Kreativitet og internationalisering i uddannelserne - hvordan? Foredrag til Region Syddanmarks uddannelseskonference d. 23. april PDF\nKreativitet og internationalisering i uddannelserne - hvordan? Foredrag til Region Syddanmarks uddannelseskonference d. 23. april 2008.\nDownload "Kreativitet og internationalisering i uddannelserne - hvordan? Foredrag til Region Syddanmarks uddannelseskonference d. 23. april 2008."\n1 Page 1/1 Kreativitet og internationalisering i uddannelserne - hvordan? Foredrag til Region Syddanmarks uddannelseskonference d. 23. april Kreativitet er evnen til at skabe noget nyt, som aldrig er set i den form før. Innovation er kreativitet plus værdi med en tilsigtet retning. Velkommen. Velkommen til Designskolen Kolding. I befinder jer på en skole, som er på vej til at blive et designuniversitet. Vi har 350 elever på 6 forskellige linjer: Industrielt design, tekstil, mode, grafisk design, illustration og interaktive medier. Hvordan understøtter man studerende i at blive kreative? Det vil resten af mit foredrag handle om.\n2 Page 2/2 Menneskesyn Det drejer sig først og fremmest om menneskesyn. Udgangspunktet for vores opdragelse, vores uddannelsessystem og for erhvervslivet må være, at ethvert menneske har ret til og mulighed for at udfolde sit fulde potentiale. Altså et humanistisk menneskesyn. Det fantastiske ved det nuværende samfund er, at humanismen ikke længere bare er en åndelig og demokratisk fordring, men også en økonomisk. I fremtiden skal vi leve af fantasi af vores skaberkraft og hitte-på-som-hed. Nutidens erhvervsliv er i modsætning til industrisamfundet dybt afhængig af, at alle mennesker er skabende og ikke bare (re)producerende. Vores uddannelsessystem må derfor også basere sig på det humanistiske menneskesyn, dvs. på at frisætte og understøtte den enkelte studerendes talent hvor dette end måtte være. Hvordan gør man det?\n3 Page 3/3 Grænser for frihed For det første drejer det sig om at sætte grænser. Man bliver ikke kreativ af, at alt kan lade sig gøre. Kreativitet fordrer en ramme en mur, som den enkelte kan spille bold op ad. Hvad var det f.eks. som gjorde, at den danske filmbranche kom på verdenskortet? Det var dogmefilmene. Det var Lars Von Triers ide om at opstille en række begrænsninger for sig selv som gjorde at vi fik udviklet en unik filmproduktion i Danmark. Tænk på Festen. Tænk på Italiensk for begyndere. Nogle af de billigste filmproduktioner nogensinde og alligevel film, der har gjort det fantastisk, også internationalt. Forudsætningen for at en musiker kan improvisere er, at han indtil da har holdt sig inden for en kendt ramme og har overholdt nogle regler, som kan skrives ned i et nodehæfte. Kreativitet opstår ikke ud af den blå luft. Den har det bedst i et rum, hvor der er grænser for, hvad man kan gøre men hvor der samtidig er højt til loftet. Kreativitet opstår i spændingsfeltet mellem frihed og styring.\n4 Page 4/4 Kreativitet fordrer, at vi gør op med friheden. Med at alt er tilladt. En god måde at gøre det på er ved at lade de studerende tage udgangspunkt i virkelighedens verden, f.eks. i konkrete virksomheder og deres problemstillinger. Det gør vi meget konsekvent her. Fordelen er, at de studerende tvinges til at være kreative inden for en ramme, som udstikkes af en virksomhed og dens mål. Og i øvrigt er det som oftest meget mere interessant for studerende at arbejde med virkelighedens og ikke fiktionens verden. Tolerance og internationalisering En anden vigtig faktor for udvikling af et kreativt miljø er tolerance. At der er et miljø, som er kosmopolitisk. At der er mennesker samlet med vidt forskellig kulturel og måske også social baggrund. Det kan f.eks. dreje sig om at skabe et miljø, hvor børn og ældre lærer sammen. Nede bag ved har vi i dag 5 børn og deres bedsteforældre siddende. Vi har bedt børnene om at lære deres bedsteforældre at sms e. Bedsteforældrene kan lære deres børnebørn at stave, og børnebørnene kan lære bedsteforældrene teknikken. Men ikke nok med det. Børn udvikler kreativitet ved at opleve barrierer. Ved at opleve at deres bedsteforældre ikke BARE kan det der med at SMS e. Altså bliver børnene nødt til hele tiden