PARTNERSKABER MELLEM VIRKSOMHEDER OG FRIVILLIGE ORGANISATIONER: En analyse af omfang, typer, muligheder og faldgrupper i partnerskaber. - PDF\nDownload "PARTNERSKABER MELLEM VIRKSOMHEDER OG FRIVILLIGE ORGANISATIONER: En analyse af omfang, typer, muligheder og faldgrupper i partnerskaber."\n1 PARTNERSKABER MELLEM VIRKSOMHEDER OG FRIVILLIGE ORGANISATIONER: En analyse af omfang, typer, muligheder og faldgrupper i partnerskaber.\n2 Udarbejdet på vegne af Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for Samfundsansvar Af Peter Neergaard Elisabeth Crone Jensen Janni Thusgaard Pedersen Copenhagen Business School s Center for Corporate Social Responsibility September\n3 INDHOLD Indhold...3 Indledning...4 Hvad er NGO-virksomhedspartnerskaber?...5 Partnerskabslitteraturen...5 Partnerskaber i Danmark: Empiriske undersøgelser...5 Undersøgelse gennemført på Copenhagen Business School, april september Undersøgelsens formål...7 Fremgangsmåde...7 Omfanget og karakteren af NGO-virksomhedspartnerskaber i Danmark...9 Partnerskabs-cases mellem virksomheder og frivillige organisationer...13 Drivkræfter bag partnerskaber...13 Succesfaktorer i partnerskaber...17 Barrierer og udfordringer i partnerskaber...23 Resume...28 Litteratur...30 Bilag: Interviewede organisationer\n4 INDLEDNING Mange virksomheder opfatter NGOer som pesten eller det der er værre. Men at samarbejde med NGOerne kan vise sig at være mere produktivt end at forsøge at bekæmpe dem (Yaziji, 2004: 110) Gennem mange år har forholdet mellem den private og frivillige sektor været præget af antagonisme 1. Traditionelt set har virksomheder og frivillige organisationer udfyldt meget forskellige roller i samfundet. Stridigheder og magtkampe mellem de to sektorer har været udløst af organisationernes til tider modsatrettede målsætninger, nemlig profitmaksimering over for fremme af social og miljømæssig udvikling. En ny udvikling har dog fundet sted på dette område inden for den sidste årrække. Den måde hvorpå virksomheder og frivillige organisationer taler om og engagerer sig i hinanden har forandret sig 2. Vi ser, at de to sektorer er begyndt at samarbejde og i mange tilfælde har formået at udnytte hinandens forskelligheder til fordele for deres partnerorganisation. Dette har fundet sted gennem etableringen af partnerskaber, der varierer fra rene velgørenhedsaftaler og sponsorater til langsigtede, strategiske samarbejder. Danske NGOer har gentagne gange lånt deres logo og gode navn til markedsføringskampagner lavet i samarbejde med aktører i den private sektor. I løbet af de seneste år har der været en øget fokus på og interesse for dette spændingsfelt mellem virksomheder og den frivillige sektor. Det har været båret frem af en række kræfter, f.eks. den øgede fokus på virksomheders sociale ansvar (CSR), virksomheders dialog med interessentgrupper (inklusiv NGOer), NGOernes øgede behov for privat finansiering samt en interesse fra den danske regerings side i at fremme CSR og partnerskaber på tværs af sektorer. Mødet mellem disse to forskellige slags organisationer sker dog ikke uden betydelige vanskeligheder. De tværsektorelle partnerskaber er af flere eksperter blevet fremhævet som et bud på en bæredygtig løsning på de mange udfordringer, verden står over for ved indgangen til det 21. århundrede 3. Dog er der stadig langt mellem de partnerskaber, der virkelig er med til at sætte bæredygtigheds-agendaen. Som denne rapport vil fremhæve har partnerskaber et betydeligt potentiale til at bidrage til en positiv samfundsudvikling, men der er stadig lang vej til, at partnerskaber mellem virksomheder og frivillige organisationer udgør en sikker vej til succes. Det understreges, at vi i det følgende vil anvende betegnelserne NGO, frivillig organisation og interesseorganisation som synonymer, da de dækker over samme fænomen, nemlig en ikke-profitskabende organisatorisk enhed, der er adskilt fra de offentlige myndigheder såvel som den private sektor. 1 Arts, 2002; Argenti, Cohen, 2003; Jonker and Nihof, Austin, 2000; Googins,\n5 HVAD ER NGO-VIRKSOMHEDSPARTNERSKABER? Partnerskabslitteraturen Der er ikke konsensus i litteraturen omkring, hvad der udgør et NGO-virksomhedspartnerskab, og der findes derfor en række forskellige og til tider modstridende definitioner. Dog er der i litteraturen et fælles udgangspunkt, nemlig at partnerskaber skaber social og/eller miljømæssig værdi for samfundet, samt at de bygger på en sammenføring af de to sektorers ressourcer. Således definerer teoretikerne Jamali og Keshishian (2008: 279) et partnerskab som et slags samarbejde om at nå fælles mål, hvor der findes fælles ressourcer og drages fordel af de respektive kompetencer og styrker hos begge partner. Generelt er litteraturen der beskæftiger sig med NGO-virksomhedspartnerskaber relativt ung og fokus har typisk været på virksomhedssiden i partnerskabet 4. Litteraturen er udsprunget af eksisterende forskning inden for offentlig-private partnerskaber (OPPer) og strategiske alliancer. I deres søgen efter faktorer der fremmer og hæmmer partnerskabssucces har teoretikere tegnet et normativt billede af partnerskaber på baggrund af kvantitative spørgeskemaundersøgelser eller få specifikke casestudier - resultater der ofte ikke er blevet testet empirisk. En stor del af litteraturen centrerer sig omkring motiverende faktorer for partnerskaber samt business casen for partnerskaber 5, dvs. situationen set fra virksomhedernes synspunkt. Internationale empiriske studier indikerer, at samarbejdsvanskeligheder mellem interesseorganisationer og virksomheder ofte er virkeligheden fremfor gnidningsløse forløb. Forskere har påpeget faktorer såsom forskelle i resultatmåling, konkurrencemæssige dynamikker, værdier og normer, organisationskultur, ledelsesform og medarbejderkompetencer mellem NGOer og virksomheder som nogle af de væsentligste barrierer for udførelsen af partnerskaber 6. Dog er der ved at opstå modstridende strømninger til dette synspunkt, idet flere mener, at forskellene mellem virksomheder og frivillige organisationer er ved at blive udvisket. Således bruger en førende forsker inden for dette område 7, begrebet NGO Incorporated, på dansk NGO A/S, til at forklare den stigende professionalisering der finder sted blandt NGOer. Partnerskaber i Danmark: Empiriske undersøgelser I Danmark er partnerskaber stadig et relativt uudforsket område, og der mangler dybdegående empiriske undersøgelser af fænomenet. Dette står i kontrast til den øgede internationale interesse for emnet; en interesse der ikke kun manifesterer sig indenfor forskningen. Politisk er der fokus på partnerskaber både nationalt og internationalt. For eksempel har de Forenede Nationer (FN) fremhævet partnerskabernes positive effekt ved at pege på partnerskaber som en af løsningsmodellerne på de mest presserende globale problemer relateret til menneskerettigheder og miljø 8. Dette 4 Wymer og Samu (2003); Berger et al. (2004) og Huijistee & Glasbergen (2007) 5 Yaziji (2004), Rondinelli & London (2003) og Jamali & Keshishian (2008) 6 Austin (2000) 7 Heap (2000) 8 Dalberg (2007) 5\n6 udmønter sig i praksis ved, at FN har målsat fremme af partnerskaber mellem interesseorganisationer og virksomheder som et af sine udviklingsmål (Millennium Development Goals). I en dansk kontekst er der dog gennemført to summariske undersøgelser af området inden for de sidste par år. I efteråret 2008 gennemførte konsulentfirmaet Dalberg en rapport om NGO-virksomhedssamarbejder baseret på 800 danske virksomheder og 15 NGOer. Dalberg brugte et engelsksproget spørgeskema, som de havde udviklet til en rapport om partnerskaber lavet på vegne af FN i Det er vores opfattelse, at en række aspekter ikke blev adresseret i spørgeskemaet, og at denne undersøgelse ikke blev tilpasset en dansk kontekst. Svarprocenten på spørgeskemaet var under ti procent, og en række af de mere dybdegående spørgsmål vedrørende partnerskabernes reelle udbytte og barrierer forblev ubesvarede af mange respondenter. Derfor har Dalberg-undersøgelsen kun i et begrænset omfang bidraget til en øget viden om partnerskaber i en dansk kontekst. Konsulentfirmaet PriceWaterhouseCoopers gennemførte ligeledes en undersøgelse baseret på telefoninterviews blandt NGOer i 2007, men undersøgelsen fremgår meget summarisk. Til trods for at have frembragt vigtig førstehåndsindsigt i danske NGO-virksomhedspartnerskaber har Dalbergundersøgelsen vist, at uddeling af spørgeskemaer til et tilfældigt antal virksomheder ikke er den mest effektive metode til at kortlægge et relativt sjældent og komplekst fænomen som partnerskaber. Kun et begrænset antal virksomheder har partnerskabsprogrammer, hvorfor vores undersøgelse har en anden tilgangsvinkel. 6\n7 UNDERSØGELSE GENNEMFØRT PÅ COPENHAGEN BUSINESS SCHOOL, APRIL SEPTEMBER 2009 Undersøgelsens formål Undersøgelsen søger at bidrage til eksisterende litteratur vedrørende succesfaktorer og barrierer for NGOvirksomhedspartnerskaber, samt at udarbejde dybdegående empirisk viden om partnerskaber ved at undersøge forskellige typer af partnerskaber i Danmark. Udover at kortlægge partnerskabsbilledet i Danmark hvilket ikke er blevet gjort tilsvarende før søger projektet også at identificere succesfaktorer og barrierer i partnerskabsprocessen, dvs. fra etablering til afslutning af partnerskabet. Fokus er på, hvordan NGO-virksomhedspartnerskabscasene er blevet etableret og har udviklet sig over tid. Antagelsen har her været, at der er mulighed for større værdiskabelse hos de involverede organisationer, end de vil kunne opnå på egen hånd 9. Fremgangsmåde Undersøgelsen tager sit udgangspunkt i et bredt udsnit af danskbaserede NGOer. Kortlægningen af eksisterende partnerskaber i Danmark gennemføres ved at samle data via interviews med de frivillige organisationer, der anses for at være mest betydningsfulde inden for samarbejde med den private sektor. Det kortlægges hvilke faktorer der har været fremmende eller hæmmende for etableringen og udviklingen af partnerskabet. For at undersøge den nuværende status på partnerskaber i Danmark er et udsnit af 14 danske interesseorganisationer blevet interviewet om deres samarbejde med det private erhvervsliv. Ligeledes er resultaterne fra disse interviews blevet suppleret med oplysninger fra interviews med seks af disse NGOers virksomhedspartnere, fire brancheorganisationer, et multi-interessentinitiativ og en offentlig myndighed samt fra deltagelse i to CSR-seminarer med virksomhedspartnerskaber som tema målrettet mod frivillige organisationer. Således er der indsamlet data der giver et bredt billede af partnerskabsprocessen og de faktorer, der har indflydelse på NGO-virksomhedspartnerskaber. Alle interviews er blevet foretaget personligt, primært ansigt til ansigt, dog i få tilfælde over telefonen. Der er i udarbejdelsen af interviewguides til både kortlægningen af partnerskaber samt de dybdegående caseanalyser taget udgangspunkt i den overvejende præskriptive litteratur på området 10. Der peges i denne litteratur bl.a. på betydningen af følgende faktorer: klare mål, ledelsesopbakning, ofte og åben kommunikation, ressourcebidrag fra begge partnere, løbende vurdering af resultater, afstemning af strategi og værdier, fælles værdiskabelse og fælles kommunikation af resultater 11. Anden litteratur understreger personlige kontakter, tillid og kompetent projektledelse som afgørende faktorer for et succesfuldt partnerskab. 9 Googins (2000). 10 Googins (2000), Austin (2000), Weihe (2007), Waddock (2001) m.fl. 11 Googins (2000), Austin (2000) og Jamali & Keshishian (2008). 7\n8 Undersøgelsen har sin teoretiske forankring i ressourceperspektivet inden for strategiforskningen 12, der fremfører en ramme for, hvorledes virksomheder kan opnå og opretholde konkurrencemæssige fordele ved at fokusere på virksomhedsspecifikke faktorer. Det argumenteres af Eisenhardt og Schoonhoven (1996), at dette perspektiv kan udgøre den teoretiske basis for forståelsen af de faktorer, der driver virksomheder til at indgå alliancer, idet alliancedannelse drives af strategiske behov og sociale muligheder. Ud fra dette perspektiv er partnerskabet en måde, hvorpå både virksomheder og NGOer kan akkumulere specifikke ressourcer og kompetencer. Dette kan forklare fremkomsten og udviklingen af partnerskaber. Yderligere bygger undersøgelsen på social netværksteori, idet denne teori med sit fokus på etablering af relationer anses for at være central for studiet af partnerskaber. Social netværksteori er en multidisciplinær forskningsdisciplin, der centrerer sig omkring studiet af social interaktion og netværksrelationer mellem organisationer. 