger langs bastionbebyggelserne mod nord og syd Grenåbanens østside. Mellem de to bastionbebyggelser forløber forbindelsen hen over den åbne Havneplads. Mål 1:7.000 Til venstre: Skolegyde er den centrale, direkte forbindelse fra City til den nye Havneplads. I midten: Havnepladsen med Toldkammerbygningen set ude fra det centrale bassin. Yderst til højre: Havnepladsen med Toldkammerbygningen set langs kajkanten fra nord. 12 De Bynære Havnearealer\n10 n OMRÅDET IDAG Inspirationsbilleder. Pladsarealet langs byens havnefront fra Toldbygningen til Sibirien. Pladsens eksisterende bebyggelse, Nordhavnsgade og de midlertidigt indrettede parkeringsanlæg fjernes, når planerne om Havnepladsen skal virkeliggøres. Havnepladsen med Havnefronten til højre, set fra parkeringspladsen ved Sibirien mod syd. Foto René Kural Havnepladsen set mod syd fra parkeringsanlæggets sti langs Grenåbanen. Til højre havnefronten langs Skolebakken og i baggrunden Toldbygningen. Overblik over Havnepladsens sydlige afsnit med Europahuset. Her ses Europaplads og de øvrige trafikanlægs tværprofil med Havnegade og Grenåbanen, der skal bevares, samt Nordhavnsgade og Færgepierens eksisterende kørebaner. Mødet med Havnepladsen i den centrale akse: Udsynet igennem Skolegyde fra byen, dvs. Bispetorv, her med festugeindretning. Udsigt fra Havnepladsens kajkant igennem havneindløbet mod Århus Bugt og Mols. Inspirationsbilleder. Havnepladsen set mod nord langs den eksisterende østlige kajkant. 13 De Bynære Havnearealer\n11 Området fra Mindet til Sibirie Domkirken Åboulevarden Mejlgade Nørreport Skt. Olufs Plads Skolegade Sønder Allé Skolegyde Kystvejen Skolebakken Havnegade Grenåbanen Mindegade Havnepladsen Europahuset Dynkarken Sibirien Toldboden Bastion Pier 2 Pakhus 13 Mindet Bastion Mellemarmen To bastioner Det centrale afsnit af De Bynære Havnearealer afgrænses og defineres af to bebyggede bastioner, en nordlig og en sydlig. Bastionerne indgår i Helhedsplanens intentioner om at skabe et harmonisk Havnebyrum og en central Havneplads. Havnepladsen er centreret omkring Domkirkeaksen, med respekt for eksisterende bebyggelser af historisk og arkitektonisk værdi, dvs. Toldbygningen og Pakhus 13. Bastionernes volumen og arkitektoniske fremtræden er afvejet med deres opgave som nordlig og sydlig afgrænsning af Havnepladsen, herunder også deres indbyrdes dialog hen over det centrale havnebassin. Heraf følger tillige behovet for omdannelser af de eksisterende kajanlæg, hvad angår Pier 2, Færgepieren og Honnørkajen såvel som de mellemliggende havnearealer. De to bastioner er med deres centrale beliggenhed velegnede til almene formål, og kan, som to dynamoer, dagligt være med til at aktivere hele området. Bastionerne er beregnet på at rumme parkering i to eller flere lag, og adgangen for gående er et led i det samlede trafikale billede, der øger tilgængeligheden til Havnebyrummet og Havnepladsen optimalt i forhold til det bestående. Ved yderligere bebyggelse af Pier 2 nord og øst for den nordlige bastion er det vigtigt at respektere bastionbebyggelsen som den dominerende bebyggelse. I modsat fald vil samspillet mellem de to bastionbebyggelser svækkes, til skade for oplevelsen af Havnepladsen og Havnebyrummet. Ligeledes er det vigtigt at bebyggelsen respekterer udsigten fra Havnepladsen mod bugten. De viste nye bebyggelsesmuligheder i de to bastioner anslås at omfatte ca m2 etageareal (plus parkering i bastionernes basisetager som udgør ca m2). Den viste bebyggelsesmulighed på Pier 2 iøvrigt anslås at omfatte ca m2 etageareal. Toldkammerbygningen og Pakhus 13 på Havnepladsen bevares med ca m2 etageareal. Mål 1:7.000 Modelfoto af Helhedsplanens centrale afsnit med to bastioner, set fra øst, med Mellemarmen i forgrunden. 14 De Bynære Havnearealer\n12 n OMRÅDET IDAG Nordlige Bastions position: Pier 2, med krydstogtskib langs nordkajen, set fra Pier 1. Overblik over Pier 2 fra Havnefronten ved Nørreport. Til venstre: Den nordlige bastion set fra Skt. Olufs Plads. Herunder: Den sydlige bastion med Toldboden, havnebassinet og Pier 2 i baggrunden. Havnefronten set på afstand fra sydlige kajkant på Pier 2. Mellem siloen og diskotekskibet skimtes træerne på Skt. Oluf Plads. Skt. Olufs Plads i nærbillede. Sydlige Bastions position med overblik over Færgepier, Honnørkaj og å-udløb. I forgrunden Pakhus 13, i baggrunden Mellemarmens silobebyggelser. Foto Tomio Ohashi Samme område med Færgepier og Honnørkaj, set fra syd. I forgrunden Grenåbanens sporkurve og å-udløbet. Inspirationsbilleder. Å-udløbet langs Mindet, set indad mod byen. Foto Tomio Ohashi 15 De Bynære Havnearealer\n13 Området fra Mindet til Sibirie Nørreport Sibirien Mejlgade Skt. Olufs Plads Kystvejen Skolebakken Skolegyde Bastion Pier 2 Pier 1 Samspillet mellem de to bastioner, set fra den sydlige bastion. Havnegade Skolegade Europahuset Toldboden Havnepladsen Bastion Dynkarken Mindet S ALTERNATIV 1 Pier 1 ubebygget Modelfoto af helhedsplanens centrale afsnit med to bastioner og Pier 1 bevaret som en ø, set fra øst. HEL ELLER DELVIS FJERNELSE AF PIER 1 I forbindelse med udarbejdelsen af helhedsplanen er der lavet en analyse af fordele og ulemper ved hel eller delvis fjernelse af Pier 1, samt en vurdering af anvendelsesmulighederne. Det har været et særskilt formål at belyse om en udnyttelse af Pier 1, som en del af den åbne Havneplads, eventuelt vil kunne styrke sammenhængen mellem byen, havnen og bugten. I analysen indgår en vurdering af om Pier 1 eventuelt kan bebygges og i givet fald hvordan, samt en vurdering af hvilke konsekvenser en eventuel bebyggelse vil have for oplevelsen af Havnebyrummet, samspillet mellem bastionerne, udsigten til bugten mv. Udgangspunktet for skitseringen af mulighederne har været, at en eventuel udnyttelse af Pier 1 i det væsentlige skal være forenelig med intentionen om at bevare den visuelle kontakt mellem byen og bugten, samt intentionen om at skabe et åbent Havnebyrum og en ubrudt vandflade mellem de to bastioner og foran havnepladsen. På side er helhedsplanen vist med en fjernelse af Pier 1. I de følgende 3 scenarier opereres med en delvis