Webredaktøren, Forfatter på Illustreret Bunker - Side 2 af 13\nUnderviser efter kritik: Nyt, gammelt Innovation X-forløb vil imødekomme de studerende\naf Webredaktøren | dec 13, 2019 | INDE\nDer blev ikke lagt fingre imellem, da de studerende skulle evaluere efterårets Innovation X-forløb. Underviser Lone Krogsholm vurderer, at genimplementeringen af det oprindelige, tværfaglige Innovation X-forløb vil imødegå kritikken.\nSkribent: Anna Gille\nIllustrator: Asta Aaholm\nUdgivet den 13. december 2019\nFor meget tid til opgaver, for lidt information, for flydende rammer og for mange gentagelser. Det er ordene, der går igen, når man læser evalueringen fra de journalist- og fotojournaliststuderende, der i september var igennem Innovation X-forløbet på DMJX i Aarhus.\n”Helt overordnet er de studerende ikke tilfredse med forløbet. De studerende anerkender relevansen af at skulle forholde sig til den journalistiske funktion og de journalistiske roller, men er særligt kritiske over for tilrettelæggelsen, de åbne rammer og oplevelsen/fornemmelsen af manglende krav,” lyder det i sammenskrivningen af evalueringsrapporten, der blev sendt videre til skolens kvalitetsteam efter den negative feedback på efterårets Innovation X-forløb.\n40 procent af de studerende har svaret i evalueringen, at de i ringe eller meget ringe grad synes, at forløbet har været tilrettelagt på en måde, der har gjort, at de kunne nå målet. 30 procent giver modsat de to højeste karakterer i spørgsmålet, mens resten er splittede og har givet middelkarakteren.\n“Idéen bag forløbet er god. Det blev bare ikke afviklet på en god måde,” siger Hjalte Josefsen, journaliststuderende på 4. semester.\nHan har som mange andre savnet struktur og klare opgaveformuleringer på et forløb, han oplevede som meget flyvsk.\nAnna Weinø Lidsmoes, som også er journaliststuderende på 4. semester, er enig. Hun synes, det er ærgerligt, at ellers vigtige budskaber om journalisters roller i fremtiden druknede i et ustruktureret, dårligt planlagt forløb.\n“Der var nogle afklaringsting, som bare ikke var der, og derfor blev mange af os desværre tabt fra starten. Det manglede, at de fortalte os, præcis hvad de ville have, vi skulle have ud af forløbet,” siger hun.\n“Ud fra evalueringerne har vi måttet erkende, at det har været for åbent,” siger underviser på forløbet Lone Krogsholm.\nHun tager kritikken til efterretning og forsikrer om, at den bliver imødekommet, når det oprindelige, tværfaglige forløb vender tilbage, næste gang innovation X løber af staben.\n“Det her forløb har været et eksperiment. Det er helt anderledes end dem, vi har lavet de andre år. Det er første gang, vi kun kører forløbet med journalist- og fotojournaliststuderende. Alene det gjorde, at vi har måtte lave noget helt nyt,” siger hun.\nForløbet dette semester var bygget op af forelæsninger om fremtidens journalistroller og opgaver, hvor de studerende skulle finde målgrupper, snakke med dem om deres problemstillinger og derefter udarbejde innovative løsningsforslag. Formålet med faget er, som det kommer til udtryk i fagbeskrivelsen, at de studerende skal “udforske og reflektere over præmisserne for det journalistiske fag og ved hjælp af teorier og metoder i innovation og design forsøge at sætte sine kompetencer i spil på en ny måde.”\nNormalt kører Innovation X ellers på tværs af alle ni studieretninger på DMJX, hvor den oprindelige vision er, at faget skal samle studerende med forskellige uddannelsesbaggrunde og fagperspektiver. Her arbejder de ud fra konkrete cases med at udvikle løsningsforslag til organisationer og virksomheder, om hvordan de kan håndtere forskellige samfundsproblemer.\nMen på grund af en reduceret praktikperiode og en indkøringsfase med et nyt, ekstra semester, stod journalist- og fotojournalistuddannelserne denne gang som de eneste, der skulle have faget. Det gjorde, at underviserne måtte skræddersy et Innovation X-forløb til dem, hvor tværfagligheden ikke har kunnet få samme plads.\n“Næste gang – uanset hvem, der deltager – vil forløbet blive mere værktøjsorienteret og case-baseret og dermed også mere konkret,” siger Lone Krogsholm.\nMangel på tidspres\nDet er ikke kun konkretisering af opgaver, de studerende har manglet. Størstedelen skriver i evalueringen, at de har haft for meget tid. Her mener underviser Lone Krogsholm, at de studerende kunne have brugt tiden, hvis de gik til opgaverne med større ambitioner.\n“Her mener vi jo, at man kunne have udnyttet den tid bedre og brugt den på at forfine projektet. Men vi har lært, at der skal være flere afleveringer og deadlines. Det blev vi overraskede over, men vi tager det til os,” siger hun.\nStuderende Anna Weinø Lidsmoes anerkender, at mange sprang over hvor gærdet var lavest, men påpeger, at engagementet fra starten har været begrænset, fordi hele forløbet var for løst. Hun kan godt se pointen i, at de studerende kunne have haft en mere ambitiøs tilgang, men hun mener også, at det er undervisernes opgave at motivere til, at man som studerende ser pointen i at lægge ekstra energi i en opgave.\n“Når man bliver bedt om at finde en problemstilling og løse den uden reelt at løse den, men blot fremlægge et abstrakt, hypotetisk løsningsforslag, som man ikke engang ved om er realistisk, tror jeg ikke, at folk gør det,” siger hun.\nStuderende Hjalte Josefsen peger på, at det har været svært at forholde sig til ikke at skulle producere et realistisk produkt.\n“Det er begrænset, hvor meget man kan arbejde med en opgave, når man ikke har et produkt, som man kan gå og forfine på samme måde, som når man for eksempel arbejder på en artikel,” siger han.\nLone Krogsholm kan godt se, at man kunne have sat større krav til produkt for at gøre det tydeligere, hvilke forventninger der var til arbejdet, men hun understreger, at det ikke længere er relevant, når det nye forløb træder i kraft.\n“Det nye, gamle Innovation X med konkrete cases vil opfylde det, man har manglet, som det kommer til udtryk i evalueringerne,” siger hun.\nKristoffer Eriksen snublede ind på Journalisthøjskolen – nu skal han være chef for gravergruppe\naf Webredaktøren | dec 8, 2019 | UDE\nFra et tilfældigt valg om uddannelse til chefredaktør på Ekstra Bladet. Kristoffer Eriksen er nået langt inden for journalistikken, men det har ikke altid været målet.\nFotograf: Magnus Hove Johansson\nUdgivet den 08. december 2019\nPå Enghave Kaffe på Vesterbro er Kristoffer Eriksen ved at købe en kop kaffe i baren, da en ældre herre prikker ham på skulderen. Manden spørger, om ikke han har set ham før et sted. Eriksen trækker let på skuldrene og svarer ydmygt, at han nok bare har et af de ansigter, som er lette at genkende.\nEriksen er klar over, at det er mere sandsynligt, at den ældre herre blot har genkendt det ansigt, der i den seneste tid har været let at spotte i mediebilledet. Både i forbindelse med lukningen af Radio24syv og annonceringen af hans nye job som chefredaktør for Ekstra Bladets gravergruppe ’Dagsorden’.\nMen han har engang oplevet, at genkendelsen ikke skyldtes mediebilledet. I stedet havde personen genkendt ham, fordi de havde børn i samme vuggestue. Den misforståelse ønsker han ikke at opleve igen, og derfor er han stoppet med at tilkendegive sig selv som et ansigt fra medierne.\nTil januar går det løs for Kristoffer Eriksen, når han starter på sit nye job. Et job, der understreger, at Eriksen ikke længere er en uerfaren journalist.\n”Det er et drømmejob for mig at få muligheden for at være øverste chef for den undersøgende journalistik på et sted som Ekstra Bladet, der har så stolte traditioner på det område.”\nTILBAGE I KURT\n15. november var Kristoffer Eriksen gæstebartender til Kurt Strandbars kendisbar. Samme dag blev Eriksens portræt på strandbarens hvide vægge afsløret.\n”Jeg tror ikke, der var nogen, der havde tænkt, at jeg skulle op at hænge i fredagsbaren, da vi gik der. Det er et kæmpe adelsmærke,” siger Eriksen.\nDet er med et stort smil på læben og en stolt gnist i øjet, at Eriksen fortæller om sit nye job. Man skulle ikke tro, at denne mand søgte ind på Journalisthøjskolen for 12 år siden, fordi han ikke vidste, hvad han ellers skulle.\n”Jeg brugte faktisk udelukkelsesmetoden, hvis jeg skal være helt ærlig.”\nDet eneste, han virkelig kunne finde ud af, var skriftligt dansk. Noget, der afspejlede sig i hans karakterer, der ikke var til at prale af. Der var heller ikke noget, der virkelig interesserede ham. Derfor faldt valget på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole. Her skulle han blot bestå en optagelsesprøve for at være inde.\n”Jeg søgte faktisk ind lidt for sjov. Bare for at prøve det. Og så kom jeg simpelthen ind i første hug.”\nDet var blot et heldigt tilfælde, at han snublede ind på Journalisthøjskolen. Hvad planen egentlig var, ved ikke engang Eriksen selv. Der var ikke noget, der fangede ham eller noget, som han decideret brændte for.\nPå skolen var han useriøs, uoplagt og umoden. Han interesserede sig ikke for de ting, de lærte, og overvejede ofte, om han skulle droppe ud af studiet.\nSom han selv påpeger, var det rent held, at han i 2011 stod med et eksamensbevis fra Journalisthøjskolen i hånden.\nEriksen på væggen\n”Det er jo totalt skørt med et portræt i fredagsbaren på den skole, jeg føler, at jeg sjoflede mig igennem,” siger Kristoffer Eriksen om hans besøg i Kurt Standbar.\nDet satiriske opgør\nSom færdiguddannet journalist søgte han ikke ad de klassiske veje. I stedet sprang han ud i en satirisk karriere og lavede blandt andet Absurdistan med Jesper Juhl.\n”I lang tid tænkte jeg ikke, at jeg skulle være journalist. For det virkede meget stift i det.”\nSatiren var et opgør med den stive journalistik, som han havde mødt i skolen. Det var et sted, hvor man ikke længere skulle have formkrav og interviewteknikker i baghovedet, men hvor der var plads til det useriøse og jokende.\n”Det første satiriske, jeg lavede, handlede om at latterliggøre journalistikken. Set i bakspejlet var det nok en form for afstandstagen til journalistikken.”\nBenzinen, der får ham op om morgenen\nDet er i det satiriske og ironiske, at Eriksen finder sig til rette. Her kan han udfolde sig på nye måder. Og det er muligt at bryde reglerne gennem satiren.\n”Jeg har altid, siden jeg var helt lille, syntes, det var sjovt at stikke til autoriteter. At provokere og udfordre,” siger Eriksen og bryder ud i et fjollet grin.