12 Penrose (1995), Leonard-Barton (1992) og Peng (2001). 8\n9 OMFANGET OG KARAKTEREN AF NGO-VIRKSOMHEDSPARTNERSKABER I DANMARK Til dags dato er der kun lavet få undersøgelser af, hvor mange partnerskaber der eksisterer mellem danske virksomheder og frivillige organisationer, og hvilke former for samarbejde, der er tale om. Har det øgede fokus på tværsektorelle partnerskaber betydet, at flere organisationer engagerer sig i dem? Hvor mange af disse partnerskaber handler om donationer, og hvor mange har et formål, der knytter sig tættere til virksomhedernes kerneforretning? Sidstnævnte er især interessant, da det ud fra et teoretisk synspunkt argumenteres, at der er størst mulig værdi at hente for både virksomheder og NGOer blandt de mere avancerede former for partnerskaber, hvor fælles ressourceudvikling og hyppig interaktion er i højsædet 13. Med den øgede promovering af strategisk CSR, hvor virksomheder engagerer sig i sociale og miljømæssige initiativer, der har størst mulig chance for at bidrage til deres kerneforretning, forekommer disse former for samarbejde oplagt for virksomhederne. Men i hvor høj grad findes de blandt danske virksomheder og interesseorganisationer? Ud fra interviews med interesseorganisationer i Danmark har et af formålene med dette projekt netop været at kortlægge et udsnit af partnerskaber for derved at kunne beskrive, hvilke typer partnerskaber, der er mest dominerende. Der findes mange forskellige måder, hvorpå virksomheder og interesseorganisationer kan samarbejde. For bedst at kunne karakterisere de partnerskaber, der eksisterer i Danmark inddeles de her i fire forskellige typologier. Disse typologier er en syntese af en række forskellige forslag i teoretisk litteratur omhandlende partnerskaber, som er opstået gennem en årrække 14. Det er vigtigt at bemærke, at disse fire typer partnerskaber ikke er statiske størrelser, men at et partnerskab derimod kan udvikle sig over tid fra en type til en anden. Et partnerskab kan ligeledes indeholde elementer af flere af typerne. Filantropi: Når en virksomhed bidrager med midler til en interesseorganisation, for eksempel ved donation af penge eller produkter. Der er her tale om en envejsudveksling af ressourcer fra virksomheden til NGOen i modsætning til en fælles udnyttelse af individuelle ressourcer. De to partnere har forskellige mål med samarbejdet, og interaktionen er meget begrænset. Pga. denne arms-length tilgang er der nogen uenighed blandt teoretikere om, hvorvidt en sådan ressourceudveksling overhovedet kan betragtes som et reelt partnerskab (Waddock, 1988; Googins, 2000). En ekstra værdi ved filantropisk samarbejde er dog, at det ofte er der, hvor den første kontakt skabes mellem virksomheder og NGOer, og hvorfra det udvikler sig til mere avancerede former for partnerskaber. 13 Austin, Weihe, 2008; Reed,\n10 Gensidig udveksling /tværgående marketing: Når en virksomhed og frivillig organisation laver fælles markedsføring, typisk af virksomhedens produkter eller ydelser ved brug af NGOens logo. Virksomheden donerer penge til NGOen afhængig af salgsvolumen eller brugen af produkterne. Interaktionen er stadig begrænset, og forholdet kan karakteriseres som to parter, der samarbejder om en fælles salgskampagne. Uafhængig værdiskabelse: Semistrategiske partnerskaber, hvor en virksomhed og en interesseorganisation i fællesskab forsøger at tilgodese begge deres målsætninger, som ikke nødvendigvis er ens men heller ikke direkte i modsætning til hinanden. Eksempelvis en virksomhed, der samarbejder med en NGO i et udviklingsland. Virksomheden ønsker at sikre sig, at dens leverandører lever op til en code of conduct, mens NGOen ønsker at forbedre forholdene for de lokale arbejdere. Her kan samarbejdet bidrage til, at begge organisationer når deres mål, dog på forskellig vis. Symbiotisk værdiskabelse/integreret: Strategiske partnerskaber, hvor en virksomhed og interesseorganisation samarbejder om løsning af en fælles problemstilling. Værdiskabelsen sker i høj grad på samme måde for de to parter, og succeskriterierne vil være overlappende. Dette er det mest integrerede form for samarbejde, som kræver en høj grad af interaktion mellem parterne og eventuelt ændringer i organisationernes strukturer og processer. Eksempelvis en virksomhed og NGO som har et overlappende kundesegment/social målgruppe. Sammen udvikler virksomheden og NGOen et nyt produkt eller en serviceydelse, der tilfredsstiller et behov hos denne gruppe mennesker. Virksomheden sælger produktet, som samtidigt har et socialt formål. Figur 1: Partnerskabstypologier Baseret på interviews med 14 frivillige organisationer blev der identificeret partnerskaber, som fordeler sig som følger på de fire partnerskabstyper: Type partnerskab Antal (blandt 14 interviewede NGOer) Partnerskaber i alt Ud af disse: Filantropi (eller ca. 96 %) Gensidig udveksling/tværgående marketing 55 (eller ca. 3 %) Uafhængig værdiskabelse 8 (eller ca. 0,4 %) Symbiotisk værdiskabelse/integreret 11 (eller ca. 0,6 %) Totalt set faldt partnerskaber inden for type 1, nemlig filantropiske former for samarbejde. Det skal her bemærkes, 10\n11 at der blandt de frivillige organisationer i undersøgelsen var stor spredning i forhold til, hvor mange af denne type partnerskaber, de var involverede i. Nogle NGOer havde kun en enkel eller to virksomhedsaftaler, mens andre havde flere hundrede. To af NGOerne forklarede, at de med stor succes havde specialiseret sig i fundraising fra private virksomheder, og dermed stod for ca af denne type partnerskaber. Der er klar konkurrence mellem de danske interesseorganisationer, idet der kæmpes om begrænsede økonomiske midler fra virksomhederne. Mens nogle få danske NGOer har stor succes på dette område, har andre med mindre genkendelsesværdi eller begrænset erfaring på fundraisingområdet det sværere ved at skaffe midler. Disse NGOer forklarer, at de føler sig tvunget til at finde andre metoder at samarbejde med virksomheder, da de ikke er i stand til at konkurrere med de større og mere erfarne NGOer, når det kommer til filantropi. Filantropi er dog stadig en populær samarbejdsmetode for virksomheder og frivillige organisationer, og der ses en tendens til, at de frivillige organisationer forsøger at perfektionere denne kunst; seks af de 14 NGOer havde proaktive strategier for filantropiske partnerskaber, hvoraf tre af NGOerne for nyligt havde implementeret disse. Generelt varierer de filantropiske partnerskaber betydeligt i forhold til varighed, beløbsstørrelse og kompleksitet. Fra de mest simple engangsdonationer på kroner fra en virksomhed til en interesseorganisation til femårige donationer på flere millioner kroner og med flere aktører involverede. 55 partnerskaber blev identificeret som type 2, gensidig udveksling/tværgående marketing. Der var også her stor spredning i antallet af den type partnerskaber blandt NGOerne, hvor nogle NGOer havde mange og andre ingen havde. Nogle af de store og mere kendte frivillige organisationer har logoer med høj genkendelsesværdi og nyder positiv anerkendelse i offentligheden. De bruger denne position til at blåstemple udvalgte produkter og derved opnå en procentvis indtjening af salget eller overskuddet. Et eksempel på dette er Verdensnaturfonden (WWF), hvis Panda-logo ofte bruges i markedsføringssammenhænge, for eksempel for nyligt i Danmark med virksomheden Kellogss for at sætte fokus på regnskovens betydning. For hver pakke Kelloggs cornflakes, der bliver solgt, bliver et træ plantet i Virungaregnskoven i Afrika. Et andet eksempel er smykkefirmaet Pilgrim, som i 2008 solgte et Helena Christensen-designet smykke, hvoraf overskuddet af salget gik til Læger Uden Grænser. Formålet for virksomhederne er her typisk øget synlighed og forbedring af image blandt forbrugerne. Der blev identificeret otte partnerskaber, der var uafhængig værdiskabelse og 11, som var symbiotisk værdiskabelse/integreret. Et godt eksempel på førstnævnte er et tilfælde af corporate volunteering, hvor en virksomhed donerer sine medarbejderes arbejdstid og tekniske ekspertise til NGOen, når NGOen yder nødhjælp under internationale katastrofer, som det er blevet gjort i samarbejdet mellem TDC og Røde Kors. TDC s formål er at motivere deres medarbejdere og forbedre deres image, og Røde Kors ønsker at forbedre kvaliteten af deres nødhjælpsarbejde. Organisationernes formål med at samarbejde er forskellige, men de kan bidrage med hver deres ressourcer, arbejde sammen og derved opnå noget, som de to organisationer ikke kunne have nået nær så effektivt uden at samarbejde. I forhold til symbiotisk værdiskabelse er samarbejdet endnu tættere og målsætningerne oftere ens. Et eksempel er, når en virksomhed og en frivillig organisation sammen udvikler et produkt til NGOens medlemmer på baggrund af den viden, NGOen har om den pågældende målgruppes ønsker og behov. Det er f.eks. sket i et samarbejde mellem Ældresagen og mobilselskabet Call me, som tilbyder mobiltelefoner og -abonnementer særligt rettet mod ældres behov. Call me har på denne måde fået adgang til et specielt kundesegment, som Ældresagens har ekspertise inden for. Ældresagen derimod havde ikke kapaciteten og den tekniske ekspertise til at udvikle og producere produktet selv. 11\n12 Til partnerskabstyperne skal det knyttes, at der var noget forskellige opfattelser blandt de interviewede interesseorganisationer i forhold til, hvad der skal til, før et partnerskab kan defineres som strategisk. Mange af de lidt over partnerskaber, som vi her har karakteriseret som ikke-strategiske men derimod filantropiske eller marketingorienterede, blev af mange af NGOerne selv beskrevet som strategiske. Argumentet blandt NGOerne var, at partnerskaberne var en del af virksomhedernes overordnede CSR-strategi, og derfor havde et strategisk element. Vores definition af strategisk er anderledes, idet den udspringer af eksisterende litteratur på området. Vi argumenterer for, at strategiske partnerskaber målrettet skal relatere sig til og bidrage til fremme af virksomhedens kerneforretning. Det udmønter sig i en noget smallere definition, som kun imødekommes af de sidste to partnerskabstyper i vores model. Det skal ligeledes bemærkes, at der er nogen usikkerhed forbundet med ovennævnte resultater. På trods af at nogle af de interviewede NGOer havde detaljerede databaser over deres erhvervspartnere, var flere af organisationerne ikke i stand til at sætte tal på, hvor mange virksomhedspartnere de havde. På trods af denne usikkerhed menes undersøgelsen at kunne give en god indikation af, hvordan fordelingen af partnerskabstyper er blandt NGOer og virksomheder i Danmark. Det skal ligeledes bemærkes, at et flertal af de interviewede NGOer blandt brancheorganisationer og andre NGOer blevet fremhævet som værende dem, der er mest proaktive, når det kommer til at engagere sig i partnerskaber. Dette kunne tyde på, at der blandt øvrige danske NGOer er mindre interaktion med virksomheder samt at disse partnerskaber med størst sandsynlighed ikke falder under de mere avancerede former for samarbejde. Alt i alt er resultaterne, som viser, at ca. 96 procent af de identificerede partnerskaber mellem virksomheder og NGOer centrerer omkring velgørenhed, samstemmende med tidligere undersøgelser fra Dalberg (2007, 2008) og PriceWaterhouseCoopers (2007). Resultaterne underbygges ligeledes af udtalelser fra brancheorganisationer og offentlige myndigheder, der beskæftiger sig med CSR. Partnerskaber har traditionelt set været filantropiske, og på trods af et øget fokus på CSR og tværsektorelle partnerskaber tager virksomheder og NGOer sjældent skridtet mod mere avancerede former for samarbejde, selvom værdien af disse partnerskaber er betydeligt større end begge partnere. Rapportens næste afsnit har til formål at afdække, hvorfor partnerskaber kan være vanskellige, og hvad der kan være med til at fremme succes i partnerskaber. 