at udtænke nye måder at formidle på. OK hvis bedstefar ikke forstår det på den her måde, så må jeg prøve på en anden måde. Vi fremelsker børns kreativitet ja menneskers\n5 Page 5/5 kreativitet ved at de er sammen med nogen, der ikke umiddelbart forstår det, de siger eller det de gør. F.eks. fordi man har forskellig alder. Eller fordi man kommer fra forskellige kulturer. Richard Florida, som er en af de store tænkere i forhold til kreativitet, har vist, at de byer, som er mest multikulturelle, også er de byer, der scorer højst på kreativitetsindekset. Forsknings- og Innovationsstyrelsens rapport»innovation og mangfoldighed«fra 2007 viser ligeledes, at virksomheder med en mangfoldig medarbejderstab er dobbelt så innovative som alle andre. Ligeledes viser det sig, at i byer eller regioner med mange homoseksuelle er kreativiteten relativt høj. Og det er ikke fordi homoseksuelle i sig selv er mere kreative, men derimod at tilstedeværelsen af mange homoseksuelle er et udtryk for, at der er høj tolerance. Hvad kan uddannelsesområdet lære af det? At det er vigtigt med mangfoldighedsledelse. At der i den enkelte institution er en klar strategi for, hvordan man får en medarbejderstab og en elevsammensætning som er præget af mangfoldighed. Og det er så ikke nok. Der skal også være kommunikation mellem de forskellige kulturer, religioner og sociale grupper. En skole bliver ikke mere kreativ af, at rengøringspersonalet har indvandrerbaggrund. En meget stor del af lærerstaben på Designskolen Kolding er udlændinge og målet er, at alle vore studerende skal tage en del af deres uddannelse i udlandet, ligesom vi forsøger at tiltrække så mange udenlandske udvekslingsstuderende som mulig. Udveksling af lærere på tværs af lande er en anden og vigtig måde at fremme internationaliseringen på. Generelt drejer det sig om at huske, at verden er lige om hjørnet desværre ofte i form af indvandrerghettoer måske uden den store tilknytning til resten af samfundet. Her i Kolding hedder ghettoen Skovparken. Normalt taler vi om integration som et mål, der er godt for indvandrerne. Men vi kunne også vende integrationsproblematikken om og sige: Hvor er det ærgerligt for de børn og unge, som tilbringer hele deres barndom og ungdom sammen med nogen, der ligner dem selv. Der kommer fra hjem, som har købt deres møbler det samme sted; som har den samme religion eller nærmest er lidt ligeglad med det med religion, hvis det ikke lige er jul. Osv. Det er synd, fordi disse børn og unge ikke får den inspiration, som kan hentes i det fremmede. Og det er synd fordi de ikke lærer at begå sig på den globale scene. Hvis man ikke får verdensborgerskabet ind med modermælken, bør man få det med skolemælken. Hvide ghettoer er altså et mindst lige så stort problem som sorte ghettoer. Hvis udgangspunktet vel at mærke er, at vi vil have et så kreativt og globalt orienteret (undervisnings)miljø som muligt.\n6 Page 6/6 Derfor er en af de største udfordringer for uddannelsessektoren at få en lærerstab og en elevmasse, som er mangfoldigt sammensat. Teams/det unikke talent En meget stor udfordring for uddannelserne består også i at tackle den meget jegfikserede ungdomskultur (primadonnakulturen). Det er en kultur, der jo understøttes af en efterhånden mangeårige samfundsudvikling med stigende fokus på individet frem for fællesskabet senest eksemplificeret med afskaffelsen af gruppeeksaminer. Den kreativitet, som vi kommer til at leve af i fremtiden, vil i langt de fleste tilfælde udspringe af et team og ikke af en enkelt persons virke. Det skyldes, at det er næsten umuligt for et enkelt menneske at rumme al den viden, der skal til for at udvikle f.eks. et nyt produkt. Derfor er det så afgørende at lære vore studerende at arbejde sammen, meget gerne i tværfaglige teams. Her på stedet vil vi i de kommende år eksperimentere med at invitere studerende fra mange forskellige fagområder til at arbejde sammen med os om at udvikle løsninger i forhold til nogle konkrete problemer. Mig-kulturen er i den sammenhæng en væsentlig udfordring for uddannelsesinstitutionerne. På den ene side bliver vi nødt til at nedbryde primadonnanøkkerne og lære de studerende at arbejde