\nSatiren tænder et eller andet i ham. Her finder han noget af det, som han har ledt efter både før, under og efter sin uddannelse. Det er hans måde at få konstruktivt afløb for det uforklarlige i hans krop, der giver ham trang til at stikke og provokere.\n”Det er det, der får mig til at stå op om morgenen. En vildt mærkelig cocktail, der fungerer som benzin.”\nDet er det frustrerende, irriterende, uforståelige, absurde og hykleriske, der optager ham. Det er der, hans ideer opstår. Tankerne om, hvordan det kan fremstilles og fortælles videre, begynder at blomstre.\nDet eneste, Eriksen fortryder ved hans besøg i Kurt Strandbar, var hans beslutning om at tage bilen. Han ville gerne være blevet meget længere.\nAlt kan ikke løses med humor\nSiden den satiriske start har Eriksens journalistiske karriere taget en mere seriøs drejning. Han har både været morgenvært og nyhedschef på Radio24syv og medvært på Detektor. Efterhånden har han prøvet kræfter med den journalistik, han tog afstand fra som nyuddannet.\nEndnu en gang var det et tilfælde, at Eriksen vendte næsen mod journalistikken. Det var et mislykket satireprogram, der endte ud i, at han skulle lave dokumentarserien ”Dødsruten” for Radio24syv i 2014.\nI den forbindelse flytter Eriksen midlertidigt til Tingbjerg. Området har efter bandekrigen i 2008 fået et berygtet ry, og det befinder sig på statens liste over udsatte boligområder. Her skal han bo i to måneder, mens han observerer og optager, hvad der sker i området. Som han selv udtrykker det, møder han alle de sociale problemer, man kan forestille sig, samlet ét sted. Resultatet bliver et seriøst og alvorligt program, der ikke ligner noget, han tidligere har lavet.\n”Det projekt var spændende at lave. Det gav på en eller anden måde et helt nyt perspektiv på det at være satiriker og journalist.”\nHer får han øjnene op for den seriøse side af journalistikken. Da han oplever de sociale problemer, der lever side om side i Tingbjerg, går det op for ham, at ikke alt kan fremstilles gennem humor. Han må smide sit ironiske filter og se virkeligheden i øjnene.\n”Det at lave afsløringer og researche til langt ud på natten. Det blev jeg totalt bidt af. Det er det mest meningsfulde, jeg overhovedet kunne foretage mig.”\nEfter det første job hos Radio24syv, er Eriksen kun blevet bidt af journalistikken. Det er først i hans rigtige voksenliv, at journalistikken er begyndt at inspirere ham.\nEriksen skænkede kolde øl til det fremmødte publikum i Kurt Strandbar. Men han gav sig også tid til en snak med de nysgerrige studerende.\nEt angstprovokerende job\nNu står han overfor et karriereskifte. Knap en måned efter lukningen af Radio24syv kan han offentliggøre, at han i det nye år tiltræder som chef for Ekstra Bladets gravergruppe. Her kommer han til at stå i spidsen for 20 dygtige journalister, der brænder for at grave og undersøge. Det er et skift til noget, der ligger langt væk fra satiren. Og dét er noget af det mest angstprovokerende, han længe har stået overfor.\n”At skulle ind et sted, der er mere end hundrede år gammelt og har så stolte traditioner – det er eddermaneme noget helt andet.”\nHan satser på, at hans satiriske karriere kan tilføje noget positivt til den undersøgende journalistik på Ekstra Bladet.\n”Jeg tænker, at satiren er noget, jeg kan tilføre Ekstra Bladet. At jeg nogle gange kan spille ind med nogle nye greb eller fortællemåder, der er mere underholdende, sjovere, og som kan få flere til at interessere sig for de historier.”\nHeller ikke Kristoffer Eriksens trang til at stikke til autoriteterne er blevet lagt på hylden. Han har allerede gjort sig tanker om den rolle, gravergruppen skal spille inden for journalistikken. Og her kan han forhåbentlig få lov til at provokere autoriteterne, præcis da han som yngre journalistsatiriker stak til magthaverne.\n”Det skal til enhver tid være positionen i mediebilledet, at Ekstra Bladet søger hen for at udfordre den magt, der er. Vi skal altid være i opposition.”\nEriksen ser frem til om en måned at kunne blive en del af denne opposition, der holder øje med magthaverne. For ham er det dog også vigtigt, at det ikke kun er seriøs journalistik, men også kendishistorier, sport eller satire.\n”Man kan ikke udelukkende være en hårdtslående mikrofon, der udfordrer magten. Man er nødt til at have andre ting med, der er folkelige. Og som er med til at sikre, at Ekstra Bladet er en kæmpe megafon.”\naf Webredaktøren | okt 21, 2019 | DEBAT\nSkolens elever føler sig ikke nok involverede i den nye fredagsbar\naf Webredaktøren | okt 20, 2019 | INDE\nSnart står en ny og anderledes bar klar i Danmarks Medie- og Journalisthøjskoles lokaler på Katrinebjergvej. Den nye fredagsbar skal præges af elevernes input, mener ledelsen på DMJX. Det er dog ikke alle elever, der har følt sig hørt, og især holdet bag Kurt Strandbar føler sig udeladt fra beslutninger vedrørende den nye fredagsbar. Det er til trods for, at der faktisk har været elever involveret i processen.\nIllustrator: Amalie Møller Dybro\nSkribent: Marie Møller Munksgaard\nDer er ikke længe til, at de studerende på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole skal vinke farvel til Kurt Strandbar, som vi kender den. Snart bliver de gamle togsæder og den tunge dunst af øl fra kælderen skiftet ud med en multifunktionel fredagsbar på Katrinebjergvej. Når den nye fredagsbar står klar til brug, ønsker styregruppen for byggeriet, der er en del af skolens ledelse, at det skal være eleverne og ikke kun ledelsen, der sætter deres præg på den nye bar.\n”Der er nogle faste fysiske rammer for, hvordan den nye fredagsbar skal se ud, men det er de studerende, der skal være med til at skabe den nye bar,” siger Henrik Wilhelm Jørgensen, intern byggeleder ved Bygning og Facility på DMJX og medlem af styregruppen for byggeriet.\nDe fysiske rammer for fredagsbaren er nu på plads, men det er i høj grad de studerende, der skal skabe stemningen og kulturen i den nye bar, mener Henrik Wilhelm Jørgensen.\nHan håber, at de studerende, der følger med til den nye skole på Katrinebjergvej, har lyst til at være med til at skabe rammerne for en ny og anderledes fredagsbar.\nEleverne savner information\nDet er dog ikke alle elever, der føler, at de har haft mulighed for at involvere sig i projektet. Medlemmerne af DMJX’ nuværende fredagsbar, Kurt Strandbar, har savnet flere informationer fra ledelsen og muligheden for at få indflydelse.\n”Det har ikke føltes som om, at vi har haft en stemme i hele den her proces. Det virker nærmere som om, at vi skal indrette os efter de lokaler, der kommer, og så må vi arbejde med, hvad vi nu får,” siger Maja Hastrup Wistesen, som er formand for Kurt Strandbar.\nMaja Hastrup Wistesen giver udtryk for, at Kurt Strandbar har savnet et bindeled mellem dem og ledelsen, hvor de har kunnet sparre med hinanden. I stedet står det lige nu relativt uklart for Kurt Strandbar, hvilken slags fredagsbar de går i møde i 2020.\n”Det kunne have været rart med en lille opdatering om, hvad der skal ske, da vi så allerede nu kunne arbejde os hen mod det,” siger Maja Hastrup Wistesen.\nDet er ikke kun Kurt Strandbar, der ikke har følt sig involveret. I et spørgeskema lavet af Illustreret Bunker svarer halvdelen af de 100 elever, der har besvaret spørgeskemaet, at de har oplevet, at der var en meget lav grad af mulighed for at blive involveret i den nye fredagsbar. Dette er på trods af, at lidt over halvdelen af de 100 elever syntes, at det i høj grad er relevant at involvere eleverne.\nSelvom Kurt Strandbar savner mere information fra ledelsen, prøver de at se positivt fremad mod den nye fredagsbar. Derfor er det også ekstra vigtigt for Kurt Strandbar at føre ånden fra den nuværende bar videre. Står det til dem, skal det blandt andet ske gennem de personer, der flytter med videre til fredagsbaren i det nye byggeri.\n”Kurt skal ikke bare være en kælder med mennesker, men det skal være os som mennesker, der definerer Kurt. Det prøver vi at holde fast i, sådan at vi ikke lader os definere af de nye lokaler. Det er os, der skal forme omgivelserne mere end den anden vej rundt,” siger Maja Hastrup Wistesen.\nFor selvom Kurt Strandbar ikke synes, de har været inddraget i beslutningerne, skal de nye lokaler ikke være afgørende for, om man kan videreføre den nuværende stemning. I stedet er det op til Kurt og skolens elever at sætte det ønskede præg på de nye omgivelser.\nHistorien risikerer at gå tabt\nSelvom både Henrik Wilhelm Jørgensen og Kurt Strandbar er positive over for mulighederne i de nye lokaler, lægger ingen af dem skjul på, at der er en risiko for, at noget af historien om fredagsbaren vil forsvinde, når den flytter.\n”Rammerne for fredagsbaren lige nu er helt unikke. Vi har 40-års jubilæum på dette semester. Det er de gamle togsæder, der er dernede nu, som blev sat derned for 40 år siden. Derfor er det noget helt særligt,” siger Maja Hastrup Wistesen.\nMan kan ikke komme udenom, at de nuværende rammer for fredagsbaren emmer af skolens historie.\nOgså Henrik Wilhelm Jørgensen mener, at noget af barens historie kan risikere at gå tabt, når skolen flytter:\n”Jeg kan godt genkende følelsen af at være i indhyllet i et rum, hvor der gennem generationer har siddet journalister med en cigaret i munden og en flaske øl foran sig.”\nDet kan blive svært at efterligne følelsen i nye lokaler uden den samme historie. Det behøver dog ikke nødvendigvis kun at være negativt, da det giver eleverne mulighed for at definere fredagsbaren på ny, mener Henrik Wilhelm Jørgensen:\n”Her må det være op til brugerne af den nye fredagsbar at skabe en ny historie.”\nNy og spændende udfordring\nFor Henrik Wilhelm Jørgensen bliver det ikke kun et tab af historie, når baren sammen med skolen rykker. Det er også en god mulighed for at nytænke fredagsbaren og sætte nogle nye rammer for, hvordan vi mødes med hinanden på tværs af studier og semestre:\n”Det er den rette vej at tænke, at vi skal nyskabe fredagsbaren fremfor at genskabe den. Det er en vigtig del af fortællingen, at når vi flytter over i noget nyt, får vi muligheden for at kaste noget fortid væk og gentænke, hvordan vi har lyst til at definere os selv.”\nHenrik Wilhelm Jørgensen ser flytningen til nye lokaler som en mulighed for at genoverveje, hvordan man ønsker at skabe en stemningsfyldt fredagsbar. Den nye fredagsbar bliver især anderledes fra den nuværende, idet lokalerne både skal kunne fungere som undervisningslokaler og som fredagsbar.\n”Det bliver ikke en fredagsbar, som vi kender den i dag. Tanken er, at baren skal have mange funktioner,” siger han.