12\n13 PARTNERSKABS-CASES MELLEM VIRKSOMHEDER OG FRIVILLIGE ORGANISATIONER Nedenfor præsenteres resultaterne af dybdegående analyser af en række partnerskaber mellem virksomheder og NGOer i Danmark. Analyser har fokus på de mere strategiske og avancerede partnerskabs-cases, men der rapporteres også på mere generelle observationer gjort i samtlige interviews. Formålet har været at afdække, hvilke faktorer der spiller ind på et partnerskabsforløb. Hvad driver partnerskaber hos virksomheder og NGOer? Hvilke faktorer er afgørende for et partnerskabs succes? Og sidst men ikke mindst, hvad er grundene til, at partnerskaber til tider er vanskellige at gennemføre? Gennem interviews med NGOer såvel som med deres virksomhedspartnere forsøger vi her at besvare disse spørgsmål. Afsnittene er inddelt efter a) drivkræfter bag partnerskaber, b) succesfaktorer i partnerskaber og c) barrierer og udfordringer i partnerskaber. Drivkræfter bag partnerskaber En række forskellige faktorer har medvirket til den øgede fokus på partnerskaber i de seneste år. En stor del af de interviewede NGOer fremhævede lovgivningsmæssige ændringer som en af de vigtigste grunde til, at de samarbejder mere og mere med erhvervslivet. I 2004 vedtog den danske regering lovændringer, som skar ned på de bevillinger, som tildeltes danske NGOer. En række NGOer som havde været vant til at modtage betydelige midler fra den danske statskasse skulle nu finde økonomisk støtte andetsteds. Mange af disse NGOer var ikke vant til at arbejde med fundraising og skulle omstille sig til denne nye rolle. For at kompensere for disse finansielle tab og fortsætte deres arbejde har det første skridt for mange NGOer været at forsøge sig med traditionelle former for velgørenheds- eller markedsføringspartnerskaber men sjældent strategiske partnerskaber. På trods af den krævende omstilling har nogle frivillige organisationer omtalt det som en positiv udvikling, hvilket har tvunget NGOerne til at forny sig og se den private sektor i et mere positivt lys: Den nuværende regering kræver en egenfinansiering på mindst ti procent og har samtidig skåret ned på bevillingerne. Men det er ikke kun skidt. Som NGO har det gjort os skarpere. Tidligere var samarbejde med virksomheder ikke noget, vi gjorde. (NGO) Fra virksomhedernes side har en vigtig drivkraft for partnerskaber med interesseorganisationer været stigende interesse for virksomheders sociale ansvar på grund af et øget pres fra offentligheden om at handle bæredygtigt og ansvarligt. Virksomheder arbejder i stigende grad systematisk med CSR, hvorunder samarbejde med interessentgrupper inklusiv NGOer udgør et vigtigt element. Det har også for virksomhederne betydet, at en holdningsændring har fundet sted: Faktisk hvad vi gør med [NGO] er noget, vi aldrig har gjort før. Vi har taget et standpunkt som i hvert fald på den korte bane ikke har profit for øje. Det er mere udtryk for en holdning om, at vi gerne vil tilbyde vores kunder bæredygtige produkter. [Vi ønsker at vise at] vi har en fornuftig og oprigtig holdning til det, vi sælger. (Virksomhed) På denne måde kan man sige, at CSR er blevet et fælles sprog, som muliggør dialog og samarbejde på tværs af den private og frivillige sektor. Men da CSR som udgangspunkt tager sit afsæt i virksomhedernes verden, har NGOerne måtte sætte sig 13\n14 ind i dette for dem relativt nye fænomen, f.eks. gennem kurser og videndeling i regi af brancheforeningen ISOBRO. NGOerne udtaler ved flere lejligheder, at denne stigende interesse for at samarbejde i nogen grad er kommet bag på dem. Eksempelvis oplever en NGO hver måned mellem 50 og 100 henvendelser fra virksomheder, som forespørger om forskellige former for samarbejde. NGOens medarbejdere har svært ved at nå at følge op på de mange henvendelser og må prioritere, hvilke virksomheder de vælger at engagere sig med. Andre NGOer har udtalt, at de ikke altid har den fornødne viden om, hvorledes de bedst kan imødekomme virksomhedernes ønsker, som til tider kan være forholdsvis ukonkrete. Der kan være langt fra et ønske om en eller anden form for samarbejde til brugbare koncepter, der kan implementeres. Dette stigende fokus på CSR har også haft en anden betydning. Der har været en generel tendens blandt NGOerne til at tænke mere strategisk og langsigtet omkring deres egen identitet og rolle i forhold til virksomheder. Hvor disse overvejelser for nogle få NGOer er endt i et bevidst fravalg af tæt samarbejde med virksomheder, har det for de fleste betydet, at der er sat initiativer i gang for mere målrettet samarbejde med det private erhvervsliv. Mange NGOer har gjort sig overvejelser, f.eks. i forhold til at genopfinde et nyt økonomisk grundlag, efter pengene fra de statslige myndigheder er blevet færre: Jeg ville sådan set gerne have, at vi bliver en organisation, der går fra at bede om penge til at tjene penge. (NGO) I forlængelse af denne læringsproces har formaliserede og mindre formaliserede netværk en stor betydning. Når NGOer indgår i netværk med aktører fra deres egen sektor, f.eks. NGOer der har større erfaring med samarbejde med virksomheder, eller fra andre sektorer, f.eks. offentlige myndigheder, konsulenthuse eller forskningsinstitutioner, sætter det gang i en vigtig dialogproces. Vi har observeret, at netværk hjælper NGOerne til at initiere interne strategiprocesser, f.eks. at diskutere deres egen rolle i forhold til den private sektor og identificere, hvad de kan tilbyde virksomheder. Vigtigheden af tværsektorelle netværk som en drivkraft til partnerskaber handler i høj grad også om skabe fælles fora, hvor virksomheder og NGOer kan mødes. Dette er noget som efterspørges af både NGOerne og virksomhederne. Det giver mening både i teori og praksis. Hvis parterne mødes under formaliserede forhold, hvor det er legitimt at diskutere fælles problemstillinger og interesseområder, er der større chance for at samarbejde opstår. Vi har observeret, at selv om NGOer og virksomheder ikke bevidst bruger disse netværk som et middel til at etablere partnerskaber, sker det tit alligevel, da de er med til at skabe opmærksomhed og tillid blandt partnere. Overordnet set er de NGOer og virksomheder der er aktive i tværsektorelle netværk også aktive, når det kommer til partnerskaber. Generelt findes der dog ikke mange af sådanne formaliserede netværk i Danmark. Et eksempel er Dansk Initiativ for Etisk Handel, hvor parter fra alle tre sektorer er repræsenterede. Ligeledes er der blevet holdt en række seminarer arrangeret af for eksempel Dansk Industri og Erhvervs- og Selskabsstyrelsen med det formål at samle sektorerne og fremhæve best practice inden for NGOvirksomhedspartnerskaber. Et vanskeligt gennemskueligt og langsomt offentligt og politisk system nævnes også af NGOerne som en drivkraft for flere partnerskaber med virksomheder. Det skal ses i lyset af, at dansk lovgivning tager tid at ændre og gennemføre. Ofte foregår diskussionerne på EU-niveau, og nogle NGOer føler det for vanskeligt og langsommeligt at tage del i den politiske proces, eller er måske helt udelukket af den. Nogle af NGOerne har derfor fremhævet partnerskaber med virksomheder 14\n15 som en måde, hvorpå de kan få tingene til at ske, hvis det ikke har fungeret gennem det offentlige og politiske system. Det har f.eks. været i forhold til at få sat bedre miljømæssige standarder eller retningslinjer for bedre arbejdsforhold på arbejdspladser eller for dyrevelfærd. Eksempelvis besluttede WWF sig, efter i mange år at have forsøgt at påvirke danske og europæiske politikere til at skabe bedre standarder for bæredygtigt fiskeri, at samarbejde med Dansk Supermarked om at udvikle en højere standard for bæredygtigt fiskeri end den, der gør sig gældende i dansk lovgivning. Det er WWF s målsætning, at denne standard skal udbredes på tværs af industrien. Novo Nordisk og Dyrenes Beskyttelse samarbejdede for nogle år siden om at udvikle bedre etiske retningslinjer for forsøgsdyr; retningslinjer som endte med at blive officiel dansk lovgivning, da det viste sig at fungere utroligt godt i praksis. Dyrenes Beskyttelse samarbejder nu med virksomheden Friland om standarder for økologisk og etisk dyrevelfærd blandt slagtesvin, da den nuværende danske lovgivning heller ikke menes at være tilstrækkelig på dette område, og at forbrugerne samtidig efterspørger det. NGOerne håber således, at virksomhederne kan fungere som en promovator af en bestemt social og/eller miljømæssig agenda over for politikerne såvel som over for andre interessenter. Samtidig kan det være en ny, forfriskende og handlingsorienteret måde at arbejde på som NGO: Når du arbejder med en virksomhed, begynder tingene at ske, i modsætning til når du arbejder med myndighederne. Jeg har tidligere arbejdet i det offentlige, og tingene tager virkeligt lang tid der. Det er bare så, ahhhhh! [Med virksomheder] går det bare stærkere. Fra ideen er bragt på bordet til beslutningen om, hvad der skal ske og så bare at gøre det. Det er utroligt. Og rigtigt tilfredsstillende. (NGO) Dette ønske om at arbejde mere handlingsorienteret ses også som en modreaktion på traditionen hos mange NGOer om at diskutere problemstillinger og forsøge at opnå generel konsensus. På den måde motiveres partnerskaber også af NGOmedarbejderes ønske om at arbejde på nye måder: De [virksomhederne] er utroligt praktiske og meget sådan implementerende i deres tilgang til tingene. Det har været super fedt at arbejde på den måde. I den verden jeg kommer fra [NGO-verden] er det lidt sådan, vi overvejer det ene frem og tilbage. De [virksomhederne] er vant til at handle. (NGO) En anden vigtig observation, når det kommer til drivkræfter bag partnerskaber, er den læring, der finder sted, når virksomheder og frivillige organisationer begynder at samarbejde. Der er mange eksempler i vores interviews på, at tværsektorelle partnerskaber er en god kilde til organisatorisk læring og udvikling. Gode NGO- og virksomhedspartnere har komplementær viden som, hvis denne viden og partnerskabet i øvrigt administreres fornuftigt, kan skabe en ideel basis for læring mellem parterne. Læring har betydning som drivkraft for partnerskaber, fordi vores undersøgelser viser, at virksomheder eller frivillige organisationer, som på et tidspunkt har haft partnerskaber er mere tilbøjelig til at indgå nye partnerskaber. Det sker både fordi organisationerne opbygger kompetencer og bliver dygtigere til at have med partnere at gøre, og fordi man opnår tillid til hinanden. Af de frivillige organisationer og virksomheder vi interviewede var langt størstedelen blevet positivt overraskede over partnerskabers muligheder og blev kun mere aktive i at eftersøge 15\n16 partnerskaber løbende. Det er vigtigt at bemærke, at organisationer også kan lære om partnerskaber ved at have været involveret i mindre succesfulde former for samarbejde. I en af vores cases har udfaldet af partnerskabet ikke været, hvad man håbede på hos hverken den frivillige organisation eller virksomheden, men begge parter forklarer, at de har valgt at lære af dette forløb og at prøve lykken igen med andre partnere. Case: FDB-COOP-Nepenthes En dag i år 2002 sidder en indkøber hos dagligvarekæden Coop med ansvar for havemøbelsortimentet og undersøger, hvor det træ møblerne er lavet af kommer fra. Efter lidt hjemmeresearch finder indkøberen ud af, at meget træ ofte bliver udvundet ved ulovlig skovhugst i troperne. Samtidig har den danske miljøorganisation Nepenthes opstartet et projekt i Honduras, hvor man prøver at få FSCcertificeret et kooperativ af træproducenter. Projektlederen hos Nepenthes kontakter indkøberen hos Coop og forhører sig om, hvorvidt Coop er interesseret i at aftage FSC-certificeret træ. Indkøberen, der lige har fået øjnene op for problematikkerne forbundet med skovhugst i troperne, er ikke afvisende. Han er især begejstret for den viden Nepenthes ligger inde med omkring træ, som han synes er en interessant