fjernelse, hvor Pier 1 er skåret fri af Havnepladsen og ligger som en ø midt i Havnebyrummet. Friskæringen skal sikre den arkitektoniske dialog mellem de to bastioner, uanset anvendelsen af Pier 1. De trafikale konsekvenser af en eventuel bebyggelse af Pier 1 er beskrevet på side 21. PIER 1 UBEBYGGET Scenariet viser muligheden for at anvende Pier 1 som en åben ubebygget plads, midt i Havnebyrummet og i direkte forlængelse af Store Torv, Bispetorv og den nye Havneplads. Pladsen vil kunne anvendes til forskellige kulturelle aktiviteter, træskibstræf eller bare som et åndehul midt i byens Havnebyrum. FORDELE Der skabes et nyt samlingssted i byen hvor der vil være mulighed for at opleve byen fra nye vinkler. ULEMPER En delvis bevarelse af Pier 1 vil reducere muligheden for at skabe et stort åbent vandbyrum. Udelukker mulighed for salg og dermed et provenue, der kan anvendes andre steder. Inspirationsbillede. 16 De Bynære Havnearealer\n14 Sibirien n Nørreport Mejlgade Skt. Olufs Plads Kystvejen Skolebakken Skolegyde Bastion Pier 2 Pier 1 Havnegade Skolegade Toldboden Havnepladsen Europahuset Bastion Dynkarken Mindet S ALTERNATIV 2 Pier 1 bebygget Scenariet viser Pier 1 bebygget med dels punkthuse i 20 meters højde, svarende til 5 etager, dels huse i 5 meters højde, svarende til 1 etage. Den viste høje bebyggelse vil kunne rumme ca m2 etageareal og den lave bebyggelse ca m2 etageareal. Af hensyn til udsigtsmulighederne fra Havnepladsen mod Havnebyrummet og bugten er punkthusene placeret i 2 rækker, vest-øst. Den trafikale adgang til området kan ske ad en ny vej der forløber hen over havnepladsen og videre til øen på en bro. Parkeringsarealer er vist i den centrale del af området mellem husrækkerne. Øverst: Pier 1 bebygget med punkthuse i 5 etager, set fra syd. I midten: Pier 1 bebygget med huse i 1 etage. Nederst: Pier 1 fjernet, udsyn mod bugten. FORDELE Mulighed for salg og dermed et provenue, der kan anvendes andre steder. Nyttiggørelse af arealet til byformål. ULEMPER Uanset om bebyggelsen er i 1 eller 5 etager, vil udsigten begrænses fra Havnepladsen mod bugten. En bebyggelse af Pier 1 vil give trafik hen over Havnepladsen og dele den i to. Der vil ikke være mulighed for at etablere tilstrækkelige parkeringsarealer på terræn. En eventuel bebyggelse af området forudsætter derfor, at parkeringsarealerne enten placeres under havnepladsen, under Pier 1 eller, at de integreres i parkeringsanlæggene i tilknytning til de to bastioner. Modelfotos af det centrale Havnebyrum med punkthuse i 5 etager på Pier 1, set fra øst og syd. 17 De Bynære Havnearealer\n15 Området fra Mindet til Sibirie Nørreport Sibirien Mejlgade Skt. Olufs Plads Kystvejen Skolebakken Skolegyde Bastion Pier 2 Pier 1 Havnegade Skolegade Europahuset Toldboden Havnepladsen Bastion Dynkarken Mindet S ALTERNATIV 3 Pier 1 bebygget med ét højhus Øverst: Pier 1 bebygget med 18 etagers højhus, set fra syd. Nederst: Pier 1 fjernet, udsyn mod bugten. Scenariet viser en mulighed for at placere et højhus på Pier 1. Det viste højhus er 80 meter højt, svarende til 18 etager. Bygningen vil kunne rumme ca m2 etageareal. Højhuset er placeret langs den sydlige side af Pier 1 for at bevare udsigtsmuligheden fra Havnepladsen mod bugten. Højhuset vil for eksempel kunne indeholde offentlige funktioner, hovedsæde for en større virksomhed og hotelvirksomhed. Den trafikale adgang til området kan ske ad en ny vej, der forløber hen over havnepladsen og videre til øen på en bro. Højhuset vil være et nyt markant fokuspunkt i byens skyline og der vil med den centrale placering, i samspillet med blandt andet bastionerne og Domkirken, skulle stilles særlige krav til udformningen af huset. FORDELE Mulighed for salg og dermed et provenue, der kan anvendes andre steder. Nyttiggørelse af arealet til byformål. Et højhus med den viste placering vil i modsætning til den viste punkthusbebyggelse ikke i samme omfang begrænse udsigten fra Havnepladsen mod bugten. ULEMPER En bebyggelse af Pier 1 vil give trafik hen over Havnepladsen og dele denne i to. Der vil ikke være mulighed for at etablere tilstrækkelige parkeringsarealer på terræn. Et eventuelt højhus på Pier 1 forudsætter derfor, at parkeringsarealerne enten placeres under havnepladsen, under Pier 1 eller, at de integreres i parkeringsanlæggene i tilknytning til de to bastioner. Et højhus på 18 etager vil påvirke byens skyline og dominere den bevaringsværdige struktur og bygningsmæssige skala i den nært beliggende middelalderby. Oplevelsesmæssigt vil højhuset dominere livet på Havnepladsen og udsigten mod bugten. Modelfotos af det centrale Havnebyrum med 18 etagers højhus på Pier 1, set fra øst og syd. 18 De Bynære Havnearealer\n16 n OMRÅDET IDAG Åpromenaden Åboulevarden med den genåbnede å repræsenterer en omdannelse af byens rum, der kan ses som en forløber for omdannelserne af De Bynære Havnearealer. Åens åbning på strækningen hen over den eksisterende Europaplads og etableringen af den sydlige bebyggede bastion vil sammenknytte å-miljøet med havnemiljøet til et oplevelsesmæssigt hele. Åpromenaden på nordsiden af åen solsiden er færdigetableret fra Immervad til Mindebrogade. Dens videre forløb mod havnen langs Europahuset vil på længere sigt blive yderligere attraktivt som følge af bastionbebyggelsen og nedlæggelsen af den interne havnevej, der ikke alene forenkler forholdene for alle trafikarter omkring Europaplads, men tillige tilfører Åpromenaden valgmuligheder: færdsel nede langs vandet ved åens udløb i gadeniveau eller bevægelse opad til et promenadedæk, hævet over havneniveauet på bastionens parkeringsetager. Overblik over Europaplads. Under den eksisterende trafikplads, i forlængelse af Åboulevardens sydlige kørebane, løber åen, der skal afdækkes i lighed med de allerede genåbnede strækninger i byen. Europaplads set i gadeniveau med retning mod Åboulevarden, med Europahuset til højre. Åboulevarden med den genåbnede å set mod Europaplads og Havnen. Åboulevarden med den genåbnede å set ind mod byen. Å-udløbet i havnen set ind mod byen. Åpromenaden langs den genåbnede å, med rampe langs Europahuset til det hævede promenadedæk på bastionen. Modelfotos af den sydlige bastionbebyggelse ved åens udløb i havnen, set fra vest og sydøst. Havnehuset ved knækket i å-udløbet. Herfra skal den nord-sydgående rekreative forbindelse skabe kontakt til Midtkraftområdet. Overblik over å-udløbet langs Mindet med Havnehuset, hvor det er hensigten, at den rekreative forbindelse fremtidig skal forløbe langs en kanal mod syd. I forgrunden til højre Stevedorebygningen ved Toldbodgade. 