\nSelvom der kommer helt nye rammer for fredagsbaren i de nye lokaler, understreger Maja Hastrup Wistesen dog, at det er vigtigt at videreføre den nuværende skævhed, som kun Kurt Strandbar har:\n”Den her institution er skæv på mange måder. Der er så mange typer, og dem skal der virkelig være plads til. Når vi flytter, må vi kæmpe det hårdere for at holde fast i den skævhed, som Kurt Strandbar har. Det er nemlig det twist og den kant, som vi godt kan lide at have i vores fredagsbar.”\nDe nye lokaler på Katrinebjergvej burde ifølge Henrik Wilhelm Jørgensen stå klar til indflytning omkring april 2020. Hvad der skal ske med den nuværende Kurt Strandbar er endnu usikkert. Hvor meget af baren der skal bevares bliver op til de nye ejere at beslutte.\nUnderviser uenig i elevernes kritik\nSelvom en del af skolens elever savner involvering i fredagsbaren, har der ifølge Jan Dyberg Larsen, som er lektor i journalistik på DMJX, været fokus på at få de studerende med i processen. Jan Dyberg Larsen har været med i en projektgruppe, der har udvalgt vinderprojektet til det nye DMJX fra 2016/2017 og frem til i dag. I projektgruppen har der hele tiden været en repræsentant for de studerende til stede ifølge Jan Dyberg Larsen. Dog husker han ikke, hvem der repræsenterer eleverne lige nu, men slår fast, at eleverne har været inddraget i beslutningerne vedrørende den nye fredagsbar. På trods af elevrepræsentanterne i projektgruppen årene igennem, er der stadig en del af de nuværende elever og Kurt Strandbar, der ikke føler sig hørt.\nHenrik Wilhelm Jørgensen inviterede den 10. oktober 2019, samme dag som artiklen udkom, Maja Hastrup Wistesen til en dialog og rundtur på den nye skole på Katrinebjerg. Både Maja Hastrup Wistesen og næstformanden i Kurt Strandbar har takket ja til at deltage.\nDeadline er ikke bange for det langhårede\naf Webredaktøren | okt 18, 2019 | UDE\nI Deadline lader de sig ikke skræmme af det tunge rugbrødsstof. De forsøger at lave historier med substans og stille svære, kritiske spørgsmål. Men det er en krævende arbejdsproces. På redaktionen arbejder de hele dagen op til aftenen, hvor programmet ruller over skærmen.\nSkribent: Caroline Rossmeisl\nUdgivet den 18. oktober 2019\n”3-2-1, og intro kører.”\n”Standby kamera 1 og 4.”\n”Og værsgo, Jacob!”\nDe rullende kameraer kører rundt i studiet som små robotter.\nDet er fredag aften, og klokken er 22.30. Gangene i DR-Byen ligger øde hen i mørket. Men for enden af gangen til Deadline-studiet er der lys. Deadline-redaktionen har endnu ikke fået fyraften. Aftenens udsendelse skal netop til at gå i gang.\nInden hver udsendelse bliver alt testet af gennem en prøve. Det er her fejlene skal opdages. Står der det rigtige på teleprompteren? Er introen klippet korrekt? Der er ikke plads til fejl, når først kameraerne kører.\nDen gode ide vinder\nDeadline er et nyheds- og aktualitetsprogram på DR2, der sendes direkte alle ugens dage klokken 22.30. Programmet har et særligt fokus på at skabe debat om samfundsaktuelle spørgsmål og gå kritisk til magthaverne. De er omkring 20 mennesker ansat på redaktionen. Men de er altid kun fire medarbejdere om at gennemføre den 30 minutter lange udsendelse.\nDet er nu næsten tolv timer siden, at redaktionen mødte ind.\nDagen startede klokken 11.30 med et redaktionsmøde.\nAllerede inden redaktionsmødet er en af aftenens første historier på plads. Forfatteren Malene Lei Raben kommer i studiet som gæst. Men den anden historie til aftenens udsendelse mangler stadig og skal findes.\nAlle journalisterne sidder med en lille notesblok foran sig. Så snart en ide bliver foreslået, kommer kuglepennene på arbejde.\n”Alle ideer kan komme på bordet, og alle kan komme med dem. Det kan ligeså ofte være en redaktørs ide, der bliver brugt, som en praktikants. Det er den gode idé, der vinder,” siger Dorthe Vølver Bentzen, som er en af redaktørerne på Deadline og i dag også ordstyrer for morgenens møde.\nEn praktikant foreslår en historie om demonstrationer i Egyptens hovedstad, Kairo.\n”Er det ikke svært med billeder?” lyder det fra en af journalisterne.\n”Jo, det er jo meget mobilfilmet. Men det kunne være interessant,” svarer redaktøren.\nIfølge Dorthe Vølver Bentzen er det vigtigt, at de får diskuteret ideerne til bunds.\n”Jo flere gange vi kan få ideen igennem vridemaskinen, jo bedre bliver den også. Ofte ender vi et sted, der er langt fra der, hvor vi startede,” siger hun.\nEfter de mange ideer er blevet vendt og drejet, ender redaktionen foreløbigt med at gå videre med historien om demonstrationen i Kairo.\nDer er hurtige nyheder alle andre steder\nDet er nogle intense dage, når man skal sende Deadline.\nDe, der er med til at producere en udsendelse, er på arbejde fra klokken elleve om morgenen, til programmet har rullet over skærmen sent om aftenen.\nMen journalisterne har kun de tolv timer lange vagter tre gange om ugen, og det er der god grund til.\nLasse Lauridsen fortæller, at det er nogle krævende dage, og at han ofte føler sig kvæstet efter en uge, hvor han har været med til at sende flere udsendelser.\n”I dagene efter kan det føles lidt som at have tømmermænd,” siger han.\nMen netop den lange dag giver mulighed for, at journalisterne kan grave sig ned i emnet.\nDe får mulighed for at researche igennem og fordybe sig, som det kræver, når man for eksempel skal kunne gå kritisk til en politikers argumenter.\nAt man trods tidspresset kan fordybe sig i stoffet er netop kernen i konceptet på Deadline. Det fortæller Dorthe Vølver Bentzen.\n”Der er hurtige nyheder andre steder. Vores DNA er ikke at proppe alt for mange elementer ind. Vi har som regel kun to historier for at give plads til, at vi kommer i dybden,” siger hun.\nLasse Lauridsen mener også, at Deadline adskiller sig fra andre nyhedsprogrammer.\n”Vi træder et skridt tilbage og forsøger at se nyheden i et andet lys. Er der noget, der er blevet overset? Eller noget, der har været for langhåret og derfor ikke er blevet forklaret i dybden,” siger Lasse Lauridsen, og tilføjer:\n”Det langhårede er bestemt ikke noget, vi er bange for.”\nJournalisterne møder op på redaktionsmødet med klare ideer. Redaktionsmødet starter nemlig altid med en runde, hvor de en efter en skal komme med deres input til programmet.\nDet deadlineske take\nDet summer af munter snak på redaktionen. Alligevel kan man fornemme koncentrationen ulme under samtalerne.\nTo kolleger har allerede brug for en opkvikkende tår kaffe. De står med hver deres dampende kop og diskuterer dagens muligheder for billedmateriale, mens andre fra redaktionen sidder som limet til deres computerskærme.\nPå en kommode placeret midt imellem de to arbejdsstationer ligger otte danske dagblade. De får med jævne mellemrum opmærksomhed af redaktionens journalister, der skæver til dagens største overskrifter.\n”Vi orienterer os om, hvad dagens store historie er ved at se, hvad andre mediehuse tager op. Og så forsøger vi at finde det ‘deadlineske’ take på det,” siger Lasse Lauridsen, som er journalist og redaktør på Deadline. Han har haft sin daglige gang på programmet gennem de sidste seks år.\nHan fortæller, at Deadline har to ben. Det ene ben er det samfundsrelaterede, hvor magthavere stilles til ansvar gennem et kritisk interview. Det andet ben er perspektivet. Der, hvor de svære og store spørgsmål om samfundet stilles. Det kan for eksempel være gennem en paneldebat med stemmer i den offentlige debat.\nDerudover har Deadline også friere rammer end andre nyhedsprogrammer, fortæller redaktør Dorthe Vølver Bentzen.\n”Vores format tillader os at gå i en lidt anden retning og tage nogle flere chancer end klassiske nyhedsprogrammer. Vi laver gerne journalistik på rugbrødsstoffet. Nogle gange lykkes vi med det, og andre gange falder det til jorden,” siger hun.\nEfter Jakob Rosenkrands har trukket i tøjet, bliver bisserne også altid børstet.\nVærten får ikke bare information fra øresneglen\nVed en af computerne sidder Jacob Rosenkrands. Han skal være studievært for aftenens udsendelse.\nHan mødte tidligt ind på arbejde ved redaktionsmødet, ligesom de andre journalister, og har hele dagen arbejdet tæt sammen med dem, der skal stå for udsendelsen.\nPå bordet ligger en bog. ”Fruen” står der på forsiden. Det er den bog, som aftenens gæst, forfatter Malene Lei Raben, har skrevet. Der er lavet æselører i den.\nPå Deadline er værterne nemlig meget inde over udsendelserne og de præger, hvilke historier der skal med.\nHvis der for eksempel er en forfatter inviteret ind som gæst, har værten oftest læst bogen.\nDerudover stiller Deadline-formatet også store krav til værternes research og baggrundsviden, og de forbereder altid deres egne spørgeplaner på forhånd.\n”Man ser tit på film, at værterne får al deres information fra øret. Men det holder ingen steder her. Værten er 100 procent inde i stoffet. De laver et kæmpe stykke arbejde,” siger Dorthe Vølver Bentzen.\nJacob Rosenkrands har da også læst ”Fruen”, som han skal bruge i aftenens udsendelse.\n”Man er nødt til at tage ejerskab over tingene. Det bliver et meget mere kvalificeret interview, hvis researchen er i orden,” siger han og tager en bid af sin rugbrødsmad.\nFrokosten må sluges hurtigt foran computerskærmen, for et for-interview med aftenens gæst venter.\nJournalisterne kigger med fra kontrolrummet og sørger for, at alt går som det skal, mens aftenens program ruller over skærmen.\nMå skifte kurs i sidste øjeblik\nKlokken er blevet 21.00. Tidspunktet for aftenens udsendelse nærmer sig hastigt.\nDen summen af snak, som fyldte redaktionen tidligere på dagen, er forstummet. Det er de sidste krampetrækninger.\nEn journalist genfylder en kop med sort kaffe og gaber en smule.\nProduceren har opdaget en fejl i introen. Bag den lysende skærm får han den hurtigt rettet, så introen er fejlfri, inden prøven skal køre.\nHistorien om Kairo demonstrationen, der ellers lå på tegnebrættet i morges, er blevet erstattet med en politisk historie om Martin Rossen.\nDet sker ofte, at Deadline må skifte kurs i løbet af dagen. For det meste er det fordi, det kan være svært at få de rigtige kilder til at stille op, men i dag skyldtes det en vurdering af, hvilken historie der var mest relevant.\nJacob Rosenkrands sidder i sminkestolen. Med sirlige bevægelser dupper sminkøren ham med lidt pudder. Der er ikke lang tid til, at showet begynder.\n”Jeg prøver at afslutte mit arbejde i fornuftig tid, så jeg har god tid til at lade op og komme ned i sminken. Så jeg ikke skal stresse inden udsendelsen,” siger han og læner sig tilbage i stolen.\nHan tager to forskellige sko ud fra garderobeskabet.\n”Hyttesko eller støvler?” spørger han.\nValget falder på støvlerne. Så trækker han i jakkesættet og begiver sig ind i studiet. Parat til aftenens udsendelse.\nFrederikke Ida Stoltz Rindholt