indfaldsvinkel til et samarbejde. Dog har han nogle forretningsmæssige betænkeligheder - han er lidt skeptisk over for, om der ved en sortimentsomlægning, der ikke vil kunne ske fra den ene dag til den anden, fra Nepenthes vil blive kørt kampagner i pressen mod Coop, indtil hele sortimentet er FSC-certificeret. Nepenthes forsikrer indkøberen om, at dette ikke vil være tilfældet, da man lægger vægt på at der sker en udvikling hos virksomheden, der i sidste ende vil kunne lede frem til en 100 % FSC certificering og at man er bevidste om at en sortimentsomlægning er en længere proces. Indkøberen overbevises og får grønt lys fra ledelsen om at iværksætte en femårig strategi for en omlægning til 100 % FSC-certificerede havemøbler. Herefter begynder et uformelt samarbejde mellem Coop og Nepenthes, hvor der ikke underskrives nogen kontrakt, men alt foregår mundtligt og på basis af en oparbejdet tillid. Fundamentet for samarbejdet bliver, at Nepenthes hjælper Coop med at få adgang til FSC-certificeret træ og giver indkøberen adgang til en viden om træ, som han ikke selv har.. 16\n17 Case fortsat Sammen udvikler de to organisationen produktionen i det honduranske kooperativ. Nepenthes har fokus på de oprindelige folks behov og får styrket FSC-certificeringen hos de små skovproducenter i Honduras. Coop har fokus på selve produktionen og produktudviklingen. Som fælles mål ønsker begge parter at udvikle bæredygtige træprodukter. For at opnå dette mål må begge parter træde ud af sin kasse : Det usædvanlige for Nepenthes er, at de samarbejder med en virksomhed om at udvikle design og kvalitet af honduransk regnskovstræ til det danske marked, og hos Coop bliver indkøbet så at sige vendt på hovedet. I stedet for at efterspørge et bestemt produkt fokuseres på, hvad den honduranske producent kan levere. Coop vurderer herefter om der er et marked for disse produkter. I første omgang afgiver Coop en for virksomheden meget lille ordre på 5000 dørriste, der har til formål at udvikle og teste de lokale producenters produktionskapacitet og danne baggrund for produktion af yderligere produkter. Langsomt udvikles porteføljen hos den honduranske træproducent samtidig med, at Coop finder andre FSCleverandører og efter kun tre år opnår sit mål om 100 % FSC-certificering. Samarbejdet mellem Coop s indkøbsafdeling og Nepenthes fortsætter og udvikles. Man laver bl.a. en fælles oplysningskampagne i form af en designkonkurrence. I kølvandet opstår yderligere et samarbejdsprojekt mellem Nepenthes og Coop, dog denne gang med en anden del af Coop s organisation - med FDB s ansvarlighedsafdeling. I 2008 indgår de således et formaliseret samarbejde omkring nogle komplimenterende projekter til træproduktionen. Specielt ser FDB og Nepenthes en synergi i og med, at FDB, i kraft af at være en brugsforening, støtter en kooperativ udvikling i Honduras. Dette samarbejde tager karakter af et filantropisk partnerskab, men er uformelt tilknyttet det strategiske samarbejde mellem Nepenthes og Coop omkring træproduktionen. Succesfaktorer i partnerskaber Gennem vores interviews er der en række forhold, der gentagne gange er fremhævet af NGOerne og virksomhederne som været bidragende til at sikre succesfulde partnerskaber. Vi forsøger at samle disse faktorer nedenfor illustreret med citater fra interviewene. 17\n18 En interessant tendens vi har observeret hos NGOerne er en stigende professionalisering og bevidsthed om sig selv som en professionel organisation og samarbejdspartner. Dette sker ikke kun i Danmark, men er en general tendens, som også er omtalt i den teoretiske litteratur. Den britiske forsker Simon Heap (2000) har studeret begrebet under NGO Incorporated, hvor han beskriver, hvordan NGOer bliver mere og mere professionaliserede eller business-like i den måde, hvorpå de opererer, udvikler strategier, benytter sig af avancerede former for projektværktøjer, taler businesssprog og ansætter medarbejdere fra den private sektor. Vores undersøgelser viser noget lignende, dog er der betydelig forskel blandt de danske NGOer, hvoraf nogle har arbejdet proaktivt med strategiudvikling, ledelse og organisation i mange år, mens det er relativt nyt for de fleste. Vi har observeret, at denne professionalisering er en klar fordel, når det kommer til samarbejde med det private erhvervsliv. Vi ser, at de professionaliserede NGOer i højere grad engagerer sig med virksomheder og gør det med større succes. En mere professionel NGO har lettere ved at kommunikere med virksomhederne. At ansætte folk der tænker i disse forretningsorienterede baner er en måde, hvorpå en NGO opnår en konkurrencemæssig fordel over for andre NGOer, når det kommer til partnerskaber. En NGO-medarbejder med en baggrund i det private erhvervsliv beskriver ændringen således: [Vi har været nødt til at ansætte folk] der tænker mere kommercielt. Der tænker mere, som virksomhederne tænker. Altså, jeg har jo indført et nyt begreb her i huset, som aldrig er blevet brugt før: service! [ ]. Der har været en kultur om, at virksomhederne og dem der donerer, de er til for vores skyld, ikke omvendt. Vi bliver altså nødt til at tænke, for at bruge lidt af et fyord, en anelse mere kommercielt. Vi bliver nødt til at se dem som partnere. Og det er svært for mange af de ansatte hos os. (NGO) Vi observerede tidligere, at nogle partnerskaber udvikler sig fra velgørenhed til tættere former for samarbejde over tid. Gennem interviewene fik vi dog også det indtryk, at de mere succesfulde partnerskaber ofte ikke starter med diskussioner om penge. De starter snarere med en fælles idé, interesse, problem eller bare et ønske om at lave noget sammen, fordi kemien passer mellem de parter, der mødes. Under interviewene nævnte flere af NGOerne, at økonomiske diskussioner meget sjældent havde været det første, der kom på bordet i deres bedre partnerskaber med virksomheder, og at de foretrækker at gemme de diskussioner til senere i forløbet. NGOerne nævnte, at virksomhederne kunne blive skræmt væk for hurtigt, hvis de lagde ud med at kræve et bestemt beløb. Virksomhederne ville gerne vide, hvad partnerskabet kunne bidrage med, før de lagde sig fast på økonomiske løfter. Vigtigst af alt lader det til, at tillid som er afgørende for at et tæt samarbejde kan udvikle sig succesfuldt i højere grad fremmes gennem dialog om fælles interesseflader og målsætninger, ikke gennem snak om penge. I forbindelse med denne indledende fase i et partnerskab er den første kontakt mellem en virksomhed og NGO ofte det, der afgør, om et partnerskab får en flyvende start eller ej: At vi fik fat i den rigtige person var afgørende for, at partnerskabet blev etableret. (NGO) I forhold til deres opsøgende arbejde talte NGOerne ofte om, hvordan virksomheder kan være utroligt svære at starte samarbejde med pga. vanskelighederne ved at få kontakt til den rigtige person. Ofte stoppes NGOerne allerede ved telefonomstillingen eller oplever, at deres henvendelser falder mellem to eller flere afdelinger i virksomhederne, hvilket betyder, at henvendelsen ikke kommer videre. Her har de formaliserede netværk en afgørende betydning, da de kan 18\n19 fungere som NGOernes genvej til de rette mennesker i virksomhederne. Den personlige relation og noget så tilfældigt som den umiddelbare kemi mellem virksomheds- og NGO-repræsentanten nævnes også som havende afgørende betydning for et partnerskabs succes. Hvis disse repræsentanter har en personlig interesse i partnerskabet og et drive til at realisere det og sikre sig, at partnerskabet får tilført afgørende ressourcer og prioriteres i organisationerne, har partnerskabet meget højere chance for at lykkes. Personlig kontakt og opbygning af tillid mellem NGOen og virksomheden anses i partnerskabslitteraturen som afgørende for, at et partnerskab udvikles succesfuldt. Det underbygges af vores interviews og hænger sammen med den traditionelle mistro, der har været mellem de to sektorer. Virksomheden skal overbevises om, at NGOen ikke vil bruge de oplysninger, den får til at hænge virksomheden ud i pressen. NGOen skal overbevises om, at virksomheden har gode intentioner og ikke kun forsøger at indtjene lidt letkøbte point på image-siden. Udfordringen ligger i, at ansvaret for et partnerskab som oftest ligger hos ganske få individer og ikke er forankret i organisationerne. I forhold til at skabe personlige relationer er det ofte det mest hensigtsmæssige, men problemer kan opstå, når medarbejdere udskiftes. Udfordringen her er at finde den rette balance mellem personlige relationer og organisatorisk forankring af partnerskabet. Vores undersøgelser viser, at der er en forholdsvis stor mobilitet blandt medarbejdere i de danske NGOer, hvor flere har været ansat i tre, fire eller fem NGOer som f.eks. fundraiser eller kommunikationsmedarbejder. Dette kan have en positiv såvel som negativ effekt. På den positive side kan det fremme videnudveksling om partnerskaber mellem NGOerne, men det kan også betyde, at relationer brydes, eller at medarbejdere tager virksomhedspartnere med fra den tidligere arbejdsplads til en ny NGO. Vi har fundet, at de personlige relationer især har betydning i starten af et partnerskab, hvor det er mere skrøbeligt: Det ville være ærgerligt for os [hvis han stoppede] da han er så interesseret i sagen og har været virkelig god til at få tingene til at ske. Men det ville have været meget værre, hvis han var stoppet for to år siden, da projektet stadig var nyt. (NGO) En anden vigtig forudsætning for et succesfuldt partnerskab bunder i fundamentale forskelle i NGOer og virksomheders virke. De har traditionelt forskellige værdier og eksistensberettigelser. Selvom de sagtens kan samarbejde, også tæt om forskellige emner, er der visse emner, som partnerne muligvis aldrig vil være enige om. De forskelle skal respekteres i et partnerskab. NGOer skal f.eks. ikke tro, at de kan få en virksomhed til at indse, at profitmaksimering er den forkerte vej at gå, og virksomheder kan ikke nødvendigvis kræve hurtige beslutninger af en NGO, som har tradition for at diskutere vigtige emner i plenum. I de succesfulde partnerskaber anerkender partnerne disse forskelle og stræber efter en balance: Den gode ting er, at han [fra NGO ] respekterer og anerkender, at vi ikke er en grøn organisation. På den ene side vil jeg sige, at de er gode til at presse, men de er også gode til at acceptere, når jeg siger, jamen, rammerne og vilkårene er sådan. (Virksomhed) Generelt er vores opfattelse, at de mere pragmatiske NGOer har en fordel over for de mere idealistiske, vagthundeorienterede NGOer, især når det kommer til tætte, strategiske partnerskaber. Virksomhederne føler sig mere trygge ved at samarbejde med disse NGOer, og dialogen er typisk mere uproblematisk. Den vigtige balanceakt for NGOen, når den indgår i et strategisk, længevarende samarbejde med en virksomhed er på den ene side at være pragmatisk og vide, at virksomheder ikke bliver bæredygtige natten over, men på den anden side bevare sin troværdighed og lægge pres på 19\n20 virksomheden for hele tiden at forbedre sig: Vi gør ikke noget, uden at give dem besked først, så vi informerer dem og inkluderer dem i den udstrækning vi kan, men vi lægger også pres på dem. De er en kommerciel virksomhed, som skal tjene penge, men hvis de fortsat reklamerer med at være ansvarlige, så er der ting, der skal ændre sig, når tiden er klar til det. (NGO) Man kan sige, at overvejelsen kunne være, om det så går hurtigt nok hos virksomheden, ik? Om de laver nok, om de er ambitiøse nok. [...] Vi har nogle målsætninger, der ligger fire år ud i fremtiden. Det synes vi er godt. Vi synes det her lange, seje træk er godt, mens andre organisationer som f.eks. Greenpeace har en anden tilgang. De siger, at det skal ske i morgen. Det er denne her afvejning af, hvor pragmatiske vi kan tillade os at være uden at miste vores troværdighed. (NGO) I kølvandet på det øgede fokus på partnerskaber er den frivillige sektors rolle i samfundet i høj grad kommet til diskussion, ikke mindst blandt interesseorganisationerne selv. Det diskuteres, om de frivillige organisationer går på kompromis med deres miljømæssige og