19 De Bynære Havnearealer\n17 Området fra Mindet til Sibirie Domkirken Åboulevarden Mejlgade Nørreport Skt. Olufs Plads Skolegyde Skolegade Kystvejen Skolebakken Havnegade Grenåbanen Sibirien Havnepladsen Toldboden Bastion Pier 2 Pakhus 13 Mellemarmen Vejens fysiske udformning skal generelt understøtte funktionen som lokal fordelingsgade, sikre en reduktion af barrierevirkningen samt at vejen ikke er attraktiv for gennemkørende trafik. Vejen kan stort set i det eksisterende tracé udformes med et tværprofil bestående af 2 kørebaner for den individuelle biltrafik, en midterhelle og busbaner i begge vejsider samt i vestsiden fortovsareal og visse steder langsgående parkering. Areal til midterhelle og busbaner kan i kryds anvendes til svingbaner. Mod øst afgrænses vejarealerne af Grenåbanen og den rekreative forbindelse. Ved Skolegyde og Åboulevarden indgår betydende og regulerede krydsninger i niveau for den lette trafik (fodgængere og cyklister). Tværprofilet vil med de nævnte busbaner særskilt bidrage til en ønskelig forbedring af forholdene for den kollektive trafik i Midtbyen. På den centrale strækning mellem Europaplads og Nørreport indgår ikke cyklestianlæg. Her indgår den rekreative forbindelse, som vest for vejen langs havnefronten suppleres af cykelruten i Skolegade/Mejlgade. Mindebrogade Europahuset Bastion ET TRAFIKALT KNUDEPUNKT I KRYDSET NØRREPORT/KYSTVEJEN Sønder Allé Mindegade Dynkarken Mindet Den trafikalt set mest betydende adgang til De Bynære Havnearealer sker fra krydset ved Nørreport, som skal indrettes med henblik på afvikling af store trafikmængder. Med henblik på at kunne afvikle en forventet betydelig trafik i krydset og på den korte strækning frem mod forbindelsen til Nordhavnen foreslås anlagt en rundkørsel i passende afstand fra Nørreport. Via rundkørslen vil der være adgang til Pier 2 og et muligt parkeringsanlæg i tilknytning til den nordlige bastion. Krydset skal endvidere indrettes under hensyntagen til krydsningen med den rekreative forbindelse. Mål 1:7.000 EN VIGTIG FORBINDELSE VED SKOLEGYDE Trafikforhold FREMTIDIG VEJ LANGS HAVNEFRONTEN Den fremtidige centrale vejforbindelse langs havnen mellem Europaplads og Nørreport fastholdes men tænkes ombygget og indrettet med henblik på at reducere barrierevirkningen mellem City og byomdannelsesområderne. Dette indebærer at trafikmængden søges begrænset og hastigheden dæmpet. Fysisk set vil den samlede trafikafvikling langs havnen således på sigt blive samlet i Kystvejens/Skolebakkens/Havnegades eksisterende tracé og Nordhavnsgade nedlagt. Vejens primære funktion vil være at afvikle og fordele hovedsagelig let biltrafik med ærinde i dele af City og De Bynære Havnearealer. Gennemfartstrafik og tung trafik - bortset fra busser og varekørsel - søges minimeret. Trafikplanmæssigt vil vejen ikke skulle indgå i det overordnede trafikvejnet. Hvor der i dag i det samlede snit mellem by og havn (Nordhavnsgade og Kystvejen) er en døgntrafik på ca køretøjer, vil trafikmængden i en fremtidig situation skulle reduceres betydeligt. Særligt vil den gennemkørende trafik skulle henvises til ikke mindst Ringgaden. Fortov Beplantning/ parkering Busbane/svingbane Kørespor Skolegyde opretholdes for dobbeltrettet biltrafik til og fra Citysiden. Samtidig indrettes krydset med henblik på en højt prioriteret og reguleret krydsning for let trafik mellem City og den centrale havneplads. Krydsningen for let trafik vil fysisk og visuelt skulle markeres tydeligt i forbindelse med en ombygning af vejen langs havnefronten og vil skulle indgå som et element i trafik- og hastighedsdæmpningen af vejen. Nordøst for krydset kan der sikres forbindelse til et stoppested for busser og Grenåbanen. Midterhelle Kørespor Busbane/svingbane Sidehelle Grenåbanen Den fremtidige vej langs Havnefronten, muligt tværprofil, med Grenåbanen tilhøjre. 20 De Bynære Havnearealer\n18 n OMRÅDET IDAG Krydset Nørreport-Sibirien med Kystvejen og Grenåbanen, set fra havnefronten. ADGANG TIL SYDLIG BASTION MM. Mindets tilslutning til Havnegade/Dynkarken reguleres og mod vest vil Åboulevardens tilslutning skulle lukkes i forbindelse med frilægning af den østlige del af åen. Mindebrogade vil herefter udgøre forbindelsen til den nærmest beliggende del af City. Mindegades tilslutning kan overvejes lukket. Mindet vil udgøre adgangen til området ved Toldbodgade samt til den sydlige bastion og et muligt parkeringsanlæg her. Grenåbanen vil krydse Mindet. I sammenhæng med et nyt reguleret kryds ved Mindet, skal der umiddelbart nord herfor hvor åen krydser vejen langs havnefronten sikres en markeret krydsning for let trafik. Blandt andet således at sydfra kommende cyklister kan ledes mod City og cykelruten i Skolegade/Mejlgade. I tilknytning til den sydlige bastion kan der endvidere indgå en niveaufri krydsning for fodgængere fra Åboulevarden, langs åen, til den sydlige bastion. SUPPLERENDE ADGANG VED BEBYGGELSE PÅ PIER 1 Havnepladsen set fra Nørreportkrydset mod sydøst. Nederst i forgrunden Kystvejen og Grenåbanen, derefter de midlertidige parkeringsanlæg, Nordhavnsgade og trafikarealerne langs østkajen. Grenåbanen set mod nord fra parkeringsanlæggets sti, med Skt. Olufs Plads i havnefronten til venstre. Ved blot en delvis fjernelse og en bebyggelsesmæssig udnyttelse af Pier 1 som illustreret på siderne vil det være nødvendigt med en særskilt trafikal betjening heraf. Dette forudsætter en ny adgang via krydset ved Skolegyde og en vej ind over havnepladsen. Vejen vil resultere i en opsplitning af havnepladsen i to dele. STØRRE PARKERINGSANLÆG I tilknytning til de 2 bastioner kan der indpasses større offentligt tilgængelige parkeringsanlæg herunder eventuelt under det centrale havnebyrum. Parkeringsanlæggene vil være yderst centralt placeret i forhold til både City og De Bynære Havnearealer og vil både kunne erstatte eksisterende anlæg ved Nordhavnsgade og på Bispetorvet og øge kapaciteten tæt på de centrale bydele. Adgangen til anlæggene vil som nævnt kunne ske fra Nørreport og Mindet. Skolegydes udmunding i Havnegade-Skolebakkenkrydset. I baggrunden Domkirken og Bispetorv. Nordhavnsgades forløb mellem Toldbygningen til venstre og Pakhus 13 til højre. Det eksisterende tværprofil med Havnegades og Grenåbanens forløb mellem havnefronten og Toldbygningen. Øverst: Et trafikalt knudepunkt i krydset Nørreport/Kystvejen. I midten: Forbindelse ved Skolegyde. Nederst: Adgang til sydlig bastion mm. Overblik fra syd over Havnegades, Åboulevardens og Mindegades udmundinger i Europaplads. Trafikdiagram. 