alkoholbehandlingen årsrapport - PDF\nDownload "alkoholbehandlingen årsrapport 2012 1"\n1 alkoholbehandlingen årsrapport\n2 læs om... Personerne bag alkoholbehandlingen I Alkoholbehandlingen arbejder vi løbende med: At udbrede kendskabet til overforbrug/misbrug/afhængighed af alkohol og viden om de familiære og helbredsmæssige konsekvenser At udvikle og bevare fokus på børn i familier med alkoholproblemer At styrke samarbejdspartneres handlekompetence ud fra denne viden At prioritere et højt fagligt niveau i behandlingen ved at anvende evidensbaserede metoder At sikre kvalitet i behandlingen bl.a. ved elektronisk registrering Vi håber, at I vil tage godt imod vores første årsrapport. Den er blevet til på baggrund af, at vi i 2012 på mange måder er lykkes med at forene drift med udvikling og lovgivning med praksis. Og mange kolleger og borgere har fået øget kendskab til Alkoholbehandlingen, hvilket har medført en øget indskrivning af borgere. Vi har arbejdet målrettet på, at oplyse og undervise borgere og kolleger så de ved, at der er mulighed for at få rådgivning eller behandling uanset om man har et overforbrug, et misbrug eller en afhængighed. Eller er pårørende til en der har. Vi håber at denne årsrapport for 2012 vil medvirke til at vores kolleger i Kolding Kommune får øget indblik i hvem vi er og hvad vi tilbyder. Anette Rasmussen Afdelingsleder fokus på børn og unge Overforbrug eller misbrug? den nye dagbehandling alkoholbehandling er gratis og man kan være anonym 2 3\n3 hvem er vi... afrusning Efter Sundhedslovens 141 tilbyder Alkoholbehandlingen personlig rådgivning og professionel behandling til borgere, pårørende og samarbejdspartnere om alle typer af problemer med alkohol. Her vil vi gerne præsentere de medarbejdere man møder hos os, og fortælle om de forskellige muligheder vi tilbyder. sekretærerne Når du ringer eller henvender dig til Misbrugscenteret på Rådgivningscenter El-vej bliver du mødt af Mette og Jeanett vores to venlige sekretærer. Det er også her borgere indtager deres antabus 2 x ugentligt, når det er en del af deres behandling. Mette og Jeanett kan svare på de mest almindelige spørgsmål vedrørende behandlingen, eller de kan fortælle hvem man skal snakke med. modtageteamet Overforbrug eller misbrug? I Modtageteamet vil Susanne eller Randi tilbyde en samtale, der typisk varer en time. Sammen med borgeren udredes alkoholforbruget og andre relevante oplysninger, der har betydning for hvilken behandling, der skal påbegyndes. Der laves en foreløbig behandlingsplan. De tilbyder også MI (Motivational Interviewing) samtaler, der kan hjælpe borgeren til at afklare sin motivation for behandling. I vores åbningstid kan enhver møde op uden tidsbestilling og henvisning. Introgruppe De fleste behandlingsforløb starter i Introgruppen, som sammensættes på tværs af køn, alder og alkoholforbrug. Det er et undervisningsforløb, der foregår i 2 timer, 1 x ugentligt i 6 uger. Der undervises i Forbrug af alkohol, Det gode liv, Motivation og forandring, Sundhed, Pårørende, Trang og tilbagefald. Karen 45 år, misbruger: Det var så rart at møde andre og finde ud af at jeg ikke er den eneste mette, kontorassistent randi, jeanett, kontorassistent susanne, Modtageteamets åbningstider: Personlig rådgivning: Mandag kl Telefonisk kontakt: Mandag kl Tirsdag kl Tirsdag kl Onsdag Efter aftale Onsdag kl Torsdag kl Torsdag kl Fredag kl Fredag kl sidse, sygeplejerske anette, afdelingsleder susan, sygeplejerske Når man holder op med at drikke, efter misbrug af alkohol gennem længere tid, kan man få fysiske symptomer, også kaldet abstinenser. Abstinenser kan være farlige, hvis ikke man får medicinsk behandling - altså bliver afruset. I Modtagelsen er det som regel Sidse eller Susan (sygeplejersker), der vurderer abstinenser bl.a. ved at måle puls og blodtryk. Det er egen læge, der ordinerer medicinen, som er Risolid og desuden B-vitaminer. Hvis der efter 14 dage med afholdenhed stadig er voldsom fysisk trang til alkohol, kan der tilbydes behandling med Campral, et præparat der dæmper trang. Det er også sygeplejerskerne der tilbyder sundhedssamtaler til alle der afruses. symptomer på abstinenser: rystelser, svedeture, uro i dele af eller hele kroppen, hjertebanken og feber. evt. krampeanfald, som kan give vrangforestillinger og i værste fald blive livstruende. nada café en værdsat leder I 2012 indstillede medarbejderne Anette Rasmussen til årets leder 2012 med følgende begrundelser: Hun inspirerer os til faglig udvikling og får os til at anstrenge os for at leve op til forventningerne Hun fremmer respekten mellem kolleger på tværs af faggrænser Hun stiller op for borgere såvel som medarbejdere behandlingen kan suppleres med øreakupunktur (nada). mandag og torsdag kl Hun tænker i helheder og ser os som en del af kommunen Hun er bevidst om sit ledelsesmæssige ansvar og forstår samtidig at uddelegere opgaver og give os udfordringer og handlerum Til medarbejdernes ærgrelse blev hun dog ikke blandt de endeligt nominerede til prisen. 4 5\n4 hvem er vi... ambulant behandling helle, birthe, Helle, Birthe og Jette (socialrådgivere) tager sig professionelt af den ambulante behandling, som består af individuelle samtaler og/eller behandling i grupper. Samtalerne drejer sig om de forandringer borgeren ønsker at opnå ved at ændre alkoholvaner eller ophøre med at drikke alkohol. Der anvendes forskellige metoder i samtalerne og alle uddannes bl.a. i at anvende kognitive metoder. dagbehandling i gruppe I 2012 startede vi et nyt ambulant tilbud om dagbehandling, som ledes af Mehendi og Helle assisterer. Dagbehandlingen forløber over 12 uger, mandag, onsdag og fredag fra kl jette, Anonym: Svend 42 år: Jeg har nu fundet ud af at det har for store konsekvenser for mig at drikke. Jeg oplever, at kunne takle de udfordringer jeg møder, med de redskaber jeg har fået med herfra. Jeg har samtidig fået viden om hvordan min kone ser mig i mit misbrug og det har været en stor hjælp Har profiteret af mit forløb i alkoholbehandlingen, ved at få redskaber til at have fokus på mit alkoholforbrug og vil helt klart anbefale det til andre. Har følt mig mødt og respekteret, hvilket har gjort det nemmere at komme her, selvom jeg har taget et par tilbagefald under forløbet samarbejde med AA -en frivillig organisation AA (Anonyme Alkoholikere) træffes i alkoholbehandlingen torsdage fra kl. 16 til 18 samt på 5. modul i introgruppen Det er et tilbud til borgere, der har som mål at blive afholdende, kan være det i hele forløbet mehendi, og som kan og vil arbejde med at få indsigt i de personlige problemer, der gør det attraktivt at drikke alkohol. Der trænes og øves i at arbejde Birthe 45 år: konkret med de tanker, følelser og handlinger der er alkoholrelateret. De metoder der bruges, har været super brugbare for mig, det har gjort, jeg virkelig har udviklet mig og føler mig klar til at blive udskrevet. Jeg oplever personalet som yderst kompetente fokus på børn og unge Hanne tager sig varligt af børn og unge i familier med alkoholproblemer. Gennem individuelle samtaler og gruppeforløb aflastes børnene, når de får viden om det at være barn i en familie med alkoholproblemer og når de møder andre børn, føler de sig ikke længere alene. Lone 17 år: Ved at få hjælp her er jeg overbevist om, at det ikke er min skyld at min far ryger hash. Jeg får ikke længere dårlig samvittighed over at sige fra over for ham. Jeg har mindre skamfølelse. Jeg tør næsten ikke tænke på hvor jeg ville have været, hvis jeg ikke havde haft jer. Til en Jeg kommer virkelig til at savne dig. Tusind tak for alt Pårørende Behandlerne tilbyder rådgivning og behandling til pårørende, fordi det er svært at være pårørende til en person, der har problemer med alkohol, uanset om det er ens ægtefælle, forældre, søskende eller børn. Mange pårørende har et oprigtigt ønske om at hjælpe, men ved måske ikke hvordan. Rådgivning om hvad det betyder for dem, kan give overblik over deres situation og handlemuligheder. Hjælpen foregår individuelt og i grupper, fordi det for mange er en god støtte og hjælp at tale med andre, som er i en lignende situation. Marie 17 år, om familiesamtaler: Min mor, søster og jeg kan nu tale sammen om fars alkoholmisbrug, hvilket vi ikke kunne før. Så vi er kommet tættere på hinanden Jon 16 år, om det første møde i ungegruppen:...det har bare været den bedste dag jeg har haft i lang tid Jette 24 år: Jeg kunne ikke overskue at min kæreste drak og lod det gå ud over mig. Jeg mistede min selvtillid og jeg kunne ikke handle i det. Jeg har nogle gange været sur på dig, som, fordi du udfordrede mig og ville have at jeg skulle tage ansvar for mig selv. Tusind tak for din hjælp hanne, børne- og familie alkoholrådgivning i sundhedsregi Alkoholrådgivning i sundhedsregi er et fireårigt projekt der slutter til august Det primære formål er, at komme i kontakt med borgere med overforbrug af alkohol for at kunne rådgive om alkoholforbrugets betydning for bl.a. helbredet. Sundhedsfagligt personale har fået undervisning i: Alkohols skadelige virkning Hvad er alkoholbehandling trine, alkoholrådgiver Hvordan spørges patienter/borgere om deres alkoholforbrug Der har ligeledes været tilbudt individuel rådgivning til patienter hos praktiserende læger og på Kolding Sygehus. alkoholbehandling er gratis og man kan være anonym 6 7\n5 året der gik... Vi har til fulde nået vores mål om at være synlige i medierne, styrke samarbejdspartneres handlekompetence og skabe fokus på børn i familier med alkoholproblemer. Den elektroniske registrering halter det håber vi kan afsluttes i Kommunikationsplan I november 2011 lagde vi, i samarbejde med Kommunikationsafdelingen, en kommunikationsplan for Målene var, at borgere og medarbejdere fik kendskab til Alkoholbehandlingen, vores konkrete tilbud og hvem der gør brug af det. Vi er meget tilfredse med, at vi opnåede at få disse budskaber ud i Jydske Vestkysten, P4 Trekanten og i landsdækkende TV både TV2 og DR1. MI-samtaler Fra januar tilbød Modtageteamet MI-samtaler (Motivational Interviewing). Det har været tilbudt til cirka hver fjerde nyindskrevne, og tre ud af fire har deltaget. Foredrag med Birgit Trembacz Medarbejdere fra Misbrugscenteret, Familierådgivningen og Familiecentret deltog i en temadag, hvor fokus for dagen var samarbejde på tværs for at hjælpe børn i familier med alkoholproblemer. Birgit Trembacz holdt et varmt og nærværende oplæg ud fra mantraet: Den bedste måde at hjælpe børnene på, er at hjælpe forældrene til at være de forældre, de gerne vil være! 2012 i tekst og tal Indskrevne i 2012 Dagbehandlingen Dagbehandlingen, som startede i juni, er vores nyeste behandlingstilbud. 