sociale missioner samt deres mulighed for at kritisere det private erhvervsliv, når de indgår i så tæt samarbejde med dem. Sat på spidsen er spørgsmålet, som rejses af nogle kritikere, hvorvidt de frivillige organisationer er gået fra en position som samfundets kritiske vagthund til en som virksomhedernes skødehund: Danske NGOer er mere stille og mindre kritiske end tidligere. Men vi forsøger at være den frække dreng, eller pige, i klassen. Vi har en klar bestyrelseslinje, der siger at vi ikke må tie stille, hvis vi ser noget, der ikke er i orden blandt virksomhederne. Vi vil gerne være den, der tør, selvom andre ikke vil. (NGO) Når NGOerne modtager donationer eller penge for rådgivende opgaver på samme facon som de kendte konsulenthuse efterspørger kritikere nu en diskussion af, hvad den frivillige sektors berettigelse og rolle skal være i fremtiden. Vi har set en del eksempler på danske interesseorganisationer, der aktivt bruger deres specifikke viden og konstituerede netværk og promoverer disse kompetencer over for virksomhederne. Disse organisationer rådgiver virksomheder og leder komplicerede projekter på samme måde, som professionelle konsulenter ville gøre. Det kan for eksempel være udviklingen af standarder og certificeringsværktøjer, retningslinjer for bedre arbejdsforhold eller bæredygtig produktion, eller innovation af produkter og serviceydelser i samarbejde med virksomhederne. Nogle NGOer mener, at vi vil se mere af dette: Jeg tror, at vi vil se, at flere og flere NGOer påtager sig en mere konsulent-lignende rolle (NGO) Hvorvidt der for NGOerne er moralske dilemmaer forbundet med denne udvikling mod en konsulentrolle, er der delte opfattelser af: Det har jeg virkelig ikke noget problem med. Hvis de ønsker, at vi kører et projekt, så gør vi det [ ] der er ikke noget galt med at påtage sig den konsulentrolle. (NGO) Vi vil gerne være partnere, og vi vil gerne modtage donationer, men vi ønsker ikke at være konsulenter. (NGO) 20\n21 De frivillige organisationer påpeger, at forskellen ligger i, at de projekter de samarbejder med virksomhederne om har et socialt eller miljømæssigt fokus, som er vigtigt for den pågældende NGO. De frivillige organisationer påpeger også, at de gør virksomheden opmærksom på, at de forbeholder sig retten til at kritisere virksomhedspartneren, hvis virksomheden ikke lever op til dens sociale eller miljømæssige ansvar; en luksus som de mener, en konsulent ikke har. For mange NGOansatte er denne distancering og differentiering fra den private sektor et vigtigt element, hvilket betyder, at de bruger konsulent-termer med varsomhed. NGOerne refererer til de midler, de modtager fra virksomhederne som donationer, ikke som fees, også selvom de betales for at udføre en konkret opgave for virksomheden. Forskellen kan dog være vanskelig at se for udenforstående, som en NGO-medarbejder påpeger: Det er en hårfin grænse. Du kan sagtens fortolke det, som du vil. Du kan fortolke det som rådgivning, hvis du vil. Det vil jeg påstå, at jeg kunne, hvis jeg sad i en anden stilling [i en anden organisation]. Altså, det er et eller andet sted en strid om ord. (NGO) Der er afgjort forskelle på, hvordan der tænkes, tales og arbejdes på i de to sektorer, og denne kløft er en stor udfordring for samarbejdspartnerne. Hvorvidt det er virksomhederne der skal lære at tilpasse sig den frivillige sektors måde at gøre tingene på eller omvendt, kommer an på, hvem man spørger. Ifølge de brancheorganisationer der repræsenterer det private erhvervslivs interesser er det klart, at den frivillige sektor står over for en udfordring, når det kommer til at kommunikere med virksomhederne: Det er vigtigt for NGOer at kunne tale virksomhedernes sprog. (Anden organisation) Generelt er intrykket, at de to potentielle partnere synes at forlange en tilpasning hos den anden part men ikke hos sig selv. Den stigende professionalisering af den frivillige sektor repræsenterer dog en indikation af, at NGOerne har set, at de må lære at gebærde sig på virksomhedernes sprog. Den udfordring kan løses ved at ansætte medarbejdere, der allerede taler og forstår dette sprog flydende. Vi ser derfor, at NGOer i stigende grad ansætter medarbejdere med mere diversificerede baggrunde, med praktisk erfaring fra det private erhvervsliv eller med erhvervs- og økonomirettede uddannelser. Undersøgelsen viser, at NGOer der ansætter erhvervsorienterede eller CSR-uddannede medarbejdere har bedre forudsætninger for at tænke strategisk og langsigtet omkring virksomhedspartnerskaber og at samarbejde succesfuldt med den private sektor. Denne udvikling har hos mange af de frivillige organisationer ligeledes givet sig udslag i brugen af strategiske værktøjer for udvælgelse og styring af deres virksomhedspartnere og ledelse af diverse partnerskabsprojekter. Nogle NGOer bruger rankings eller andre systemer til at klassificere nuværende og potentielle virksomhedspartnere. Eksempelvis inddeler en NGO sine erhvervspartnere i fem kategorier. Den første er de virksomhedspartnere, som bidrager udelukkende med økonomiske midler og hvormed NGOen ikke har eller ønsker strategisk samarbejde. På den modsatte side af skalaen ligger de partnere, som indebærer langvarende strategisk samarbejde og som kræver en betydelig arbejdsindsats fra NGOens side. Her ligger de virksomheder, som NGOen anser som så betydningsfulde i forhold til deres impact for eksempel på miljøet, at et samarbejde hvor de kan hjælpe virksomheden til at forandre sig kan give stor målopfyldelse for NGOen på sociale eller miljømæssige parametre. Ind imellem disse yderpunkter findes tre nuancer af samme kriterier. En medarbejder forklarer, hvorfor dette system har været brugbart: 21\n22 Vi trivedes godt med at opfinde det her system. Og det fungerer godt, for så kan min kollega og jeg, når vi møder hinanden, kommunikere om, hvor er vi henne, og så ved vi ligesom, hvad vi skal gøre. Så det har været et udmærket arbejdsredskab. (NGO) Ikke alle medarbejdere oplever dog, at der stilles de fornødne ressourcer til rådighed, når det kommer til systemer til at håndtere partnerskaber. Som en nyligt ansat medarbejder i en NGO forklarer, oplever NGOerne både travlhed og begrænsede ressourcer: Altså hvis jeg kunne få et CRM-system, så ville jeg være rigtig glad. Det ord havde de aldrig hørt, da jeg kom her. Og vi har ikke råd til det. Altså der er jo mange ting i sådan en organisation her, som man kunne gøre mere smidigt. Men det kører meget på at få det hele til at [fungere] (NGO) Case: Ældresagen og Codan Et ganske specielt samarbejde har eksisteret i mere end tyve år mellem Ældresagen og forsikringsvirksomheden Codan. Ældresagen er Danmarks største frivillige organisation målt på medlemmer med en medlemsskare på over en halv million, hvoraf langt størstedelen er over 50 år. Ældresagen er sat i verden for at fremme ældres interesser og har som mål at forbedre danske ældres levevilkår. Codan er et af Danmarks største og ældste forsikringsselskaber, som sælger forsikringsydelser til både privat- og erhvervskunder. En mindre afdeling i Codan specialiserer sig i at skræddersy forsikringer til bestemte målgrupper, og de har gennem mange år udbudt forsikringsordninger særligt tilpasset ældres behov initieret af Ældresagen. Samarbejdet går ud på, at Ældresagen, med deres viden om den ældre målgruppes ønsker og behov, hjælper Codan med at udvikle disse forsikringstyper. Ældresagen modtager en fast årlig donation af Codan for at deltage i samarbejdet, og for at Codan kan få lov at reklamere med samarbejdet. I dag sidder Codan på en meget stor del af det ældre forsikringssegment i Danmark. Samarbejdet startede med, at medarbejdere fra de to organisationer gik sammen for at udvikle en familieog indboforsikring særligt tilpasset folk, der er fyldt 60 år. Siden er der blevet tilføjet en række forsikringsprodukter, blandt andet en plejehjemsforsikring, en særlig indboforsikring tilpasset ældre, der bor på plejehjem. 22\nER MENINGEN? Danske lederes opfattelse af sociale medier i detail- og servicebranchen. Forskningsrapport\nHVAD ER MENINGEN? Danske lederes opfattelse af sociale medier i detail- og servicebranchen Forskningsrapport 1 INDHOLD Forord 4 DEL I 1. SOCIALE MEDIER I DETAIL- OG SERVICEBRANCHEN: HVEM, HVAD, HVORFOR


E-handel stormer frem - Baby og barn forkælelse\nFlere online outlets udlover nu om dage en hel del forskellige løsninger til levering. Det mest populære er nu til dags udleveringssteder, fordi du dermed nemt kan hente din nyindkøbte vare præcis når det passer dig. Fragtmetoden er altså usædvanlig praktisk, samt endda tilmed den mest betalelige slags levering.\nMange online varehuse stiller garanti om levering på blot en enkelt hverdag på utallige varenumre, men som trods alt tager udgangspunkt i at bestillingen placeres inden et nøjagtigt klokkeslæt, så de har en chance for at nå at få produktet hen til fragtfirmaet forud for at de lageransatte drager hjemad.\nNogle få online shops garanterer gratis fragt, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at der købes for et konkret beløb. Desuden kan du tage den mest prisbevidste leveringsmodel, hvilket i de fleste tilfælde – om du er tæt på Viborg, Lillerød eller Lystrup – vil være at få fragtmanden til at levere ordren til et udleveringssted.\nDet er klogt at du gennemgår online butikkens anmeldelser\nDet er jo vældig ligetil for købere at finde information om priser hos diverse e-butikker og af den grund har adskillige internet handler i Danmark været nødt til at nedsætte udsalgspriserne på produkterne – til børn og babyer, lige så vel som til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nDet kan dog til hver en tid være gunstigt at analysere nogle online webshops efter rabatkoder inden du bestiller, sådan at du er sikret at få den mest betalelige pris.\nMan må trods alt ikke glemme, at ifald en e-forretning udbyder varer til en pris der anses for mystisk fremragende, burde det undertiden være en indikation på en bedragerisk online butik. Kortbestillinger er imidlertid en del af et lovbud, hvilket beskytter køberen imod bedrageriske butikker på nettet.\nVi anbefaler kortbetalinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du vælge en afdragsordning som f.eks. ViaBill, såfremt du foretrækker at godtgøre betalingen ude i fremtiden.\nEt billede på at e-butikken opfylder den officielle danske lovgivning\nInden folk shopper på en internet forhandler burde de altid betragte virksomhedens handelsbetingelser, det er dog mange gange ikke særlig sjovt.\nEn nem løsning er at granske hvorvidt internet firmaet er godkendt af e-mærket, siden det længe har været en tryghed om at internet butikken opererer i overensstemmelse med de opstillede regler, og at internet selskabet undertiden efterses af specialister der har ekspertise inden for vilkårene på området. Derudover giver det dig anledning til at blive assisteret, hvis du udsættes for problemstillinger med dit køb.\nTilmed stiller vi forslag om at du er klar over de elementære retningslinjer der har indflydelse på bestillingen, til eksempel den ombytningsret e-forretningen lover. I den relation er det virkelig essesentielt, at man permanent bevarer ens faktura e-mail, så man en anden gang kan bevidne sin shopping, om du søger et produkt til en voksen eller et barn.\nBesigtiges af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om retningslinjerne\nTrustpilot giver dig egentlig hæderlige muligheder for at gøre dig bekendt med adskillige nuværende brugeres domme og af den grund tilråder vi, at du eftersøger internet forhandlerens ratings forinden du placerer din ordre.\nFacebook genererer på samme måde tilpas fortræffelige genveje til at få indtryk af internet firmaets kundetilfredshed. Foruden det ses nogle e-firmaer som tilbyder kunderne at ytre en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tilmed bør bruges til at få et indblik i kundetilfredsheden.\nDette website er reklamefinansieret. Vi har tætte samarbejder med en masse internet foretagender hvor vi præsenterer firmaernes varer, og opnår kommission i tilfælde af at en af de besøgende på vores side udfører en bestilling.