21 De Bynære Havnearealer\n19 Midtkraft og Slagtehusområd Grundidé Sønder Allé Jægergårdsgade Mindegade Værkmestergade Dynkarken DSB komponentværksted Skanseparken Spanien Strandvejen Mindet Nyt godsspor Kulkranspor Filmby Århus Parkering Parkering Sydhavnsgade Oliefabrikkerne Mål 1:7.000 Midtkraft- og Slagtehusområdet omfatter arealerne der ligger mellem Dynkarken, Spanien, Strandvejen og Sydhavnsgade. Området grænser mod øst op til et havneindustriområde som blandt andet inderholder Oliefabrikkerne, Central Soya og Aarhus United A/S, mod vest til boligbebyggelse langs Strandvejen og erhvervsbebyggelse ved Centralværkstedsområdet. Mod nord grænser området op til å-udmundingen og havnebassinet ved Mindet. En del af området er indtil 1995 blevet anvendt til kraftvarmeværk. Afviklingen af kraftværksanlæggene betød, at der kunne tages hul på en omdannelse af området. Værkets administrationsbygning er ombygget til kontorformål, og i 2001 blev der vedtaget en lokalplan som giver mulighed for at Filmby Århus kan etableres i området. Nogle af de bevaringsværdige bygninger, herunder den tidligere turbinehal, er i dag under ombygning til filmaktiviteter, såsom filmproduktion, filmdistribution og -forevisning. Store dele af Midtkraftområdet er indrettet til parkering. Slagtehuset i den sydlige del af området er fortsat i funktion. Området indrettes til bymæssige erhvervsformål, hvorved det kommer til at fungere som en bufferzone mellem de tunge indistrianlæg på havnen og boligområderne mod vest. Banestyrelsen, Århus Kommune og Århus Havn planlægger at flytte det eksisterende havnespor 200 meter længere mod syd. Det betyder at sporet vil komme til at forløbe på tværs over Midtkraftarealet. Udformningen af sporforløbet vil blive koordineret med planerne om den fremtidige udnyttelse af arealet. Delafsnitsplanen skitserer hvordan hele området kan udnyttes og komme til at hænge sammmen efterhånden som de øvrige arealer på længere sigt kan komme i spil. Intentionen med omdannelsen af Midtkraft- og Slagtehusområdet er, at det på længere sigt kan komme til at fungere som attraktivt byområde for erhvervsvirksomheder, herunder primært kontor- og kulturformål og hermed videreføre den udvikling der allerede er igang i området. Som et sammenbindende element i det fremtidige byområde skitseres et nord-sydgående rekreativt forløb midt igennem området. Karakteren og udformningen af det rekreative forløb er nærmere illustreret på side Midtkraft- og Slagtehusområdet med ny erhvervsbebyggelse langs Spanien og Strandvejen, rekreativ forbindelse og parkeringsanlæg langs Sydhavnsgade. 22 De Bynære Havnearealer\n20 et OMRÅDET IDAG Filmby og ny erhvervsbebyggelse Ud over de allerede planlagte muligheder for etablering af Filmby Århus skitseres en række nye byggemuligheder vest for det rekreative forløb, langs Spanien og Strandvejen. På grund af de miljømæssige forhold omkring Oliefabrikkerne vil bebyggelserne udelukkende kunne anvendes til erhverv. Den viste nye bebyggelsesmulighed langs Spanien- Strandvejen anslås at omfatte ialt ca m2 etageareal. Hertil kommer lokalplanlagt ny byggemulighed til Filmby Århus på ca m2 etageareal i tilknytning til de bevarede turbinehaller. Den bevarede Turbinehals betonkonstruktion er af et format, der er afgørende for dens rolle i byplanmæssig sammenhæng. Den 75 m lange hal er her set indefra, under forberedelse til nyindretning med studier og kontorer, der skal udgøre kernen i den fremtidige udvikling af Filmby Århus. Det ubebyggede areal mellem Havnehuset og Turbinehallen er lokalplanlagt til fremtidig udvidelse af Filmby Århus. I baggrunden ligger Århus kommunale Værkers varmevekslerstation med sin markante skorsten. Bag den byens Badeanstalt og Svømmehal ved Spanien og Toldbodgade, der er den mest nærliggende del af City. Filmby og ny erhvervsbebyggelse set fra syd. Arealet umiddelbart syd for Turbinehallen er lokalplanlagt til fremtidigt pladsareal og bebyggelsesmæssige udvidelser af Filmby Århus. Den grå bygning i baggrunden er kommunal administrationsbygning. Udsigt mod syd fra den grå administrationsbygning over de foreløbigt anlagte parkeringsanlæg, der har adgang fra Jægergårdsgade. Fjernt i baggrunden den ældre Skansebebyggelse, der afslutter Midtbykarréerne mod syd ved Skanseparken. Trafikforhold Midtkraftarealet og Slagtehusområdet trafikbetjenes primært fra Jægergårdsgade. Herfra kan der øst for en ny bebyggelse langs Spanien og Strandvejen sikres adgang til denne. Øst for den rekreative forbindelse kan der ligeledes fra Jægergårdsgade sikres adgang til større offentlige parkeringsanlæg. Jægergårdsgade forudsættes lukket mod Sydhavnsgade. Den nordøstlige del af Midtkraftarealet ved Filmbyen kan trafikbetjenes fra Sydhavnsgade. Også via Jægergårdsgade sikres mulighed for tilslutning til den rekreative forbindelse fra byområdet vest for Spanien- Strandvejen. Området gennemskæres af et planlagt nyt godsspor til Århus Havn. Sporet forløber på en bro over Spanien, mod sydøst på en dæmning og i et videre forløb langs Sydhavnsgade. For at minimere barrierevirkningen på Midtkraftarealet kan sporforløbet på en del af strækningen udformes som en bro. Den rekreative forbindelses forløb igennem området. Bebyggelsen ved Spanien, set mod syd langs den kommunale rødstensbygning øst for vejen. Bygningen til højre på vestsiden er DSB s Komponentværksteder idag en visuel og fysisk barrière mellem Midtkraftområdet og de cityomdannede Centralværkstedsarealer med Jægergården, Arbejdsformidlingen og Bruuns Galleri. En gade i den ældre værkstedsbebyggelse på Slagtehusarealets vestlige del. I baggrunden boligkarréen langs Strandvejen og den ubrudte støttemur, der optager et terrænspring mellem Slagtehusarealet og byens niveau. Slagtehusbebyggelsen langs Strandvejsmurens sydlige del, set mod nord. Til venstre fortsætter terrænspringet videre mod syd til Svendborgrampen i en skråning med høje træer. Trafikbetjening af området fra Spanien- Jægergårdsgade og Sydhavnsgade. 