11 er visiteret. Heraf har 6 af forskellige grunde ikke kunnet gennemføre forløbet, 1 har gennemført og 4 er aktuelt i behandlingen. Temaeftermiddag med Henrik Rindom I oktober deltog vi i temaeftermiddagen Tør du få øje på misbrugeren?, hvor Henrik Rindom fortalte om hvor tæt alkohol og tobak er forbundne også i hjernen. Dermed er der relativ stor risiko for tilbagefald ved ikke at stoppe med begge dele på én gang. Vores fire uddannede rygestopinstruktører vil sørge for at vi arbejder videre med den viden i ACT en kognitiv metode Gennem de senere år er alle e blevet uddannet i kognitive behandlingsformer. Fra oktober 2012 til marts 2013 er alle e også undervist i ACT (Acceptance and Commitment Therapy). Det forventer vi os meget af i de kommende år. Undervisning af 800 frontpersonaler I november afholdt vi den sidste undervisning af i alt ca. 800 frontpersonaler indenfor Social-og Sundhedsforvaltningen og Børne- og Uddannelsesforvaltningen. Tilbagemeldingerne: Det er godt vi lærer om alkohol, hvad det betyder for børnene, hvad vi kan gøre og hvor vi kan få hjælp! Gennem flere år har vi ligget på en årlig indskrivning af borgere med overforbrug/misbrug eller afhængighed på 330 borgere, +/- 20 personer. Det som er usædvanligt for 2012, er det store antal pårørende, særligt antallet af børn og unge, som er steget fra de foregående år ca. 30 årligt til 130 i Vi mener det skyldes opkvalificering af 800 frontpersonaler og en bevidst pressestrategi. Indskrevne fordelt på klassificering af alkoholforbruget I perioderne og , herefter nyt journalsystem Konverteringen til et nyt journalsystem har givet nogle udfordringer ift. at dokumentere vores arbejde. Det er dog lykkedes at finde dokumentation for, at vi i en periode har øget indskrivningen af borgere med overforbrug eller lettere misbrug med 2/3 fra første kvartal 2011 til første kvartal Vi mener det skyldes en generel øget opmærksomhed på, hvor udbredt overforbrug af alkohol er blandt danskere, og at vi har bragt historier om mennesker, som har minimeret deres alkoholforbrug gennem et kortere forløb i Alkoholbehandlingen bestående af undervisning og samtaler. 130 børn og unge hvis mor eller far drikker 75 voksne pårørende borgere med overforbrug/misbrug eller anghængighed 33 I alt 524 EKJ nyt journalsystem I maj konverterede vi til et nyt elektronisk journalsystem - EKJ. Systemet er endnu ikke fuldt ud i drift. Det betyder bl.a. at en del registrering ikke kan foretages, at det er vanskeligt at trække oplysninger og f.eks. at indberetning til de nationale registre ikke er tilstrækkeligt valide. Alkoholrådgivning i sundhedsregi I 2013 går projektet ind i sin afsluttende fase. Gennem tre et halvt år er der undervist 270 læger og sundhedspersonaler på Kolding Sygehus og hos praktiserende læger samt medarbejdere ved Kolding Kommune. 43 patienter/borgere (25 mænd, 18 kvinder) har fået individuel rådgivning om alkoholvaner, heraf 5 pårørende. I alt 116 i første kvartal 2011 og I alt 231 i første kvartal\n6 kommunikation......større synlighed I 2012 har vi i Alkoholbehandlingen haft særligt fokus på at skabe synlighed omkring vores tilbud gennem forskellige medier f.eks. Facebook, hjemmesiden, aviser og landsdækkende TV. I juni udsendte vi postkort til alle i årgang 1967 og 1977 med budskabet om at voksne i Kolding Kommune drikker lidt for meget, påført henvisning til muligheden for rådgivning og behandling. Under overskrifter som En enkelt øl blev til to, fire, seks stykker om dagen og Hele familien får hjælp når øllet flyder, har vi præsenteret, at der både er tilbud til borgere med overforbrug af alkohol, der har som mål at mindske deres forbrug misbrugere der ønsker at blive afholdende pårørende børn såvel som voksne avisartikler Af: Lotte Højstrøm, Kolding, Børn af alkoholikere strømmer til for at få hjælp Misbrug: Et stærkt stigende antal børn i Kolding får hjælp af en særlig børnefaglig medarbejder i kommunens alkoholbehandling, fordi deres mor eller far er alkoholiker. Søgningen er blandt andet steget, fordi alkoholbehandlingen har haft et par medarbejdere ude at undervise lærere, pædagoger, sundhedsplejersker og andre, der arbejder med børn og unge. De har lært om, hvordan de får øje på børn, der mistrives, når mor eller far drikker for meget. Af: Sigrid Hald Kristensen, Kolding Dobbelt så mange får hjælp til at styre alkoholforbruget Overforbrug: Flere og flere borgere i Kolding Kommune beder om hjælp, når deres alkoholforbrug bliver for stort og det ene glas langsomt begynder at tage det andet. I Kolding er der i løbet af de seneste to år sket en fordobling i antallet af borgere, som gerne vil have hjælp til at stoppe det overdrevne alkoholindtag. Af Jakob Hille, Kolding, Julen betyder flere i alkoholbehandling i Kolding Flere end sædvanligt melder sig til behandling for alkoholmisbrug efter den forestående julehøjtid. Tænk på dine børn, når du skåler julen ind Børn bliver ramt af danskernes udbredte, oversete alkoholmisbrug, der bliver synligt i julen. Halvdelen af de børn, som vokser op i familier med alkoholproblemer får selv problemer med misbrug, psykiske lidelser m.m. Succesen er størst når vi inddrager familien i behandlingen Behandlingssuccesen er størst, når de pårørende inddrages, fordi den drikkende gennem sine børn og andre pårørende kan se, hvilken påvirkning deres misbrug har på deres børn og partner. Artiklerne medførte en øget indskrivning op til jul set ift. tidligere år. En enkelt øl blev til to, fire, seks stykker om dagen Overforbrug: Martin var oppe på at drikke seks-otte øl. Hver dag. En kollega tog ham i nakken, og gennem Alkoholbehandlingen er hans forbrug blevet normalt igen. Martin har kone og to børn og han er lykkelig for, at det store alkoholforbrug er blevet normaliseret. For meget øl gik også ud over familien\n7 LOGO3_1-linjeMellem_POSrød fokus: børn i familien Når Mette på 17 år og Line på 14 år ser på billeder fra dengang de boede med både mor og far, synes de ikke det er billeder af børn, der synes det er øv! Med andre ord var der ikke andre omkring dem, som kunne se hvordan de havde det med en far der drak for meget. Familiesamtaler har bevirket at alle tre nu er begyndt at tale sammen om misbruget og at pigerne har en bedre forståelse for hinandens reaktioner og måde at opfatte tingene på. Modsat mange andre havde Mette og Line en mor, der kunne hjælpe dem i behandling, Det har jeg ikke fortrudt, for som hun siger; Jeg oplever, at de er blevet gladere, positive, mere imødekommende og nu tør sige deres mening og de tør åbne op, når der er noget de er kede af eller der er noget, der går dem på. Bag billederne gemte sig Mette, som var enormt ked af det hele tiden og lillesøster Line som var enormt vred og hele tiden blev sur. For to år siden besluttede deres mor at lade sig skille fra pigernes far. For Line har forløbet i Alkoholbehandlingen gjort hendes tilværelse væsentlig mere overskuelig ved at hun har fået viden om, hvad det betyder at få snakket om, hvad det har betydet for hende at hendes far drikker. For Mette var det afgørende at møde andre unge i gruppe, fordi så var det ikke pinligt mere, at fortælle andre at jeg har en far der drikker, som hun siger. I dag har hun det godt og er glad for at gå i skole. På et år har Alkoholbehandlingen øget indskrivningen af børn fra bl.a. fordi vi har undervist ca. 800 frontpersonaler i Kolding Kommune. De har fået bevidsthed om, at børns mistrivsel også kan skyldes, at mor eller far drikker for meget og at disse børn kan få hjælp. Derfor er flere blevet henvist. forsiden... Illustrationen fra forsiden ses her i sin fulde udgave. Det er, helt på eget initiativ, skrevet af Sofie på 9 år, en dag mens hun deltog i børnegruppe. Sofies ord siger dels noget om de tanker børn i familier med alkoholproblemer kan have, og desuden noget om hvad der bliver talt om i gruppen. Alkoholbehandlingen - Elvej 2A Kolding - Tlf


Studerende savner svar på eksamener og studiestart – Ekstra Bladet\n7. maj. 2020 kl. 22:46\nDer mangler fokus på de videregående uddannelser, mener formand for Danske Studerendes Fællesråd\nTorsdag aften blev planen for anden fase af Danmark fremlagt. Store dele af landet åbner igen i de kommende uger, men der er stadig mange ubesvarede spørgsmål for de videregående uddannelser, mener organisation. (Arkivfoto) Foto: ólafur Steinar Gestsson/Ritzau Scanpix\nSkal studerende forsvare deres speciale foran en skærm? Og hvad med dem, der læser til arkitekt, men som ikke har kunne øve på tegnestue?\nDet er nogle af de spørgsmål, som organisationen Danske Studerendes Fællesråd (DSF) sidder tilbage med, efter at planen for anden fase af genåbningen torsdag aften blev præsenteret.\n- Man nævner ikke rigtig de videregående uddannelser i aftalen, og det er meget sparsomt med information, siger formand Johan Hedegaard Jørgensen.\nAf planen, som statsminister Mette Frederiksen (S) fremlagde torsdag aften, fremgår det, at 'undervisning og eksamener med krav om fysisk fremmøde' bliver muligt fra 18. maj.\nMen den formulering rejser blot nye spørgsmål, mener Johan Hedegaard Jørgensen.\n- Hvor lægger man snittet for, hvad der må afholdes fysisk og ikke fysisk? Vi har naturligvis forståelse for de sundhedsmæssige hensyn, men vi håber, at universiteterne kan komme med nu, lyder det.\nOgså studiestarten til sommer mangler der afklaring på, siger formanden.\n- Det ville være katastrofalt med en digital studiestart. Det er vigtigt, at man kan mødes fysisk og få en ordentlig faglig introduktion.\n- Der er nogle spørgsmål, som desværre stadig blafrer lidt i vinden.\nJohan Hedegaard Jørgensen håber, at biblioteker, laboratorier og værksteder snart kan åbne helt.\n- Og så håber vi, at vi kan få flest mulige til eksamenen under ordentlige forhold, for en fysisk eksamen er altså bare bedre end at køre den digitalt.\nPå tværs af fag og skoler gælder ønsket om at få de studerende tilbage til klasseværelserne, siger han, for det er tiltrængt.\n- Det er hårdt for mange at sidde derhjemme og få undervisning gennem en skærm. Mange sidder hjemme alene på kollegieværelser, og det kan være en ensom tilværelse, lyder det fra formanden for DSF.