Vincent Van Goghs lærred Les Lilas - RUEDESTABLEAUX.COM\nVincent Van Goghs lærred Les Lilas\nVincent Van Goghs reproduktioner på lærred\nDette maleri blev malet af Van Gogh i maj 1889, mens kunstneren blev behandlet i Saint-Rémy-de-ProvenceDenne lillavar i haven på hospitalet, hvor Van Gogh blev behandlet. Det dramatiske udtryk for disse øjeblikke transskriberes i buskens bevægelsei flor.\nEn gengivelse af enoriginalt dekorationsmaleri for at frembringe retro-stemningen.\nHvert af lærredene er repræsenteret med hvide kanter på ca. 3 cm for en god placering af rammen. Vær sikker på, at størrelsen på dette vægkort svarer til fotorammens størrelse. Med disse er lærredet let at placere i sin passende ramme.\nUdskrivning på lærred er igen på mode, det viser et indvendigt stykke. Blandt det eksisterende dekorative tilbehør er lærredet en bedre mulighed for at give et interiør et nyt liv.\nDit web leveres uden et chassis i en passende og robust emballage.\nType: Vincent Van Gogh maleri


Lørdag: Lukket frem til 1/9\nForsiden Galleri Gode råd Profil Kontakt os Kundecenter\nINDMURING - LIGEVÆGSMODELLER\nINDMURING - HJØRNEMODELLER\nINDMURING - 3 SIDET MODELLER\nINDMURING - GENNEMGÅENDE\nHAVEPEJSE & HAVEGRILL\nBIO ETHANOL PEJSE\nRygårds Alle 106\nTlf: +45 33 13 50 45\nPEJSE-CENTRET er landets første og dermed ældste pejsecenter med rødder, der strækker sig tilbage til 1855. Frem til 1970 markedsførte det gamle smede- og kakkelovnsfirma sig under navnet J.E. Bjerrings Eftf., og siden da som PEJSE-CENTRET.\nI dag sælges alle førende fabrikater af ovne, samt stålskorsten og diverse pejsetilbehør. Udstillingen, som strækker sig over 250m2, rummer altid min. 120 forskellige ovne/kassetter og indsatse. Betjeningen udføres af fagfolk med indgående kendskab til regulativer, størrelses-/indretningsforhold, og kan ud fra en plan-/snittegning fremkomme med fast totalpris.\nHos os får du alle specialforretningens fordele, når det gælder gratis vejledning om produkter, lovkrav til installation og installationsforhold, samt trygheden ved at handle i et firma der har eksisteret i mere en 150 år.


Kun tilgængeligt hos din dyrlæge. Hill's VET ESSENTIALS Kitten vådfoder med langsomt tilberedt kylling er avanceret ernæring med 5 essentielle sundhedsfordele for din killing.\nKun tilgængeligt hos din dyrlæge. Hill's VET ESSENTIALS Kitten vådfoder med langsomt tilberedt kylling er avanceret ernæring med 5 essentielle sundhedsfordele for din killing, inklusiv klinisk dokumenterede antioxidanter for et sundt immunforsvar, og med DHA der støtter sund udvikling af hjerne og øjne.\nHjerne & øjne: Med DHA, en omega-3 fra fiskeolie, der hjælper med at nære hjerne- & øjenudvikling\nMed en uimodståelig smag som killinger vil elske\nOgså til neutraliserede killinger\nHill's VET ESSENTIALS GROWTH vådfoder findes også som tørfoder til killinger.\nNår din kat fylder 1 år, anbefaler vi at overgå til Hill's VET ESSENTIALS Adult i portionspose eller Hill's VET ESSENTIALS NEUTEREDCAT portionspose og de tilsvarende Hill's VET ESSENTIALS tørfoderprodukter.\nKillinger op til 1 år og drægtige eller diegivende katte. Brugbart i drægtighedsperioden og laktationen (hos hunkatte).\nVoksne katte, Voksne katte 7+ år, overvægtige eller katte med tendens til overvægt.\nSAMMENSÆTNING: Kød og derivater af animalsk oprindelse (kylling 32%), vegetabilsk proteinekstrakt, derivater af vegetabilsk oprindelse, korn, æg og derivater af æg, fisk og fiskeprodukter, blandede sukkerarter, mineraler, olie og fedtstoffer.\nANALYTISKE BESTANDDELE: Protein 10,0%, Fedtindhold 5,6%, Træstof 0,61%, Vand 78,0%, Råaske 1,7%, Kalcium 0,26%, Fosfor 0,24%, Natrium 0,10%, Kalium 0,20%, Magnesium 0,02%; pr. kg: A-vitamin 23.815IE, D3-vitamin 291IE, E-vitamin 149mg, C-vitamin 23mg, Beta-karoten 0,4mg.\nTILSÆTNINGSSTOFFER PR. KG: Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: 3b103 (Jern) 16,6mg, 3b202 (Jod) 0,5mg, 3b405 (Kobber) 2,7mg, 3b502 (Mangan) 3,7mg, 3b603 (Zink) 42,8mg, farvet med naturlig karamel.\nVækst 4 til 6 måneder Blandet Daglig fodringsvejledning\n7+ 1 + 22 g om kg\nVækst 7 til 12 måneder og graviditet Blandet Daglig fodringsvejledning\n7+ 1 + 17 g om kg\nVækst under 4 måneder Blandet Daglig fodringsvejledning\n7+ 1 + 27 g om kg\nVægt af kat - kgs Mængde pr. Dag - 85 g Portionsposer - Vækst under 4 måneder Mængde pr. Dag - 85 g Portionsposer - Vækst 4 til 6 måneder Mængde pr. Dag - 85 g Portionsposer - Vækst 7 til 12 måneder og graviditet\nJuster fodermængden efter behov for at opretholde ideel kropsvægt. Hvis du er i tvivl, rådfør dig med din dyrlæge.


Visionssystemer inspireret af menneskeligt syn - Teknologiske fremskridt - Generel\nVisionssystemer inspireret af menneskets syn\nIfølge en artikel offentliggjort den 21. februar 2007 i Technology Review, har en gruppe neurovidenskabsmænd på MIT udviklet en computermodel, der efterligner det menneskelige vision system til nøjagtigt at opdage og genkende genstande som biler og motorcykler på en travl gade. Ifølge Thomas Serre, en neurovidenskabsmand hos MIT, kunne disse typer synssystemer snart bruges i overvågningssystemer eller i smarte sensorer, der advarer chauffører om tilstedeværelsen af fodgængere eller andre genstande.\nI årevis har forskere forsøgt at efterligne biologiske synssystemer på grund af deres perfektion. Men at lære en computer at klassificere objekter har vist sig at være mere kompliceret, end det først virkede, siger Serre, der gjorde arbejdet med Tomaso Poggio. For det første, for at genkende en bestemt type objekt, har computeren brug for en skabelon eller specifik beregning af det specifikke objekt, hvilket er det, der gør det muligt for computeren at skelne for eksempel en bil fra objekter, der ikke er biler. Skabelonen skal dog være fleksibel nok til at rumme alle forskellige typer biler i forskellige vinkler og positioner og under forskellige lysforhold.\nDen bedste måde at opnå dette på er at træne en indlæringsalgoritme med en række billeder for at udtrække de egenskaber, de har til fælles. Serre og Poggio mener, at det menneskelige synssystem følger en lignende tilgang, men at det afhænger af et hierarki af successive lag i den visuelle cortex. De første lag i skorpen kunne således registrere de enkleste egenskaber ved et objekt, og de sidste lagde disse oplysninger sammen om at danne vores opfattelse af objektet som helhed.\nFor at teste deres teori arbejdede Serre og Poggio sammen med Stanley Bileschi, fra MIT, og Lior Wolf fra University of Tel Aviv, Israel, i at skabe en computermodel med 10 millioner computerenheder, designet til at opføre sig som grupper af neuroner. af den visuelle cortex. Som i den visuelle cortex er enhederne opdelt i lag.\nFor det første udtrækker de enkleste enheder rudimentære funktioner fra scenen (for eksempel orienterede profiler) ved at analysere meget små grupper af pixels. De mere komplekse enheder analyserer derefter større dele af billedet og genkender egenskaber, der er relateret til objekternes størrelse eller placering. Med hvert på hinanden følgende lag ekstraheres stadig mere komplekse karakteristika, såsom afstanden mellem to dele af et objekt eller de forskellige orienteringsvinkler for disse dele. Dette giver dig mulighed for at genkende det samme objekt fra forskellige vinkler.\nDa de testede systemet, var deres resultater meget gode, idet de kunne konkurrere med dem fra de bedste systemer på markedet. På grund af dens indlæringsevne, jo flere billeder du analyserer, desto mere nøjagtige er dine resultater.\nI øjeblikket er systemet kun designet til at analysere statiske billeder. Ifølge Serre svarer processen imidlertid til den for det menneskelige synssystem, hvor den ene del af systemet beskæftiger sig med former og en anden med bevægelse. Holdet arbejder nu på at inkorporere et parallelt system, der fungerer med videoer.\nVideo: Noget i øjet\nEfter min mening er han forkert.\nJeg mener, at du begår en fejl. Jeg kan forsvare stillingen. Skriv til mig i PM, så kommunikerer vi.\nEn meget sjov ting\nVisionssystemer inspireret af menneskets syn...


Freya Dalsjø får rygklap af Gigi Hadid / Nyhed\nFreya Dalsjø får rygklap af Gigi Hadid\nEt opslag delt af Freya Dalsjø (@freyadalsjo) den 10. Okt, 2018 kl. 10.24 PDT\nDet er en tydeligvis tilfreds Freya Dalsjø, der i går aftes delte ovenstående billede af Gigi Hadid på sin Instagram-profil. Ikke fordi hun bare er en stor fan af den ældste Hadid-søster, men fordi modellen er iklædt Dalsjøs genkendelige panelbukser, som hun har videreudviklet og inkluderet i sine kollektioner de seneste tre-fire sæsoner.\nDen version, som Hadid har på, stammer fra Freya Dalsjøs SS18-kollektion, hvilket også betyder, at det nok er et stykke tid siden, at Hadids stylist har fået fingre i bukserne. Som Saks Potts kunne fortælle sidste år, så havde de afleveret en pels tre år før, Beyoncé rent faktisk gik i den. Det gør selvfølgelig, at folk ikke bare kan styrte ud og købe den givne style, men brandet får selvfølgelig noget uvurderlig pr-værdi ud af det.\nDalsjøs bukser er heller ikke til salg længere, og en hel sort version fra hendes aktuelle AW18-kollektion er også udsolgt i hendes egen webshop, men hun har inkluderet en ny version af bukserne i hendes kommende SS19-kollektion.\nSelvom Gigi Hadid ikke er Beyoncé, og selvom hun ses i nye designere dagligt, så er hun stadig en af tidens største modeller, som kvinder verden over holder øje med.\nFreya Dalsjø er den seneste af en voksende række af danske designere, der får rygklap fra udenlandske stjerner. Udover Saks Potts har brands som Ganni, Muf10 og Heliot Emil også haft markante kendisøjeblikke det seneste år.