23 De Bynære Havnearealer\n21 Midtkraft og Slagtehusområd Sti og kanal Fra Skanseparken og mod nord forløber den rekreative forbindelse langs et vandtrappeanlæg øst for ny bebyggelse langs Strandvejen. Billedet i midten viser den rekreative forbindelse ved Restaurant Kohalen. Længere fremme mod nord ses kulkransporet, som forbindelsen passerer under. Billedet til højre viser den rekreative forbindelse med bassin- og vandtrappeanlæg set fra nord. Mod øst parkeringsanlæg og eksisterende erhvervsbebyggelse ved Sydhavnsgade. Den rekreative forbindelse forløber fra Strandvejens niveau ud for Skanseparken, ned over den oprindelige kystskrænt, videre nordpå over Slagtehusarealet og Midtkraftarealet, gennem Turbinehallens 4. fag og frem til Mindet og havnebassinet øst om Havnehuset. Hovedprincippet er at den rekreative forbindelse består af en sti og en kanal. Kanalmotivet på Midtkraft- og Slagtehusområdet kan udformes på forskellige måder, lige fra en egentlig gravet kanal i den nordlige del af området ved å-udmundingen til en symbolsk markerering af forløbet af den oprindelige kystlinie. Sidstnævnte kan for eksempel være i form af en vandtrappe ned over den gamle kystskrænt, spejlbassiner, springvand, markeringer i belægninger, trærækker mv. Aktuelle bestræbelser på at synliggøre og eventuelt nyttiggøre det regnvand, der i dag blot ledes bort gennem afløb i gaderne, kan resultere i en anvendelse af opsamlet overfladevand fra Frederiksbjerg som kilde til et sådant vandanlæg, med synligt udgangspunkt i Skanseparken. Det er det samme vand, der før bydelen blev bygget og gaderne blev belagt med asfalt, og før den eksisterende Marselis Boulevard-tunnel helt afbrød tilstrømningen, har vist sig i den historiske Skt. Nicolaus Kilde umiddelbart syd for tunneludmundingen. Kilden risler nu med vandværksvand, men kunne som idé genoplives. I tilknytning til bebyggelsen nord for Jægergårdsgade foreslås anlagt et større parkagtigt offentligt rum. Det offentlige rum gennemskæres af det bevarede fundament for et hævet kranspor, der har været en del af transportsystemet i de nedlagte el- og gasværkers kuldepot. Den karakteristiske betonkonstruktion er med sine store dimensioner og arkitektonisk rå, udpræget havnetekniske udtryk et vidnesbyrd om havnebyens historie. I lighed med omdannelsen og bevarelsen af turbinehallerne, kan kulkransporet indgå i en omdannelse af området som helhed. Her vil der være mulighed for at etablerede et udsigtspunkt, ligesom der ad åre vil være mulighed for at etablere en niveaufri gangforbindelse fra de store parkeringsområder via kulkransporet på tværs af Spanien og DSB s komponentværksted til pladsen mellem Socialforvaltningen og Arbejdsformidlingen ved indgangen til Midtbyhallen og Bruuns Galleri. Den rekreative forbindelse forløber på tværs af og igennem Turbinehallen, der her er vist indrettet til Filmby Århus. 24 De Bynære Havnearealer\n22 et OMRÅDET IDAG Udsigt over Havnehuset og arealet mellem det eksisterende havnespors kurve og Turbinehallen. I forgrunden Stevedorebygningen ved Toldbodgade. Det planlagte forløb af den rekreative forbindelse mod syd igennem et fag i Turbinehallen. Længere fremme ses det åbne Midtkraftareal, hvor der planlægges bebyggelse til højre og parkering til venstre for stiforbindelsen og dens ledsagende kanal. Den rekreative forbindelse forløber på tværs af og under det gamle kulkranspors betonkonstruktion. I baggrunden Turbinehallen. Jægergårdsgade mellem Midtkraft- og Slagtehusarealet, set mod de østlige naboer Oliefabrikkerne Central Soya og Aarhus United A/S. Til venstre den ældre, rødkalkede badeanstalt, nu pumpestation, og til højre Restaurant Kohalen, der begge karakteriseres som bevaringsværdige bygninger. Foto Shinkenchiku-sha Udsigt over arealet syd for Restaurant Kohalen, som den rekreative forbindelse skal forløbe over, med værkstedsbyen og Strandvejens boligkarré i baggrunden. Slagtehusanlægget, hvor arealet er tilspidset mod syd, med Strandvejen til venstre og oliefabrikkerne til højre. Skansebebyggelsen med Skanseparkens og Slagtehusarealets højt bevoksede skråninger henholdsvis til venstre og højre. Foto Jens Lindhe Inspirationsbilleder med kanalog bassinanlæg i varierede udformninger. 25 De Bynære Havnearealer\n23 Området fra Sibirien til Træsk Risskovstien Træskibshavn Grundidé nye bygge Nordre Kirkegård Skovvejen Grenåbanen Fiskerivej Ro- og dykkerklubber Fiskeri- og lystbådehavn Grundidéen med omdannelse af området fra Sibirien til Træskibshavnen er en bevarelse af det eksisterende miljø kombineret med udnyttelse af flere attraktive byggemuligheder. Ny bebyggelse, pladser mv. skal således etableres under særlig hensyntagen til de eksisterende anvendelser og miljømæssige kvaliteter, der kendetegner småskibshavnene Lystbådehavnen, Fiskerihavnen og Træskibshavnen. En udvidet aktivering sker i direkte sammenhæng med etableringen af en nord-sydgående forbindelse for gående og cyklende i forlængelse af Risskovstien. Den rekreative forbindelse udformes på en måde der tillige fremmer oplevelsen af mødet mellem havn og by. Der gennemføres en kanal langs Grenåbanen. På side 31 er beskrevet en mulig 1. etape uden en gennemgående kanal, som eventuelt kan blive resultatet også på lang sigt. OMRÅDET FRA SIBIRIEN TIL OG MED ØSTBANEGÅRDEN Østbanegården