Et revolutionerende tagsystem med 10 års garanti.\nMultigum er et professionelt combined polymer baseret forsegling og coating system, som når den tørrer, bliver til et resistent og langtids holdbart tagsystem.\nDen store fleksibilitet, kombineret med dens holdbarhed over for revnedannelser, forsyner produktet med en meget stor holdbarhed over for selv meget store revner samt store bevægelser i konstruktionen.\nMultigum er et pasta materiale, som er hurtigt og effektivt at påføre med sprøjte, rulle eller ved børste udlægning.\nMultigum er et vandbaseret, bruger- og miljøvenligt produkt.\nMultigum er et ikke opflammende produkt.\nMultigum er på visse markeder godkendt til anvendelse i. fbm. drikkevand.\nMultigum anvendes som tagbelægning på underlag af følgende: Beton, gammel tagpap, galvaniserede og lakerede stålplader, asbest plader mm.\nMultigum kan også anvendes som maling på ydervægge, hvilket kan have store fordele grundet den høje fleksibilitet og styrke over for revner i facaden.\nMultigum er godkendt for anvendelse som overfladebehandling i drikkevandstanke.\nAccelereret vejrbestandighed for UV (2000 timer):\nBrudstyrke i henhold til I.S.I. standard no. 4518:\n500 gange udstrækninger af 1 mm., samt 6.000 udstrækninger af 3 mm.\nTykkelse på Multigum– 2mm.\nFør påførelsen af Multigum skal overfladen forberedes, alt afhængig af overflade typen, dette gøres som følgende:\nPåførelsen skal ske på en ren og tør overflade som er afhærdet i minimum 30 dage før påførelsen.\nFjern alle løse partikler. Sprøjt 150-250 gr./m2 Multigum Primer MS på betonen.\nTørretid: 20-40 min.\nTag med tagpap:\nFjern alle løse tilslag, Rens taget grundigt for mudder og andet skidt, vent til taget er helt tørt. Sprøjt 300 gr/m2 Multigum Primer MS på tagpappen indtil tilslaget er helt dækket.\nTag med metalplader: (malede eller galvaniserede)\nFjern alle aflejringer og løse partikler. Påfør polyurethane fugemasse ved alle plade samlinger, samt over alle skruer. Sprøjt 200 gr./m2 Multigum Primer MS-1 på metalpladerne.\nTag med asbestplader:\nFjern alle aflejringer og løse partikler. Rens taget grundigt med vand for at fjerne mudder og algedannelser, vent til taget er helt tørt. Påfør polyurethane fugemasse ved alle pladesamlinger, samt over alle skruer.\nSprøjt Blå Multigum fortyndet med 50% vand i en mængde af 300 gr./m2 på asbestpladerne.\nTag coated med bitumen:\nFjern alle aflejringer og løse partikler, rens taget grundigt for mudder med vand, vent til taget er helt tørt. Fordybninger på mere end 8 mm. skal fyldes med cementbaseret mørtel, som er tilsat en akrylbaseret latex.\nSprøjt Multigum Primer MS i en mængde af 150-200 gr./m2 på taget\nTørretid: 30-60 min.\nMultigum må ikke anvendes på bitumen nyere end 12 måneder, eller på blød bitumen.\nTag coated med gammel akryl produkt:\nFjern alle løse partikler, rens taget grundigt for mudder og andre urenheder, vent til taget er helt tørt. Fordybninger større end 8 mm. skal fyldes med cementbaseret mørtel, som er tilsat en akrylbaseret latex.\nSprøjt Multigum Primer MS i en mængde af 150-200gr./m2 på taget.\nFjern alle urenheder, påfør Multigum ovenpå den foreskrevne primer i hjørner og samlinger mellem lodrette og vandrette flader, tagrender, rørgennemføringer, samt over revner i tagbelægningen, dette sprøjtes i 20 cm brede strimler.\nEfter at Multigum "strimlerne" over revner og hjørner er tørre, påføres det første lag af Blå Multigum med sprøjte eller rulle på hele tagfladen. Der skal også påføres Multigum på evt. lodrette flader min 20 cm op eller 10 cm over eksisterende tagbelægning. Dette påføres i en mængde af 1-1,25 kg/m2.\nTørretid 4-6 timer.\nSidste lag Hvid/Mellemgrå Multigum påføres i en mængde af 1-1,25 kg/m2, efter at det første lag er tørt.\nDen samlede mængde Multigum udgør 2-2,5 kg/m2 ( 2,5 kg/m2 ved store arealer).\nHvis påføringsmetoden er med rulle skal dette gøres med krydsrulning mellem hvert lag.\n4-6 timer(ved 25 C og 50% R.H.)\nTotal tørretid: 14 dage\nMå udsættes for regn efter 24 timer tørretid.\n22 kg spande.\nOpbevares ved højere temperaturer end 3 C, opbevares i skygge væk fra direkte sollys.\nMå ikke sluges, vask hænder med vand og sæbe umiddelbart efter brug\nMå ikke påføres ved temperaturer lavere end 5 C og ikke ved højere end 35 C.\nMultigum må ikke fortyndes (undtagen ved brug som blå primer).\nBassin test kan udføres efter 14 dage.\nMultigum må ikke påføres i lag tykkelser på mere end 1,25 kg/m2 (bortset fra Multigum strimler).\nVed meget lave temperaturer skal det første lag Multigum (blå) tørre i 12 timer, før sidste lag Multigum (Mellemgrå/Hvid) påføres.


Vi rejser på nye måder: Her er 6 rejsetrends, der vil dominere i 2020\nDer er ingen tvivl om, at vi kommer til at rejse - det bliver bare på en ny måde. Teknologien vil i højere grad spille ind, og vi er på jagt efter unikke oplevelser. Foto: Qatar Airways\nANNONCØRBETALT INDHOLD Qatar Airways. Skrevet af Jannik Brinck\n20. jan 2020 KL. 8:50\nÆndrede forbrugerkrav og nye vaner kommer til at påvirke rejsebranchen i 2020. Her er, hvad du skal vide for at blive klædt på til rejseåret, der venter lige forude.\nVi kommer til at søge væk fra andre turister, lade os guide af teknologi og selv stå for bookingen - og så er Mellemøsten stadig en højdespringer på listen over destinationer.\nPå kanten af ikke bare et nyt år men et nyt årti, er det interessant at se på, hvordan vi kommer til at rejse i 2020. For der er ingen tvivl om, at vi kommer til at rejse – bare på en ny måde.\nI første halvår af 2019 ankom der ifølge World Tourism Organization 671 millioner turister til en af verdens mange feriedestinationer. Det er en stigning på 30 millioner i forhold til samme periode året forinden og et klart vidnesbyrd om, at verden er på farten. Og på jagt efter oplevelser.\nMen hvad bliver det kommende års store bevægelser på rejseområdet? Her er seks bud på, hvilke rejsetrends vi vil komme til at opleve i 2020.\n1. Mellemøsten og ’second city’\nMellemøsten er den hurtigst voksende region i verden, når det kommer til rejsedestinationer. Turismen målt på antallet af ankomster voksede med 10 pct. i 2018 og væksten er fortsat med otte pct. ind i første halvår af 2019. Det viser tal fra World Tourism Organization.\nEn række byer i Mellemøsten er skudt frem som nye, stærke destinationer de senere år. Det gælder eksempelvis Qatars hovedstad, Doha, der har gjort meget for at booste turismen og for at åbne sig mod omverdenen.\nModerne arkitektur, en spændende restaurantscene og interessante seværdigheder er kommet til. Det har givet pote, og Doha ventes frem mod 2025 at blive en af de byer i verden med størst fremgang i antallet af turister.\nI det hele taget synes der verden rundt at være stor interesse for at prøve nyt.\n“Jeg sporer en højere grad af lyst til at prøve alternative destinationer. I stedet for Thailand vælger man Cambodja, og i stedet for London prøver man Gdansk i Polen. Simpelthen for at prøve noget nyt, og noget som andre ikke har gjort,” fortæller den danske rejseblogger Oliver Bruun, der driver rejsesitet Travelscoop og rejser 7-10 gange om året.\nMellemøsten er den hurtigstvoksende region, når det kommer til turisme. Her får man varme, en afslappet kultur og anderledes oplevelse i moderne storbyer og sandfyldt ørken. Foto: Qatar Airways\nHotelportalen Booking.com har foretaget en stor undersøgelse af verdens rejsevaner, og af den fremgår det, at omkring halvdelen af de adspurgte er interesseret i at komme til destinationer, der ikke er præget af overturisme. I undersøgelsen beskrives den tendens som ’second city’-rejsende. Altså, en tendens, hvor man søger mod mindre kendte destinationer for at være lidt mere alene og efterlade et mindre aftryk på lokalområdet.\nDet kunne også være Antarktis, der ifølge magasinet Forbes er en højdespringer på listen over eventyrdestinationer, mens Italien topper listen over de mest besøgte turistlande.\n2. Selvbooking og hightech rejseguider\nVi skræddersyr i stigende grad selv vores rejser. Tendensen har været der længe, godt hjulpet på vej af online bookingmuligheder – og vil fortsætte i det kommende år.\nVi vil i højere grad booke rejserne på egen hånd udenom et rejsebureau, og det kan der være gode grunde til. Man kan i højere grad skræddersy turen og samtidig spare et ofte fordyrende mellemled.\nOnline har man direkte adgang til hoteller, attraktioner, restauranter, flyselskaber og andre dele af en rejse. Der kan eksempelvis være både penge og meget besvær at spare ved at booke flyet direkte hos flyselskabet og ikke gennem en tredjepart som en prisportal eller et rejsebureau.\nBooker man direkte på flyselskabets hjemmeside, oplever man ofte et højt serviceniveau, mere gennemsigtige priser og bedre muligheder for at ombooke et fly.\n“Det er bestemt ikke altid en fordel at booke gennem en tredjepart, hvis eksempelvis noget går galt, så kan man komme i store problemer. Jeg bestiller selv ofte direkte på flyselskabets hjemmeside, hvis der ikke er en stor besparelse at hente gennem en anden leverandør,” siger Oliver Bruun.\nForbrugerrådet Tænk har i en analyse set på forskellen på at booke hos portaler og flyselskaber. Ifølge analysen er man som forbruger bedre stillet ved at booke direkte hos flyselskabet, fordi rejser lettere kan ændres hos flyselskaber, tilkøb af mad, ekstra benplads og ekstra bagage ofte kan være besværligt at booke gennem portaler samt at ændringer i fx afgangstider ikke altid når frem til dig gennem en portal.\n3. Ny teknologi viser vej\nDet er ikke kun i bookingsituationen, at teknologien vil spille ind i det kommende år. Når det kommer til valg af destination, attraktioner og overnatningssteder, vil teknologien i højere grad spille ind.\nI Booking.com-undersøgelsen fortæller næsten 6 af 10 respondenter, at de ønsker at bruge teknologi til at introducere dem til noget nyt i det kommende år. Steder, attraktioner, oplevelser, som de ikke kendte på forhånd.