Efterisolering af sokkel pris – Færdigsyede gardiner bilka\nHvis soklen ikke er isoleret, bør du isolere den. Det mindsker varmetablet, så du sparer penge på varmeregningen og får et bedre indeklima. Sådan får du den bedste pris på isolering af soklen. Du får de tre tilbud ved at gå til 3byggetilbud. Efterisolering af husets sokkel er med til at ruste din bolig mod fugt og varmetab.\nDerudover giver en grundig isolering dit hus et bedre energimærke, så du kan få en højere pris ved et salg. Isolering af kældervæggene er en god måde at få en varm og tør kælder. Isoleringen udføres udefra og stopper fugt og kulde – Beregn prisen på opgaven her! Ved at tage udgangspunkt i at eksisterende gulve bortskaffes, mm mineralul ny fugtspærre, mm strøer samt et klassiske parketgulv er prisen cirka 1. Når du skal have en sokkelisolering, kan du med fordel få tre tilbud på opgaven, da prisen varierer meget, alt efter hvem du hyrer til at isolere din sokkel. Huset er 1kvadratmeter i grundplan og har enkeltmurede ydervægge.\nPå alle ydervægge monteres 1mm isoleringsplader, og derefter pudses facaden. Vinduerne flyttes ud i den nye facade.\nF-Sokkel MX3- Køb online til billige priser hos BygMax. Pris for isoleringsplader . Levering direkte til døren. Endelig er der den store fordel for huset, at alle bærende konstruktioner som murværk, sokkel , bærende bjælker osv. Prisen på de tre former for isolering er meget forskellig: hulmursisolering koster fra kun 1kr.\nEt hulmurisoleret enfamiliehus får efterisoleret soklen med 1mm i forbindelse me at ydervæggen efterisoleres udvendigt med 1mm. Indvendig efterisolering af uisolerede kældervægge an- befales generelt ikke, da der er stor risiko for efterføl- gende problemer med fugt og skimmelsvamp. Skal du have støbt et nyt fundament, så bør du læse med her.\nDu får alt den viden om priser og muligheder her. Flere og flere har fået øje på fordelene, og samtidig kan det gøres til en overkommelig pris. En udvendig isolering er typisk en facadeisolering, en isolering af en ydervæg og en efterisolering af en ydervæg.\nOg en sådan isolering kan især være relevant i ældre huse, der har en isolering på eksempelvis kun . Når vi laver omfangsdræn og udvendig kælderisolering, bruger vi ofte Leca letklinker som isolering. Omfangsdræn, fugt i kælder skimmel i kælder, vand i kælder, isolering af kælder: Hobro Mariager Mariagerfjord Hadsund Snæbum Assens Møldrup. Vil du isolere din ydervæg kan du isolere væggen udefra, hvilket er det mest.\nDet er bedst at isolere både ydervæggen og soklen på samme ti når. Den udvendige facadeisolering vil stikke en smule ud over soklen .


Murer i Fledskov Holbæk ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nMurer Fledskov Holbæk\nHer på vores hjemmeside, har vi gjort det nemt for dig at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en murer i Fledskov Holbæk. Dette kan lade sig gøre for os, fordi vi er gået sammen med en stærk samarbejdspartner, der er dygtige til at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud. Her på siden kan du få lidt mere information omkring, hvilke fordele du får samt hvordan du gør.\nInden du går i gang med et mureprojekt, er det meget oplagt at spørge sig selv, om du kan gøre det selv. Det er dog ikke alle danskere, der har den nødvendige viden til at føre det ud i livet, og derfor kan det kræve, at du skal hyre en murer i Fledskov Holbæk og omegn. Når du skal have fat i en god murermester i Fledskov Holbæk, kan det være en god idé at indhente flere forskellige tilbud, fordi du kan spare penge på dette. Du vil også spare en masse tid, da det kræver en masse tid at murer selv, og det kræver som nævnt også en stor viden.\nHvorfor flere tilbud på murer i Fledskov Holbæk?\n3 tilbudsservices vinder indpas lige for tiden, og det er ikke uden grund. Det er nemt og hurtigt at få kompetente tilbud fra murere i Fledskov Holbæk, og det er hvad befolkningen godt kan lide. Du kan spare penge på murerarbejde i Fledskov Holbæk, fordi at de forskellige murermestre godt er klar over, at der er hård konkurrence om at vinde din opgave. Dette vil altså i langt de fleste tilfælde føre til en meget lavere pris, end du måske først havde antaget. Ud over at der er en besparelse i penge, så vil du også kunne spare meget tid, da du ikke selv skal bruge tid på at kontakte de forskellige murere for at indhente tilbud. Her skal du blot beskrive din opgave et enkelt sted, hvor efter vores dygtige samarbejdspartner inden for murer i Fledskov Holbæk vil tage kontakt til dig, når dine tilbud er klar. Det er da nemt ikke?\nMurer Floes Skov\nMurer Pederstrup Langeland\nMurer Holme Tønder\nMurer Store Grandløse\nMurer Højby Odense


kunst Archives - Den Lille Sorte\nHold nallerne væk\nJeg har købt mit første kunstværk. Sårn. Rigtigt.\nDet er en stor ting.\nProblemet er, det er stadig udstillet. Jeg har en øredøvende angst for at der er nogen der skal rende med lortet. Stjæle det, give flere penge for det end jeg gjorde, eller hvad folk nu kan finde på.\nMen jeg har fundet en løsning. Jeg må til alle tider opholde mig på udstillingen og holde vagt.\nDette indlæg blev udgivet i DenLilleSorte, Hvad er meningen? og tagget amgst, ejerskab, køb, kunst, kunstværk, mit, naller, udstillet, udstilling, vagt den 28. maj 2014 af Kira.\nI en slikbutik\nI øjeblikket er jeg i virksomhedspraktik, hvor jeg arbejder på en udstilling. Og på en udstilling er der kunst. Sådan ægte kunst. Originaler, ikke. Det er kunsthistorikeren i mig ret vild med.\nDette indlæg blev udgivet i DenLilleSorte, Ting der skete og tagget kunst, kunsthistoriker, praktik, røre ved, udstilling, virksomhedspraktik den 29. april 2014 af Kira.\n(Advarsel: Ikke for sarte sjæle)\nJeg elsker at læse på kunsthistorie. Især når vi har om det ækle, hæslige, uhyggelige, ubehagelige i kunsten.\nDet er allerbedst, når vores underviser (som er helt uden grænser, det’ fabelagtigt) viser billeder af hjerner inficeret med maddiker.\nMåske jeg har presset jer lidt nu? Jeg er mærkelig, det har jeg aldrig lagt skjul på. :)\nAnyway, det pudsige er at jeg sagtens kan se på et billede af ovenstående, men når mine medstuderende så viser en video med close-up optagelser af bumser der bliver… ja.. tegningen skulle sige alt.. – men dér siger jeg stop. Måtte kigge væk for ikke at kaste op.\nOg ja, vi er sgu sære på kunsthistorie :)\nDette indlæg blev udgivet i DenLilleSorte, Ikke kategoriseret og tagget århus, ækelt, ækle, bumser, closeup, hæslig, hjerne, infektion, kunst, kunsthistorie, maddiker, tegning, uhyggeligt, undervisning, universitet, workshop den 27. april 2012 af Kira.\nOg så sad vi alle der på 2. række i vores stiveste puds og navneskilte, klar med skriveredskaberne til kunstkonference og ventede ivrigt.\nMen Bourriaud kom aldrig. Åh, den skuffelse..\nDette indlæg blev udgivet i DenLilleSorte, Ikke kategoriseret og tagget konference, kunst, nicolas bourriaud, skuffet, tegning den 4. november 2011 af Kira.


Nævn: Advokat tog overpris på tre millioner\nFond beskylder advokat Christian Harlang for at puste en retssag helt ud af proportioner. Nævn giver ny bøde.\nArkivfoto: Advokat Christian Harlang har fået en bøde, fordi han ifølge Advokatnævnet groft tilsidesatte god advokatskik. Fold sammen\nOnsdag d. 12. april 2017, kl. 10.15\nOpdateret onsdag d. 12. april 2017, kl. 15.05\nFor fjerde gang siden 2014 er advokat Christian Harlang blevet ikendt en bøde for at opføre sig i strid med god advokatskik. Den seneste sanktion er en tillægsbøde på 50.000 kroner.\nHarlang er uenig i afgørelsen og har indbragt den for retten, oplyser han.\nI afgørelsen stempler Advokatnævnet Harlangs salærkrav til en fond for at være over målet - faktisk meget langt over.\nAdvokaten ville have 4,1 millioner kroner for at føre en sag ved Højesteret. Indsatsen er dog kun 750.000 kroner værd, og salæret skal derfor nedsættes til dette beløb, mener nævnet.\n»Der er efter min opfattelse et led i en politisk forfølgelse fra Advokatnævnets side,« siger Christian Harlang til Ritzau.\n»Jeg har et lille advokatfirma, og jeg fører en række kontroversielle sager mod staten. Man kunne kalde det magtfordrejning. Og det vil jeg også kalde det,« siger advokaten.\nRetssagen var anlagt af fonden mod Civilstyrelsen. Fonden ønskede at blive opløst, så dens midler på lidt mere end 30 millioner kroner kunne blive tilbageført til stifterens dødsbo.\nFørst førte advokat Harlang sagen ved Østre Landsret. Resultatet var et nederlag.\nDerefter førte han sagen i Højesteret, og igen blev hans påstande afvist. Regningen lød på 4,1 millioner kroner, og den var så usædvanlig, at fonden besluttede at gå til Advokatnævnet.\nI klagen noteres det, at Harlang ikke har fremlagt et time-/sagsregnskab. Hvis man går ud fra en timeløn på 2500 kroner, svarer salæret til mere end ét fuldt årsværk.\nEt tidsforbrug af denne størrelsesorden er usandsynligt, mener fonden, der også beskylder Harlang for at have pustet retssagen helt ud af proportioner.\nAdvokat Harlang har blandt andet forklaret det høje salær med, at sagen var kompleks og havde vidtrækkende, principiel betydning. Salæret afviger ikke fra normen, mener Harlang.\nI afgørelsen refereres han for selv at pege på den retssag, han nok er mest kendt for: De 23 irakere, der hævder, at de har været udsat for tortur. Her har han opnået et acontosalær på seks millioner kroner. Og betalingen gælder kun hans arbejde med formelle spørgsmål om blandt andet forældelse, fremhæver han.\nIkke desto mindre har Advokatnævnet altså besluttet at dumpe hans salærkrav i fondssagen. Det er urimeligt højt, mener nævnet.\nBøden gives på grund af Harlangs opførsel i forhold til fonden. Frem til begyndelsen af 2015 var han både medlem af bestyrelsen og fondsbestyrer. Den øvrige bestyrelse ville af med advokaten, men han ønskede ikke at trække sig.\nBestyrelsen besluttede, at han ikke skulle udføre arbejde efter januar 2015. Alligevel krævede han i maj samme år både salær og bestyrelseshonorar for 2015. I en e-mail truede han med inkasso. Dette var helt ubeføjet og kaldes for en grov tilsidesættelse af god advokatskik.\nAdvokatnævnets bøde er ikke nødvendigvis et punktum. Advokaten kan gå til domstolene i et forsøg på at få lavet afgørelsen om.\nDet har han gjort i tidligere tilfælde. For eksempel i sagen om en anden fond, Det Dansk-Franske Dampskibsselskabs Understøttelsesfond af 1950. Her lød bøden på 100.000 kroner.\nDenne fond har i Københavns Byret fået medhold i, at hans arbejde ikke har haft nogen værdi. Derfor skal han tilbagebetale honorarer på fire millioner kroner.\nKendt advokat dømmes til at betale fire millioner til fond\nAdvokat vil frifindes i sag om millionsalær\nKendt advokats søskende rejser klagesag mod ham\nAdvokat tog overpris på tre millioner