Kystvejen Hjortholmsvej Sverigesgade Ølandsgade Planen viser omdannelse af havne- og banearealer med vægt på ny bebyggelse mellem Kystvejen og Sverigesgade. Bebyggelsesforslaget føjer et nyt lag til byens havnefront, mellem Mejlborg og Østbanegården med et nyt bassin- og kanalsystem som hovedattraktion. Ved byggelsens udformning skal udvises hensyn til udsigten mod bugten fra boliger i den eksisterende havnefront. Den viste nye bebyggelsesmulighed anslås at omfatte ca m2 etageareal. Nørreport Sibirien Pier 2 Mål 1:7.000 Området med nye bebyggelser langs den rekreative forbindelse med kanal og nyt bassin ved Østbanegården set fra nord. 26 De Bynære Havnearealer\n24 ibshavnen OMRÅDET IDAG muligheder OMRÅDET FRA ØSTBANEGÅRDEN TIL TRÆSKIBSHAVNEN Vest for Grenåbanen og nord for Østbanegården er vist en ny bebyggelse i et område som idag er sparsomt bebygget til blandede erhvervsformål. Området er i kommuneplanen udlagt til offentlige formål i form af administration og udstillingsog kulturfaciliteter. Den ny bebyggelse vil kunne bidrage til en styrkelse af samspillet mellem havn og by. Øst for Grenåbanen kan der ske omdannelse af småskibshavnenes arealer i takt med behovet for fornyelser til erhvervs- og fritidssejladsmæssige formål. Pt. er Fiskerihavnens funktioner under omdannelse og roklubber og dykkerklubber er under flytning og etablering på nye opfyldningsarealer. Generelt skal nye bebyggelser og funktioner tilpasse sig det bevaringsværdige miljø. Planen viser forslag til en fremtidigt mulig bebyggelsesmæssig helhed på såvel uudnyttede som hidtil bebyggede arealer. Ved byggelsens udformning skal udvises hensyn til udsigten mod bugten fra boliger i den eksisterende havnefront. De viste nye bebyggelsesmuligheder anslås at omfatte i Skovvejs- og Fiskerihavneområdet ca m2 etageareal og i det nye opfyldningsområde til roklubber mm. ca m2 etageareal ialt ca m2 etageareal. Småskibshavnenes mest markante nabobebyggelse er Klintegården. Neden for skråningen er planlagt en erhvervsbebyggelse, og på højde med Træskibshavnen er en etageboligbebyggelse under opførelse. Træskibshavnens miljø vidner om et særligt engagement i skibsfart og de redskaber der knytter sig til den. Dens anlæg og bygninger er af den traditionelle art, med beskedne dimensioner og materialer, der er i god harmoni med de fortøjede fartøjer. Erhvervsbebyggelsen mellem Fiskerihavnens kaj og Grenåbanen. Med sine hidtidige funktioner for fiskerierhvervet og enkelte butikker er den områdets center for aktivitet. I baggrunden ses Trøjborgs havnefront langs Skovvejen, der danner en bymæssig ramme om havnemiljøet. Havnebassinet er med sin varierede bebyggelse og som regel livlige trafik af småbåde et farverigt, rekreativt element i Århus. Auktionshallen langs kajkanten ses på baggrund af Skovvejskvarterets boliger og den højtliggende Nordre Kirkegårds træer, der opleves som en del af det omgivende skovlandskab. Modelfotos af områderne omkring småskibshavnene. Nederst: Ny bebyggelse omkring bassin ved Østbanegården, set fra syd og nord. Øverst: Bebyggelse til sejl- og roklubber mm. på ny opfyldning syd for Træskibshavnen. Overblik fra Nørreport over den eksisterende havnebebyggelse, den tidligere ophalingsplads med løstrailerparkering og jernbanens arealer. I baggrunden ses Fiskeri-, Lystbåde- og Træskibshavnene og længere borte Den Permanente neden for de skovklædte skrænter. Østbanegården foran karréfacaderne, der udgør Nørre Stenbro-kvarterets havnefront. Bygningen lukker Østbanetorvet mod havnesiden og definerer det som en plads i byen. På havnesiden kan de ikke længere udnyttede dele af sporarealerne indgå i planerne om omdannelse til byformål. Havnefronten med Mejlborg til venstre. Inspirationsbilleder. 27 De Bynære Havnearealer\n25 Området fra Sibirien til Træsk Nye rekreative muligheder Kanalpromenadens udmunding i nyt bassin ved Østbanegården. Modelfoto af området med småskibshavnene, hvor de rekreative muligheder intensiveres i forbindelse med ny bebyggelse og andre omdannelser. De bestående Fiskeri-, Lystbåde- og Træskibshavnes karakter og miljø er udgangspunkt for omdannelser i området omkring Grenåbanen fra Sibirien og nordpå. Nærhed til vand er et hovedmotiv i omdannelserne, hvor mulighederne er til stede. Et andet motiv er forbedret tilgængelighed med offentlige arealer og færdselsmuligheder for byens befolkning, også hvor der indrettes bebyggelser på privat basis. Med den nye nord-sydgående forbindelse for gående og cyklende som hovedakse vil området som helhed kunne åbnes op for nye oplevelser for den, der bevæger sig igennem området - oplevelser af ny bymæssig aktivitet såvel som af styrkede rekreative udfoldelser, primært med det høje niveau, der i særlig grad kendetegner sejlsportens udøvelse. For de fremtidige brugere af bygninger eller andre faciliteter i området, vil bidrag til styrkelse af samspillet mellem havn og by og det lokale miljø skulle indgå som en væsentlig forudsætning i forbindelse med etablering i netop denne udvidelse af Århus Midtby. De nye rekreative muligheder er på denne baggrund at finde i en intensivering af den atmosfære, en småskibshavn forlener et kystnært byområde med. Sejlsport er ikke et nyt fænomen i Århus. Den første egentlige kapsejlads på Århusbugten fandt sted i 1866, og med Landsudstillingen i 1909 fik sejlsporten ekstra vind i sejlene, omend den stadig til forskel fra den populære rosport var en aktivitet forbeholdt de velbemidlede. Århus Lystbådehavn blev indviet i 1933 og har siden været berømt for især sin landskabeligt smukke, og samtidig bynære beliggenhed. Idag er den det byplanmæssige, traditionsrige aktiv, hvis miljø kan styrkes og danne kernen i og tema for en helt ny bydel. Lystbådehavnens tidligere oplægningsplads ved Østbanegården er den oplagte mulighed for at forene rekreation med nye byggemuligheder i Midtbyen. Pladsen har om sommeren bl.a. været byens cirkusplads og således i lighed med Tangkrogen idag været en del af byens offentlige rum. Den rekreative forbindelse herfra og nordpå vil ligeledes være den oplagte mulighed for at genoplive begrebet Havnepromenade i den nordlige del af Midtbyen. Set i det turistmæssigt rekreative perspektiv er det bynære havneareal nord for Sibirien ved roden af Pier 2 af interesse som anløbsplads for krydstogtskibe. En del af opgaven at etablere nye eller forbedrede rekreative muligheder er her at skabe den optimale modtagelse af de besøgende og formidling af deres første møde med Havnebyen Århus. 