\nTilsvarende ønsker 44 pct. en app eller tilsvarende tech-løsninger, som de kan bruge til at planlægge aktiviteterne på turen.\nHer ventes kunstig intelligens at blive mere udbredt i rejsebranchen i 2020 og frem, fordi den giver mulighed for at tilbyde kunder skræddersyede rejser ud fra de rejsemønstre, som de tidligere har vist interesse for.\nDet kan for eksempel være teknologi, der kan bruges til at introducere nye destinationer, attraktioner og oplevelser, eller en app eller tilsvarende tech-løsninger som kan bruges til at planlægge aktiviteterne på turen.\n4. Nye rejseformer\nAktive rejser, hvor man er på farten sammen med ligesindede, ventes også at komme til at fylde mere. Det kan være yoga-ophold, kulinariske rejser, surfing-oplevelser, cykelrejser, litteraturrejser, skiferier eller måske vandreture.\n“Grupperejser er vildt populære. Også blandt unge, men det er egentlig ikke nyt. Det sjove er, at singlerejser også vokser. Jeg har selv prøvet det, og det er virkelig en oplevelse, hvor man lærer meget om sig selv. Man lærer sig selv bedre at kende,” siger Oliver Bruun.\nFerier, der indeholder et element af aktivitet, og hvor man måske samtidig kan benytte tiden til at dyrke en fritidsinteresse, som man deler med andre.\nMichelin-stjerner, madkurser, middage i private hjem, jagt efter dyr, trøfler eller måske fisk og meget andet. Madrejser er blevet et kæmpe marked, og den tendens vil fortsætte.\nFlybilletterne vil blive booket afhængig af, hvilken eftertragtet madoplevelse, man har været heldig at få fingre i. Og det er ikke kun være de store restauranter, der er interesse for. Også de ukendte, lokale oplevelser, hvor man kan sidde i fred fra andre turister vil være i høj kurs.\n71 pct. af respondenterne i Booking.com-undersøgelsen svarer, at det er vigtigt for deres valg af destination og ferieform, at man kan spise lokale madretter.\n6. Nyd rejsen i slowmotion\nRejsen begynder allerede, når du tager hjemmefra. I fremtiden vil rejsende have fokus på at nyde turen fra første øjeblik, at de tager hjemmefra.\nFå det meste ud af din rejse - undersøg om flyselskabet tilbyder en luksuslounge, hvor du kan nyde tiden før rejsen og ved overlays. Det kan være en rigtig god idé at booke billetter direkte hos flyselskaberne. Priserne er mere gennemsigtige, og skal rejsen ombookes eller på anden vis ændres, kan det være svært gennem en prisportal. Foto: Qatar Airways\nDet kan være ved at betale for at undgå kø i lufthavnen, at blive frisket op i en af flyselskabernes eksklusive lounges i forbindelse med flytransfer eller på anden måde købe sig til forkælelse på rejsen.\n’Slo-mo’ ventes at afløse ’Fomo’, der står for fear of missing out, altså frygten for at gå glip af noget. Et begreb, der blev introduceret med de sociale medier og always on-tankegangen.\nNu ser det altså ud til, at rejsende i stedet prioriterer at sætte farten ned på ferierne og slippe noget af bekymringen for at gå glip af noget – tage det langsomt og være tilstede i nu’et.\nHvor skal du hen næste gang? Se Qatar Airways' destinationer her\nAnnoncen er produceret den 20.01.2020 af Børsen Creative i samarbejde med Qatar Airways.\nOverset destination for de kræsne: Unikke oplevelser i oliestaten\nSelv om S-regeringen lige har afvist at stramme op på lånemarkedet for at bremse boligpriserne, så er der stadig al mulig grund til at gøre det. Sådan er meldingen fra Nationalbanken, der lige har sendt en ny prognose på gaden.Det er med en lavere pr...\nNordisk streamingtjeneste vil gafle kunder uden for hjemmebanen\nDen globale streamingkrig spidser til, og det kan være svært at vælge, om du skal kaste penge efter Netflix, HBO, Disney+ – eller måske en helt fjerde. I nogle lande bliver valget nu endnu sværere, når Viaplay træder ind på nye scener.Nordic Entertai...\nEfter det massive kursridt Ørsted-aktien har været på, siden selskabet målrettet iværksatte en strategi om at gå fra sort til grøn energi, jagter investorer nu det næste selskab, der kan levere samme forvandling. Lars Skovgaard Andersen, investerings...\nDen gældsplagede kinesiske ejendomsgigant Evergrande har indgået en aftale med investorer om rentebetaling på et obligationslån.Det meddeler selskabet tidlig onsdag morgen dansk tid.Ifølge finansmediet Bloomberg News omfatter aftalen et beløb svarend...


Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre Cykel Tilbehør hos fuglebjerg.dk -\nCykler Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre Cykel Tilbehør\nLeder du efter Cykel Tilbehør Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre?\nFind varen Cykel Tilbehør Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre på fuglebjerg.dk\nCykler kender man for cool Cykel Tilbehør - og Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre er bestemt ikke undtaget. Og det er bestemt ikke en hemmelighed at køberne af Cykler er yderst tilfredse i forhold til pris vs. kvalitet - og alle fordelene er heller ikke mulige at overse.\nMuc-Off Bike Cleaner 5 Litre fra Cykler - Men hvorfor lige netop at bestille Cykel Tilbehør på fuglebjerg.dk?\nHvorfor skal man bestille Cykel Tilbehør Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre fra Cykler - og ikke hos en af de andre konkurrerende producenter?Det er et godt spørgsmål - men dog ikke umuligt at få svar på. Lige netop med Cykler - specielt når det kommer til deres Cykel Tilbehør, så har de nemlig et rigtig godt ry, og deres købere er vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger du så? Det er simpelt. Cykler har en helt tæt sammenhæng med pris og kvalitet. Og det er noget de fleste kunder værdsætter meget højt.I dag kan du bestille Cykel Tilbehør Muc-Off Bike Cleaner 5 Litre for kun 319.00 dk. Og det er jo ganske fornuftigt!\nCykler Pumpe - Sks Raceday Cykel Tilbehør\nEn racer - minipumpe som yder et maksimalt lufttryk på helt op til 10 bar / 144 PSI. SKS har lavet pumpen, af...


Mød Elena fra Hadsten og se filmen om hende\n13/09/2021 KL. 08:00\nFilminstruktør Casper Balslev har fulgt Elena ’Morgenstjerne’ Pateau fra Hadsten gennem 2,5 år. Se filmen 16. september i Sløjfen. Foto: Presse\nVidste du, at den eneste danske kvinde, der stiller op i professionelle wrestlingshows, bor i Hadsten?\nFilminstruktør Casper Balslev har fulgt Elena ’Morgenstjerne’ Pateau gennem 2.5 år, og det er der kommet et filmhit ud af.\nHvad får Elena til at møde op i ringen for at blive tæsket løs på af sine ofte mandlige modstandere? Er det anerkendelse, mere selvtillid eller et fællesskab? I filmen følger vi Elenas rejse igennem det farverige miljø, der blander højspændt action, uforglemmelige “one-liners”, og farverige kostumer.\nDygtige og sociale Hadsten-piger rykker op i den bedste fodboldrække\nTorsdag 16. september kl. 19 kan interesserede se filmen i Sløjfen. Instruktøren Casper Balslev vil komme og introducere filmen, og efter visningen er det muligt at møde Elena og se hende og tre andre wrestlere i wrestlingringen.\nBilletter til arrangementet kan købes via favrskovbib.dk eller hadstenkulturhus.dk.


Lygtefolie | Køb lovligt i flere farver | CarLab\nLygtefolie, Selvklæbende, Mat Transperant (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, Light Black (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, King Yellow (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, Mat Sort (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, Red Traffic (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, Blank Klar (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie, Selvklæbende, Sky Blue (30cm x 10m) - 1stk.\nLygtefolie i flotte farver!\nPimp dine lygter i fede farver med vores lygte folie. Folien monteres direkte på lygteglasset. Giv din bil et helt unikt præg og design. Man kan blande mellem farverne for at opnå et helt unikt design, kun fantasien sætter grænser.


Almindelig Hanekro - Galeopsis tetrahit - Felthåndbogen\nGaleopsis tetrahit (læst 232 gange)\nKendetegn: En opret indtil 70 cm. høj enårig plante.\nBlomsterne har som karakteristisk for slægten næsten regelmæssigt 5-tandet bæger og underlæbens midtflig har farvetegninger, der formentlig tjenersikkert til at vise insekter vej til honninghgemmerne. Mellem midtfligene og sidefligene sidder 2 hule, kegleformede punkler på hver sin side af indgangen til kronens svælg.\nVariation: Underlæbens farvetegninger er ganske variable.\nForveksling: 3 andre ret sjældne arter i slægten: Sand- , Smalbladet og Gul Hanekro har tiltrykte bløde hår og bladfæster, der er glatte eller næsten glatte.\nDe 3 arter med stivhårede bladfæster adskilles såleds:\nHamp-Hanekro: 22-34 mm. lang gul krone med stor violetplet på underlæben.\nKrone 13-20 mm. rød eller hvid med en hvidgul plet og et varieret rødt mønster på underlæben, som er næsten kvadratisk og lige afskåret og flad: Almindelig Hanekro.\nI felthåndbogen kan du læse mere om: Skov-Hanekro, Hamp-Hanekro\nBiologi: Enårig sommerannuel urt med insektbestøvning.\nGaleopsis: af græsk gale: væsel og opsis: udseende, ansigt - altså "væselhoved", idet blomsterne med deres gabende svælg er blevet sammenlignet et væsels opspærrede gab.\nHanekro skyldes, at stænglernes opsvulmede bladfæster er blevet sammenlignet med den fremstående kro hos en hane.\nTetrahit >(middelalderlatin) sigter til de 4 nødagtige delfrugter i bægerets bund (som findes hos mange læbeblomstrede),.\nLevested: Almindelig Hanekro har været et meget almindeligt ukrudt mellem vårsæden og i rodfrugtmarker; men er nu væsentligt mindre almindelig p.g.a. herbicicsprøjtning. Nu er den nok så almindelig langsvejkanter, på ruderater o.l.\nUdbredelse: Ret almindelig på egnede voksesteder.\nLog på for at se et kort over Naturbasens observationer af Almindelig Hanekro.\nHvornår ses den? Den bomstrer juni-septembe.r\nDenne beskrivelse er skrevet/redigeret af en til flere personer baseret på en 1. udgave skrevet af Poul Evald Hansen d. 31-07-2019. Beskrivelsen er senest redigeret af Poul Evald Hansen d. 31-07-2019.