sammen. Og på den anden side må vi selvfølgelig have\n7 Page 7/7 øje for de helt unikke talenter. For de studerende, der rager helt usædvanligt op og som vil være i stand til ved deres egen kraft at yde det helt usædvanlige. Mod og plads til fejl For det tredje drejer det sig om at acceptere fejl. Ingen kreativitet uden fejl. Hvis man vil have en kreativ medarbejderstab må man som leder klart signalere, at man forventer fejl. Hvis der ikke begås fejl er det udtryk for, at alle vælger det sikre og kendte. Det kommer der ikke meget nytænkning af. Jeg hørte for et stykke tid siden om en virksomhed, som krævede, at alle medarbejdere hver måned gjorde rede for de fejl de havde begået. Og og det er det vigtige hvad de forhåbentligt havde lært af dem. På samme måde skal vi belønne vore studerende for deres fejl. I virkeligheden bør de kunne få point for at lave noget, der er totalt mislykket hvis de vel at mærke kan redegøre for, hvad de har lært af det. Vi skal med andre ord gøre op med det meget udtalte risikoaversion som præger Danmark.\n8 Page 8/8 Kreativitet kræver at man tør det ukendte. Og det kræver på sin side, at omgivelserne mestendels ledelsen accepterer fejl. Kreative rammer En af vores PHD-studerende arbejder med fængselsdesign. Det interessante ved det projekt er, at hun i virkeligheden måske beskæftiger sig med alle velfærdsstatens institutioners materialitet. For hvor er der stor parallelitet mellem den måde et fængsel, et plejehjem, et sygehus eller en skole er udformet. De værdier, som har været styrende for alle disse institutioner er kontrol og hierarki. Og det er jo også hvad vi har haft brug for i industrisamfundet. I vidensamfundet er det en helt anden arkitektur, der er behov for. Der er brug for lege- og tumlepladser. Og for steder, hvor der er uorden. Små Christiania er i kontor- og uddannelseslandskabet, men også for hvide elektronikfrie rum som giver mulighed for fordybelse.\n9 Page 9/9 Vores krop lærer ubevidst af de fysiske rum, de sættes ind i. Når man kommer ind i en gymnastiksal opfører man sig uvægerligt anderledes end når man kommer ind i et klasseværelse. Vi har virkelig brug for at få udviklet en arkitektur, som understøtter en undervisning, hvis mål er kreativitet. En undervisning, som er afhængig af en krop, der i højere grad reagerer som i en gymnastiksal end i dagens klasseværelse. Professionelt benspænd en ny lærerrolle Toke Barter hans kompagnon, som de studerende fra Resound-projektet lige har rost til skyerne har næsten ikke lavet traditionel katederundervisning. De har ikke undervist, men derimod facilliteret et forløb, hvor de studerende selv er kommet frem til deres læring. Man kan også sige det på den måde, at lærerne har lavet professionelle benspænd. Når de studerende har været på vej ud af en tangent, har Toke spurgt: Hvorfor nu det? Har I tænkt på, at..? Målet med det er selvfølgelig at drive de studerende så langt som overhovedet mulig. At udvikle deres talent så de og vi hele tiden kan se en progression. Den moderne virksomhedsleder skal lede sit hold ligesom en leder i et jazzband. Det er hans opgave at skabe de bedste forudsætninger for kreativitet ved at udvælge og sammensætte de bedste talenter, inspirere og give gruppen visioner og ikke mindst sørge for de optimale fysiske rammer. John Kao, The Idea Factory.\n10 Page 10/10 (Morgen)tegning I dag er der kolossalt fokus på nogle ganske få fagligheder i folkeskolen at man skal kunne læse, regne og skrive. Det burde næsten give sig selv og under alle omstændigheder skal vi vide, at hvis vore unge ikke kan andet end det så kommer de til at konkurrere på et marked, hvor timelønnen ligger på omkring 20 kr. Det drejer sig selvfølgelig ikke kun om at give plads til de fag, vi normalt kalder kreative fag, men det gør det OGSÅ. Det er ikke så godt for at sige det på den pæne måde at fag som musik, drama, tegning osv. ikke rigtig tæller med i Pisa-skolen. I dag holder de fleste børn op med at tegne, når de når 12 års alderen. Det er meget ærgerligt for det at tegne er indgangen til rigtig mange af de fag, som spiller en stadig større rolle i vores økonomi. Det er f.eks. næsten umulig at komme ind her