28 De Bynære Havnearealer\n26 ibshavnen OMRÅDET IDAG Ved indløbet til småskibshavnene kan opleves det umiddelbare møde med skovklædte skrænter som indramning af bugten. Træskibshavnen har ikke alene maleriske kvaliteter, men udgør med sin funktion som levende museum og maritimt værksted et væsentligt såvel rekreativt som kulturbevarende element i havnebyen Århus. Kanalpromenaden set mod syd, med Fiskerihavnens huse til venstre og ny bebyggelse langs Grenåbanen til højre. Fiskerihavnens miljø er knyttet til andet og mere end blot fritidssejlads. Dog er erhvervselementet stadig under forandring i takt med fiskeriets skiftende muligheder i de omgivende farvande. Det som regel afslappede miljø knyttet til småbådes vedligeholdelse er en del af det brede, rekreative spektrum i havneområdet. Inspirationsbilleder. Foto Jeppe Aagaard Andersen Set fra Lystbådehavnens bådpladser og sejlklubber er bassinet med Skovvejens farverige indramning et uvurderligt, traditionsrigt element i de rekreative tilbud i Århus. Anløbet af stort dimensionerede krydstogtsskibe ved Pier 2, evt. tillige som her Pier 3, hører til havnens overordnede turistmæssige funktioner. Et godt førstehåndsindtryk ved modtagelsen af det store antal turister er en væsentlig opgave for byen. Området mellem Pier 2 og byens havnefront løser især opgaver i forbindelse med afviklingen af den tunge havnetrafik. Foto Jeppe Aagaard Andersen 29 De Bynære Havnearealer\n27 Området fra Sibirien til Træsk Trafikforhold TRAFIKBETJENING Hvad angår biltrafik betjenes området fra Sibirien til Træskibshavnen sammen med det meget omfattende Nordhavnsområde fra krydset ved Nørreport. Ved denne trafikalt betydende hovedadgang fordeles trafikken via en større rundkørsel, se side Den videre adgang sker ad et nyt forgrenet vejsystem frem mod Træskibshavnen, parallelt med den rekreative forbindelse. Området vest for Grenåbanen betjenes via Skovvejen. I den trafikale betjening indgår også Grenåbanen med en station ved Østbanetorvet. Grenåbanen vil ved en opretholdelse af den nuværende driftsform udgøre en barriere mellem Træskibshavnen og bebyggelse vest for banen, mod Skovvejen. Gående kan sikres passagemulighed mellem Skovvejen og havnen dels via en eksisterende fodgængerbro og dels via en ny tunnel fra Risskovstien i nord. DEN NORD-SYDGÅENDE REKREATIVE FORBINDELSE Helhedsplanens forløb af den nye forbindelse er umiddelbart langs Grenåbanens havneside. Arealet er her optaget af diverse bebyggelses-, oplags- og parkeringsfunktioner tilknyttet især Fiskerihavnen. Funktionerne vil skulle finde plads andetsteds i det omfang de stadig er nødvendige. Risskovstien føres i en ny tunnel under jernbanen ved Træskibshavnen. Her begynder den nord-sydgående forbindelse sit forløb igennem De Bynære Havnearealer. Med sin cykle- og gangsti udgør den fremover valgmuligheden i forhold til Risskovstiens eksisterende forløb mod syd med retning mod Mejlgade-linien. Med sin karakter af havnepromenade kan den lige linie langs banen blive et attraktivt alternativ, og for især fodgængere vil passable kajkanter og nye pladser med havneatmosfære udgøre yderligere oplevelsesrige færdselsmuligheder. PARKERING På Træskibshavnen kan der i begrænset omfang indpasses offentligt tilgængelige parkeringsanlæg. Øverst: Kanalpromenaden set mod nord, med Fiskerihavnens huse tilhøjre og ny bebyggelse langs Grenåbanen tilvenstre. Nederst: Den rekreative forbindelses forløb langs nyt havnebassin ved Østbanegården. Trafikdiagram. 30 De Bynære Havnearealer\n28 ibshavnen OMRÅDET IDAG Overblik over trafikanlæggene i Nørreport/Sibirien-krydset. Træskibshavn Risskovstien Ro- og dykkerklubber Grenåbanen Fiskeri- og lystbådehavn Fra Sibirien til Træskibshavnen udgør Grenåbanen en barriére for byens direkte kontakt til havnen. Her umiddelbart nord for Sibirien. Nordre Kirkegård Skovvejen Fiskerivej Arealet syd for Østbanegården med eksisterende sporafgreninger til Pier 2 og Nordhavnen. Til venstre pladsudvidelsen ved Mejlborg. Østbanegården Hjortholmsvej Kystvejen Sverigesgade Ølandsgade Fiskerivej til højre er via Sverigesgade kørende adgang til Fiskeri- og Træskibshavnene. Det smalle areal mellem vejen og banen nord for Østbanegården anvendes til skiftende formål, her værkstedsbebyggelse. Nørreport Sibirien Pier 2 Mål 1:7.000 Det smalle areals bebyggelse til roklub (der flyttes til en ny opfyldning nord for Fiskerihavnen). Set mod nord fra fodgængerbroen over banen. En mulig 1. etape En fuld udnyttelse af områdets sydlige udbygningspotentialer mellem Nørreport og Mejlgades udmunding i Kystvejen forudsætter en omlægning af den eksisterende vejadgang til Nordhavnen, herunder nedlæggelse af Sverigesgade på strækningen fra Sibirien til Ølandsgade. Planen ovenfor viser en mulig første etape af omdannelsen, der omfatter en bebyggelse omkring et nyt bassin ved Østbanegården, et byområde vest for Fiskerihavnen samt en bebyggelse på det nye opfyldningsområde i en nordlig forlængelse af Fiskerihavnen. Planen viser desuden hvordan omdannelsen kan påbegyndes uden at kanalen i første omgang er etableret. Den rekreative forbindelse er udformet som en promenade. Nye bebyggelsesmuligheder i den viste 1. etape anslås at omfatte i Østbaneområdet, Skovvejsområdet og opfyldningsområdet henholdsvis ca m2, m2 og m2 ialt ca m2 etageareal. Det smalle areal set mod syd fra fodgængerbroen. Anvendelsen er præget af behov for udenomsplads til erhvervsfunktionerne på småskibshavnen. Den rekreative forbindelse med promenadefunktion, eventuelt langs en kanal, planlægges at forløbe her. Mellem Grenåbanen og Træskibshavnens bebyggelse afsluttes den rekreative forbindelse i en tunnel under banen. Den videreføres mod nord i den eksisterende Risskov-sti til Den Permanente. 31 De Bynære Havnearealer