AOF - Julebagning\nForside / Kurser og aktiviteter / Mad og vin / Bagning\nJeg er 44 år og er oprindeligt uddannet tjener fra et hotel i Næstved.\nJeg har beskæftiget mig med fødevarer og drikke siden jeg startede i lære i 1991, enten i restaurationsbranchen eller i egne virksomheder på detail og engros.\nEndvidere har jeg været lokalafdelingsformand for danskeølentusiaster på Frederiksberg, hvor jeg blandt andet stod for madlavning til deltagerne op til 40 personer, samt for at afvikle smagninger og kurser. Tilbage i 1997 underviste jeg for AOF og FOF i madlavning samt vinlære for begyndere, i Allerød og Rødovre.\nHans-Christian Erik Ole Larsen\nFå styr på dit julebag, i godt selskab med andre.\nEn lørdag i julebagningens tegn, hvor du får klaret din julebagning så du har til hele julen. Vi hygger og bager klassiske og mere specielle jule- og småkager. Der bages vaniljekranse, finskbrød, jødekager, brunkager, pebernødder, fedtekager, honninghjerter og koges klejner.\nVi bager så vidt det er muligt med økologiske råvarer.\nDer vil være kaffe og te igennem hele dagen, og der bliver sørget for en let frokost.\nRåvareudgifter på kr. 400,- afregnes med underviseren på kurset.\nArbejdsledig Tårnby DKK 228,00\nEfterløn Tårnby DKK 228,00\nPensionist Tårnby DKK 228,00\nStart: 28-11-2020, kl. 09:00\n28-11-2020 Lørdag 09:00 - 16:30\nBemærk Råvareudgifter på kr. 400,- afregnes med underviseren på kurset.\nKurser med Hans-Christian Erik Ole Larsen\nBagning (Søgeord: Julebagning)


Bedemand Archives - handyhjælp.dk\nPosted on december 28, 2020 by astrid_pedersen Udgivet i Bedemand\nStår du som tæt pårørende til en nyligt afdød person for at skulle arrangere en begravelse eller en bisættelse? Så bør du opsøge den rette hjælp. Det kan være stressende at skulle opfylde dette ansvar når man samtidig kæmper med…\nPosted on september 2, 2020 by astrid_pedersen Udgivet i Bedemand\nEr du tæt pårørende til en nyligt afdød person? Så står du sikkert også som ansvarlig for at arrangere begravelse eller bisættelse. Denne opgave påhviler som regel de allernærmeste familiemedlemmer, lige som det også er disse som varetager rydning af…\nFå den bedste hjælp til bisættelse hos bedemand i Roskilde\nPosted on marts 31, 2020 by astrid_pedersen Udgivet i Bedemand\nNår et elsket menneske går bort, vil de efterlevende som regel opleve en tilstand af uvirkelighed efter dødsfaldet. Døden er svær at begribe, og det er forbundet med uendelig sorg at skulle erkende, at ægtefællen, kæresten, det nære familiemedlem eller…\nEn bedemand skal virkelig tilpasse sig sine kunder\nPosted on marts 29, 2020 by anders_lundtang_hansen Udgivet i Bedemand\nMange spørger måske folk om, hvad der får dem til at blive bedemænd, for hvis det var noget, man gik ned og sagde til studievejlederen, at man gerne ville være, så var man nok blevet sendt til skolepsykolog. Men det…\nPosted on februar 2, 2020 by astrid_pedersen Udgivet i Bedemand\nHar du for nylig mistet en kær ven eller et nært stående familiemedlem – så kender du sikkert alt for godt den uendelige tristesse og følelsen af afgrundsdyb sorg, man som pårørende må gennemleve ved denne lejlighed. Du oplever sikkert…


Brug af triazoler og resistensudvikling hos patienter med infektion af Aspergillus fumigatus - SEGES Projektsitet\nI de seneste dage er resistens hos svampen Aspergillus fumigatus mod triazoler blevet omtalt i medierne. Svampen kan være livstruende hos patienter med et svækket immunforsvar f.eks. hos leukemipatienter. I medierne er resistensudviklingen blevet kædet sammen med landbrugets brug af triazoler.\nDer findes en del især hollandske artikler som omhandler resistens hos Aspergillus fumigatus mod triazoler. I en undersøgelse fra 2010 med deltagelse af bl.a. forskere fra Statens Seruminstitut, blev der udtaget jordprøver fra blomsterbedene i haven omkring Rigshospitalet og fra bedene i Tivoli. Heri fandtes Aspergillus fumigatus, som havde resistens mod triazoler, og mutationen svarede til en resistens, som også er fundet i Holland.


Top Oculus App Lab-spil | Phenquestions\nTop Oculus App Lab-spil\nHvis du er Oculus-headset-ejer, skal du være opmærksom på sideloading. Sideladning er processen med at installere ikke-butiksindhold på dit headset. SideQuest er en velkendt platform, der distribuerer tredjeparts uofficielt indhold til dit headset. VR-spil og oplevelser, der er tilgængelige på SideQuest, er udviklet af VR-udviklere for at undgå Facebooks strenge kurationsproces.\nStrenge regler for Oculus for at offentliggøre indhold i sin officielle butik er at sikre kvaliteten, men nogle gange kan disse regler blive den største forhindring for VR-entusiaster. Men Oculus tog et skridt og gjorde sideloading officiel med sin App Lab-platform.\nLigesom SideQuest tillader App Lab udviklerne at offentliggøre deres pre-releases og nogle fuldt udviklede oplevelser uden officiel godkendelse fra Oculus. Der er ingen specifik butik til App Lab-spil, men de kan findes på SideQuest-webstedet i en separat kategori.\nHovedfokus for dette indlæg er at diskutere topspil på denne nyoprettede platform. De fleste af App Lab-spil ville være igangværende og frigivelser af hobbyudviklerne, så det ville være en hård møtrik at knække at finde de bedste. Så vi gør det lettere for dig og noterer de mest effektive App Lap-spil.\nDen liste, vi skal levere, er ikke rangeret, og den inkluderer alle betalte og gratis spil. Så lad os begynde!\n1. Krise VRigade\nDet første spil er Crisis VRigade, og det er en betalt. Det er en actionfyldt first-person shooter, der kan spilles alene eller med venner i co-op-tilstand. Du er en SWAT-trooper, der kæmper mod truslen om terrorisme. Dit mål er at eliminere alle de fjendtlige elementer og beskytte dine holdkammerater og gidsler. Skydere er sjove i virtual reality, og spil som Crisis VRigade bør ikke gå ubemærket hen.\n2. Krigsfly: WW1 Fighters\nHvad med at være en WW1-pilot og flyve en kamikaze og ødelægge fjendtlige fly alt sammen i VR? Nå, Warplanes handler alt om det! Få dit headset, og start dit flytureventyr med en spændende handling.\nDette spil kan spilles i to tilstande, simulation og arkadetilstand. Visuelt er Warplanes et fantastisk spil og kommer med to kampagner med fokus på første verdenskrigs begivenheder med hundredvis af missioner. Nogle andre bemærkelsesværdige funktioner er:\nManuel start og landing\n14 forskellige fly\nDette spil er betalt, men det er det hele værd.\nNogensinde tænkt på at hoppe og klatre som en Gorilla? Nå, Gorilla tag er her for dig! Denne dejlige oplevelse er et af de mest downloadede spil på SideQuest, da det er fuld af sjov. I Gorilla Tag er dit mål at løbe, springe og klatre kun med dine hænder og arme. Spillet har forskellige tilstande. Den ene er at løbe til inficerede gorillaer, og den anden er simpelthen at udføre manøvrer med dine venner. Brug lidt skør og sjov tid med dine venner, og få Gorilla Tag til headsettet nu!\n4. Ancient Dungeon\nEt andet spil med smukt udformet retrografik designet til at give en fangehulskravningsoplevelse i virtual reality er Ancient Dungeon. Dets gameplay er meget omhyggeligt designet, sværdet spiller og dolkekastning føles især godt. Gamle fangehuller har mange proceduremæssigt genererede miljøer, kraftfulde våben og selvfølgelig fjendtlige væsner. Dit mål er at konfrontere fjender og redde de venlige NPC'er. Det engagerende eventyr, det tilbyder, er værd at give et skud.\nDeisim er en inspiration fra gudespil som velkendt folkerig, men designet til virtual reality. At spille Deisim i virtual reality er en sjov fantasifuld oplevelse. Dit mål er at skabe din verden og hjælpe menneskeheden med at udvikle sig. Du som Gud udfører forskellige mirakler eller prøver mennesker med katastrofer. Deisim er et betalt spil og har også en anstændig vurdering på SideQuest.\n6. Guardians VR\nEn anden fuld af action first-person shooter er Guardian VR. Hvis du har spillet EAs Bulletstorm, så vil Guardian give dig en lignende fornemmelse, men i virtual reality. Guardian VR er en sci-fi-shooter med vanedannende gameplay. Det er en blanding af FPS og realtidsstrategi. Det fik både solo og multiplayer-tilstande. At være værge er dit mål at beskytte din føderation og hjælpe dem med at udvinde nye energier og mineraler fra galaksen.\n7. David Slayed Mysteries: Case File\nHvis du elsker at handle som Sherlock Holmes og løse mysterier, så er David Slayed Mysteries det perfekte valg i App Lab. Det er et episodisk eventyr, og du som David skal løse forfærdelige mysterier. Du har forskellige sagsakter, som du skal løse ved at undersøge, indsamle dokumenter og løse gåder. Dette spil er betalt for og udviklet af en solo-indie-udvikler, der har brug for stor påskønnelse og støtte til denne fantastiske indsats.\n8. Gådefulde steder\nDet underlige sted er et gratis spil, pre-release-spil på App Lab. Navnet på spillet siger det hele - det er et 3D-puslespil, hvor du skal slutte dig til forskellige byggesten for at opbygge en struktur i VR. Det vigtige træk ved spillet er dets bløde beroligende baggrundsmusik. Spillet er stadig i beta, og den nuværende version indeholder 6 gåder, som du kan prøve gratis.\n9. Quest for Runia\nRunia er et fantastisk sted, hvor alt er smukt, men landets elegante skønhed er blevet ødelagt af en gennemsnitlig tryllekunstner Karos. Karos vil ødelægge Runia for at få sine dyrebare krystaller. Din hovedopgave er at beskytte Runia mod Karos onde magi. På vej til Karos slot er der mange forhindringer, og du har begrænsede skud for at ødelægge disse barrierer. Dit mål er at løse gåderne passende.\n10. Dr. Zaney's Insane Labs\nVil du tilbringe sjov og spændende tid med din familie eller venner? Besøg Dr. Zaney's Insane Lab. Det er en samling af minispil. I et Pinball-laboratorium kan du designe dit eget pinball-bord. I Mini Golf Lab kan du spille golf efter dine egne regler. Nå, der er også et trick shot Lab, så du kan oprette alt hvad du vil uden at bekymre dig om plads. Sindssyge slutter ikke her, Dr. Zaney's Lab har også et Break Room, hvor du kan spille mange minispil som skeeter ball, Hoop Master og Whack A Max.\nApp Lab er et godt initiativ fra Oculus for at give udviklerne muligheder for at fremvise deres virtual reality-kreativitet. Oculus har netop gjort sideloading lettere, da det ikke længere kræver en udviklerkonto for at afspille ikke-butiksindhold.\nI dette indlæg har vi listet nogle af de bedste App Lab-spil, som du skal prøve med det samme, hvis du ejer en Oculus Quest. App Lab er interessant, da det giver dig mulighed for at spille mange forudgivelser og demoer gratis, hvilket er meget nyttigt at redde dine dyrebare penge. Bortset fra det hjælper App Lab-platformen med at udvide netværket af virtual reality-udviklere, der i sidste ende betjener VR-netværket.\nFix Kan ikke skrive til applikationsmappe -fejl i Vuze BitTorrent Client\nVuze (tidligere Azureus) er en af de populære BitTorrent-klienter derude. Den er ekstremt tilpasselig, leverer VPN-support, har robuste indstillinge...\nSådan nulstilles administrator- / rodadgangskode i Ubuntu 14.04 LTS\nSådan aktiveres / deaktiveres farveemoji i Ubuntu 18.04 LTS\nUbuntu 18.04 LTS leveres med helt nye farveemoji til brug i messaging-apps, teksteditorer og også på nettet. Emoji er ikke noget nyt for Ubuntu. Ældre...