Feline Schiøtz Emborgvej 110, 8660 Skanderborg\nHerude hvor vi bor, er der for størstedelen af skolens børn kun 1-2 km til skole. Herhjemme cykler vi i ladcykel til skolen om morgenen. Mine børn er stoppet med at spørge om de må cykle selv, de kender svaret.\nDet er desværre blevet til et nej, fordi jeg simpelthen synes det er for farligt. Det kræver virkelig god tid, godt overskud og helst ikke morgentrafik - 3 ting der ikke hænger sammen med at skulle nå i skole om morgenen.\nBilerne kører snildt 80-100 km/timen, vejen er snoet, der er ikke en hvid stribe i siden til lige at give bare 15 cm helle, kanten på asfalten er stejl og når børnene først kommer ud i rabatten, fordi man desperat råber »ind til siden« når der kommer en bil, så er det virkelig svært for dem at komme op igen, uden at lave et stort sving ud på vejen.\nDer er knap nok plads til to biler ved siden af hinanden og nogen steder absolut ikke plads - så når vi kommer cyklende er det bare en virkelig, virkelig farlig vej.\nSom det er herude nu, så er folk tryggest ved at tage bilen de 1-2 km der er til skole, dette hænger hverken sammen med børnenes velvære og lyst til at cykle selv eller klimaets bedste.\nJeg ved ikke hvad der skal til - eller det vil sige jeg ved godt at et par dødsfald eller alvorligt sårede cyklister på strækningen ville hjælpe på prioriteringen, men det håber vi for alt i verden ikke vil ske.\nVi har efter sigende, tidligere fået bevilget en tovejs cykelsti på vores strækning fra Alken til Skanderborgvej og grundejerne langs vejen skulle også have givet grønt lys, men som vi alle undrer os over, er der ikke sket noget. For et år siden blev det meldt ud at der skulle komme cykelsti fra Svejstrup til Bjedstrup, men dette blev heller ikke til noget.\nBørn som boksebold\nVores skole er netop blevet bevaret, Bjedstrup Skole. Børnetallet stiger stødt. Nu har vi så lige fået at vide at vi er røget yderligere tre pladser ned på cykelsti-prioriteringslisten, hvilket jeg selvfølgelig slet ikke forstår.\nJeg har et stort ønske om at de af jer, der har tid og overskud til en lille omvej, tager turen heromkring. Jeg forstår godt at der er mange steder der er brug for nye cykelstier, men faktum er, at her er virkelig mange børn der potentielt set kunne cykle selv i skole, men at vejen bare er alt for farlig til at vi som forældre tør lade dem gøre det.\nJeg beder jer inderligt tage dette alvorligt.


Hypnotiseret - Kim Oechsle → Book direkte online her\nFlere underholdende foredrag om hvordan mindfulness, hypnose, hypnoterapi og metakognitiv terapi kan hjælpe mennesker ud af stress, angst, depression og bygge positive tanker og følelser op.\nHvordan mennesker oplever lidelse og mental fastlåsthed gennem gentagne, negative tankemønstre. Hvordan vi kan udnytte det positivt ved at forstå processerne og bruge hypnose og mindful opmærksomhed.\nAlle foredrag involverer publikum med demonstrationer og konkrete metoder, som kan anvendes af deltagerne.\nMere om Hypnotiseret - Kim Oechsle\nHypnotiseret - Kim Oechsle tilbyder flere forskellige foredrag om menneskelige problemer som stress, angst, depression, lavt selvværd og kroniske smerter. Ved at kombinere hypnose og mindfulness og ikke mindst forstå vores egne mentale processer, kan vi undgå eller reducere disse lidelser og forbedre trivsel og præstation.\nHYPNOSE: I foredraget "Hypnose - seriøst? Hypnose på hovedet" ser jeg på lidt omvendt på hypnose som et naturligt fænomen, alle mennesker oplever. Vi bruger hypnose til at forstå, hvordan gentagne negative tankemønstre skaber depression, angst, fastlåste overbevisninger og uhensigtsmæssig adfærd. Det er seriøst - men samtidig er det et underholdende og medrivende foredrag, for der er demonstrationer af hypnose undervejs. Ved at demonstrere fænomenerne fra showhypnose kan vi bedre forstå processerne bag tanker og forestillinger og hvad der sker, når tanker bliver så "virkelige" at vi reagerer følelsesmæssigt og fysisk. Både enkeltdeltagere og hele publikum får mulighed for at prøve hypnose. Lær om hvordan vi tøjler de negative fænomener og udnytter hypnose positivt. Selvhypnose, mindfulness, mentaltræning og visualisering er personlige værktøjer der kan træne tanker, følelser, krop og adfærd frem mod definerede mål.\nForedraget kan vinkles efter konteksten.\nKim Oechsle anvender hypnose, metakognitiv terapi og mindfulness ved stress, angst, fobier, depression og beslægtede problematikker som søvnbesvær, selvværdsproblemer men også noget så konkret som fysiske smerter, at ændre dårlige vaner og fremme præstation og motivation.\nRef. fra Viborg HK: "Vi har haft fornøjelsen af, at have besøg af Kim til vores erhvervsnetværksmøde. Kim var en fantastisk fordragholder, der formåede, at få alle deltagende med på hypnose-vognen, men på den helt rigtige måde. Det var halvanden time, som var meget givende og interessant – fortællingen omkring hvordan, vi alle kan bruge hypnosen i vores dagligdag eller på arbejdet var spændende. Vi i Viborg HK kan kun anbefalde alle til, at booke kim til foredrag – vi er yderst tilfredse."\nMINDFULNESS: Et underholdende foredrag hvor publikum gennem demonstrationer får ny indsigt i hvordan hjernen oplever tanker, sanser og følelser. Mindfulness er populært men også et udvandet begreb. Lær om hvad mindfulness egentlig er: en metode til at træne hjernen til at have bedre mindful opmærksomhed. Dvs at være i stand til både at observere tanker, følelser og sanser og samtidig at opleve disse fuldt ud uden modstand. Vi har evnerne, men de færreste har lært at udnytte hjernens mulighed for mindful opmærksomhed. Gevinsten er en øget mental fleksibilitet og robusthed, både overfor livets udfordringer og for de tanker og følelser, vi oplever livet igennem. Mindfulness består af øvelser som træner hjernen, men mange opgiver mindfulness fordi øvelserne er svære eller ikke giver mening. I foredraget introduceres en ny, systematisk metode til at lære mindfulness, som indeholder meget funktionelle mindfulness øvelser og en klar model for hvordan mindful opmærksomhed opnås. Publikum udfordres med flere demonstrationer til at anvende forskellige typer af opmærksomheden mod deres egne tanker. Desuden lærer alle deltagerne en eller flere meget konkrete mindfulness teknikker, der skaber ro og afstressning og værktøjer til træne hjernen til at bearbejde både tanker, følelser og sanseindtryk på en ny måde.\nSTRESS: Foredraget "Aktiv Stressreduktion" forklares stress ud fra en biologisk vinkel som sund, kortvarig stress og usund, langvarig stress. Denne enkle vinkel gør det nemmere at navigere i, når man skal forebygge stress eller komme ud stress. Vores nervesystem belastes af stressorer som om vi er på flugt eller i kamp. Vores tanker kan holde stress-tilstanden igang 24/7 og skabe usund, langvarig stress fremfor kortvarig, sund stress. Vores fighter-vilje får os til at ignorere symptomerne på at nervesystemet har kørt med alt for stor belastning i alt for lang tid. Stresstilstanden kan forebygges eller fjernes med aktiv stressreduktion. Kroppens har heldigvis en anti-stressmekanisme, afspændingsresponsen. Nervesystemet reguleres direkte med kropsbaserede teknikker som fx åndedrætsøvelser. Tanker, følelser og sansning fra kroppen adskilles og bliver håndterbare. Mindfulness giver kompetencer i afkoblet observation og gør at tanker ikke nødvendigvis belaster nervesystemet. Mentaltræning og visualisering med selvhypnose ændrer de automatiske mønstre og nye strategier kan trænes. Aktiv stressreduktion handler om at forstå processerne og at anvende strategierne dagligt. Foredraget indeholder demonstrationer undervejs og publikum lærer konkrete metoder til at skabe ro og lade krop og sind stresse af.\nSELVVÆRD: Foredraget "Træn dit selvværd". Der er stor forskel på den psykologiske definition af selvværd og følelsen af lavt selvværd. Lavt selvværd opstår ofte som følge af sammenligninger med andres evner, udseende, økonomi og muligheder, men i sidste ende er selvværdet uafhængigt af dette. Men netop fordi selvværdet er en følelse kan den ændres. Selvværdet er ikke en fast eller uforanderlig størrelse, selvom den føles sådan. Selvværdet kan ændres med blandt andet mindful observation af ens egen tilstand og adskillelse af af tanker fra følelser og kroppens sanser. Mindfulness kan træne hjernen til at adskille tanker og følelser. Kombineret med mentaltræning i hypnose er det muligt på meget kort tid at ændre hjernens tidligere automatiske tankemønstre og reaktioner. Heriblandt kan der arbejdes med ændringer af følelsen af "selvet". Foredraget indeholder demonstrationer af både opmærksomhed på tanker og fælles hypnose/mentaltræning for hele publikum.\nSMERTER: "Smertereduktion med hypnose" forklarer den videnskabelige baggrund for at det overhovedet er muligt at ændre på smerter med hypnose. Operationer kan gennemføres med hypnose som bedøvelse. Kroniske smerter kan reduceres med hypnose. Selvhypnose kan læres og gøre det muligt at dæmpe eller fjerne smerter. Baggrunden er smerte-matricen i hjernen, hvor forskellige dele af hjernen alle er i spil når nervesignaler skal fortolkes. Resultatet kan være oplevelse af smerte, men det afhænger af hjernens erfaringer og aktuelle tilstand. Der er mange forsøg og stor videnskabelig evidens for smertereduktion med hypnose.\nUnder foredraget vises flere demonstration af hypnose. Hvis der er enkelte blandt publikum der vil afprøve smertereduktion vil der også være mulighed for det.\nKim Oechsle arbejder i sin klinik med bla stress, angst, fobier, søvnbesvær, smerter, selvværds- og vaneændringer med metoder fra hypnoterapi, mindfulness og metakognitiv terapi.\nPrisen afhænger af sted og antal deltagere. Kontakt mig og hør nærmere om foredragene.\nAnmeldelser ( | af Hypnotiseret - Kim Oechsle: 5,0 ud af 5 baseret på 1 anmeldelse )\nUnderholdende og seriøs foredrag\nVi har haft fornøjelsen af at have besøg af Kim til vores erhvervsnetværksmøde. Kim var en fantastisk foredragsholder, der formåede at få alle deltagende med på hypnose-vognen, men på den helt rigtige måde. Det var halvanden time, som var meget givende og interessant - fortællingen omkring hvordan, vi alle kan bruge hypnosen i vores dagligdag eller på arbejdet var spændende.\nVi i Viborg HK kan kun anbefale alle til at booke Kim til foredrag - vi er yderst tilfredse.\nAnmeldt af Caroline Lyhne d. 25. november 2021\nKontakt Hypnotiseret - Kim Oechsle\nKontakt Hypnotiseret - Kim Oechsle via formularen her, så vil Hypnotiseret - Kim Oechsle vende tilbage hurtigst muligt. Det er gratis. Du er ikke forpligtet til at benytte det tilbud du modtager.