Lyt til de\nSkrevet 13. september 2019 af Emilie Jensen\n”Det skal ikke være os, der spørger om hjælp, hvis vi har brug for det. De voksne skal række ud til børnene. Man kunne holde nogle kurser, så lærerne for eksempel bliver bedre til det.” Sådan lød det fra en af pigerne i NAKUUSA’s børneråd, da hun i september måned mødte UNICEF’s nytiltrådte generalsekretær, Karen Hækkerup, i Nuuk.\n”Børnene har virkelig fingeren på pulsen. De ved godt, hvad der er galt og taler heldigvis med hinanden om det, de oplever, samtidig med, at de giver udtryk for, at mange voksne ikke synes, man skal tale om det,” siger Karen Hækkerup. Hun henviser blandt andet til de kampagner, som NAKUUSA har gennemført.\nNAKUUSA er et otteårigt samarbejde mellem UNICEF og Selvstyret, og den første kampagne var formuleret af børnene selv og hed ’Mere mor, mere far’ (’Suli anaanamik, suli ataatamik’) Kampagnen var et opråb fra børnene om, at de ønskede sig, at deres forældre tog mere ansvar og involverede sig i børnenes liv.\nTager fat i tabuer\nDen seneste NAKUUSA-kampagne ”Ullut Tamaasa” tog som den første fat i emnet seksuelle overgreb og barnets ret til at bestemme over egen krop. Seksuelle overgreb er forsat et stort problem. En antydning af omfanget får man fra den grønlandske landslæges opgørelser, som viser, at 4 ud af ti 17-årige piger er smittet med klamydia, og at smitten hos piger findes helt ned til 12-års alderen. Drenge i samme alder går stort set fri.\nBeretningerne fra børnetalsmanden MIO peger også på, at antallet af børn og unge, der udsættes for seksuelle overgreb er urimelig højt. Tidligere undersøgelser har vist, at omkring en tredjedel af alle piger i Grønland udsættes for seksuelle overgreb.\n”Børns rettigheder, som er fastslået i Børnekonventionen, fylder alt for lidt mange steder i det grønlandske samfund. Der er brug for, at børnenes stemmer og rettigheder kommer langt højere op på dagsordenen,” siger Karen Hækkerup.\nSom tidligere politiker – blandt andet socialminister – har hun beskæftiget sig indgående med at styrke børneområdet for at give børn, der udsættes for overgreb eller lider overlast i familien på grund af vold eller misbrug, bedre hjælp.\nUNICEF samarbejder med Selvstyret om NAKUUSA, der står bag seks børneråd og 45 børnerettighedsråd, som dækker på over halvdelen af grønlandske skoler. Under besøget mødtes Karen Hækkerup med Nivi Rosing og Inuk Wæver Johansen, der begge går i 1. G. og er NAKUUSA-medlemmer.\nNetop i år er der en særlig anledning til at sætte fokus på børns rettigheder, fordi Børnekonventionen fylder 30 år.\nBørneråd i alle kommuner\n”For UNICEF er arbejdet i NAKUUSA vigtigt, ligeså samarbejdet med Grønlands Selvstyre. Der skal ikke komme nogen udefra og diktere løsningerne. Allervigtigst er, at vi lytter til børnene. NAKUUSA er børnenes organisation, talerør og platform for at ytre sig.” Sådan siger Karen Hækkerup om de nu seks børneråd samt 45 børnerettighedsråd, der er etableret på over halvdelen af grønlandske skoler.\nHun har besøgt Grønland flere gange over mange år og kan tydelig mærke, hvordan der i dag tales mere åbent om problemerne og ikke mindst om, hvad, der skal gøres ved dem.\n”At der i høj grad nu bliver sat ord på tabuerne er noget, de børn og unge, jeg talte med, var virkelig glade for. Men de ville også gerne fremhæve, at selvom en del stadig er skidt, så er meget også blevet bedre,” fortæller Karen Hækkerup.\n“De er stolte af deres land, og de vil selv være del af at skabe forandringer. Det er noget af det, vi kan hjælpe dem med – så de ikke bare er tal og problemer, men børn som alle andre, der har drømme om fremtiden. Vi kan støtte dem ved at levere redskaberne, bakke op om håbet og anerkende dem for alt det, de gør,” siger den danske generalsekretær.\nVerdensmål i Grønland\nI efteråret opskalerer UNICEF aktivitetsniveauet i Grønland, dels gennem NAKUUSA’s børnetopmøde i oktober og siden med en stor konference i anledning af Børnekonventionens 30 års fødselsdag i november. Arbejdet ledes af den tidligere grønlandske socialminister Sara Olsvig fra et nyåbnet UNICEF-kontor i Nuuk.\n”Netop i år er der en særlig anledning til at sætte fokus på børns rettigheder, fordi Børnekonventionen fylder 30 år. På konferencen i november gør vi status i forhold til Grønlands efterlevelse af Børnekonventionen: Hvad går godt og hvad mangler? UNICEF og NAKUUSA inviterer til dialog om, hvordan man ud fra Verdensmålene kan bidrage til at styrke børns rettigheder,” siger Karen Hækkerup.\nUnder sit besøg i grønland oplevede hun stor stor interesse fra grønlandske virksomheder og organisationer om samarbejde.\nGrønlændere opfandt bæredygtighed\n”Bæredygtighed og det fælles ansvar for vores natur og hinanden er nærmest opfundet i Grønland,” siger Karen Hækkerup med et smil og henviser til det meget kendte, gamle grønlandske sagn om ’Havets moder’.\nI sin bolig på bunden af havet oplever hun, at menneskene smider så meget affald i vandet, at det filtrer sig ind i hav-moderens hår. Som straf trækker hun alle havets dyr til sig og slipper dem først løs, da menneskene forstår budskabet, filtrer hendes hår fri for affald og stopper med at kaste mere affald i havet.\n”Løsningerne på de grønlandske udfordringer kommer fra Grønland. Men det skal ske i samarbejde – for eksempel bør Selvstyret lytte til de børneorganisationer i Børnealliancen, der allerede har mange års erfaringer med, hvad der virker. Vi lytter så til børnene, som er de allerbedste til at fortælle, hvad der betyder noget,” slutter Karen Hækkerup.\nUNICEFs arbejde med NAKUUSA har gennem årene modtaget uvurderlig støtte fra en række danske fonde, blandt andet A.P. Møller Fonden, Augustinus Fonden, Bikubenfonden samt senest fra arrangementet Do Charity og Gentofte By.\nNivi Rosing fra NAKUUSA’s børneråd fortalte Karen Hækkerup, hvad der betyder mest, når de voksne skal træffe beslutninger. Blandt andet var Nivi med til at starte et ny børneråd i Tasiilaq i Østgrønland: ”Her var det allervigtigste emne for børnene tryghed,” siger hun.