uden at kunne tegne. Og ved de fleste bedømmelser får også vore studerende at vide, at de skal tegne noget mere. Vi har af samme grund en halv times obligatorisk tegning hver morgen! Og det kunne måske være en ide for andre uddannelser at lave det samme. Lad mig i den sammenhæng rose et initiativ, som er taget på Horsens kunstmuseum med afholdelse af Danmarksmesterskaber i tegning for børn. På samme måde som der er et utal af mesterskaber for børn inden for idrætsområdet, burde der være mange flere mesterskaber inden for tegning, musik, drama osv. Professionalisering af talentplejen det hele menneske På skolen her var der sidste år 13 % som søgte hjælp hos den psykologiske rådgivning i Esbjerg. Langt de fleste gør det, fordi de lider af angst. Det skyldes sandsynligvis, at studerende her på stedet (og på de kreative fag i det hele taget) giver sig selv fuldt ud hele tiden. Der er umuligt for dem at skelne mellem deres personlige og deres professionelle jeg. Når de bliver bedømt (og det gør de hele tiden), er det hele deres person som er i spil. Og det er meget svært at holde til. Ud over at der generelt er store psykiske problemer blandt vor tids unge, er det vigtigt at være opmærksom på, at der oven i disse kommer problemer jo mere vi satser på at udvikle de studerendes kreativitet.\n11 Page 11/11 Vi mangler pædagogiske metoder til at tackle disse problemer og jeg er derfor glad for, at et af Region Syddanmarks satsningsområdet netop er nye læringsformer og det pædagogiske. Det er der brug for. Forudsætningen for at vi kan sende kreative kandidater ud på arbejdsmarkedet er, at vi ser dem som hele mennesker og at vi giver dem redskaber til at beskytte deres inderste jeg selv om de skal give sig selv fuldt ud hele tiden. Gulerødder og motion I forlængelse heraf vil jeg slutte med at understrege vigtigheden af ordentlig mad og motion. Jo større krav vi har til, at de studerende skal kunne bruge hovedet, jo vigtigere er det, at de har kroppen med. At de er sunde og stærke. Det kræver sin mand og kvinde at være kreativ 12 timer i døgnet. Derfor må vi understøtte, at vore elever får ordentlig mad og en masse motion. Arkitektonisk kan det f.eks. dreje sig om at bygge uddannelsesinstitutioner, hvor elevatorer kun er forbeholdt handikappede, således at de studerende tvinges til at røre sig. Eller det kan dreje sig om at give plads til dans, løb osv. som en del af ethvert skoleforløb. Da vi for et stykke tid siden spurgte vore studerende, hvad de ønskede sig i forhold til vores udendørsarealer, kom svaret prompte: En trampolin! Bevægelse er vigtig. Og gulerødder er vigtige. En krøllet hjerne kræver alt mulig andet end en krøllet krop. Opsummerende Hvis vi skal fremme en økonomi, baseret på kreativitet er der brug for: - Et humanistisk menneskesyn - Grænser for frihed - Tolerance og internationalisering - Pleje af teams og det unikke talent - Mod og plads til fejl\n12 Page 12/12 - Kreative rammer - Professionelt benspænd en ny lærerrolle - (Morgen)tegning - Professionalisering af talentplejen (det hele menneske) - Gulerødder og motion På den baggrund kunne man have følgende forventninger til den regionale udviklingsstratetgi: - Jordmoder: Sørge for at det nye kommer til verden - Alkymist: Sørge for at skabe dialog på tværs af kunst- og erhvervsliv. Mellem det skæve og det lige - Magnet: Tiltrække det unikke, det særlige, det forunderlige. Personligheder, dygtige medarbejdere, virksomheder, investeringer...verden - Analytiker: Erfaringsopsamling, fortolkning og formidling. Hvad virker? Jeg synes, at Region Syddanmark og det regionale Vækstforum er rigtig godt på vej til at indtage den rolle. Det er en meget visionær uddannelses- og læringsstrategi I har lagt frem. Til lykke med den og tak for at vi må være med til at fylde den ud og forhåbentlig sprænge den. Kilder Oslo-agendaen vedr. entrepreneurship: /doc/oslo_agenda_final.pdf Mangfoldighed giver vækst, kronik i Berlingske Tidende, 22. april 2008: Innovation kræver en dirigent: Interview med John Kao, Mandag Morgen d. 9. Maj Arkitektur, Krop og Læring, Redigeret af Kristian Larsen, Hans Reitzels forlag, 2005 Den kreative klasse, Richard Florida, Klim, 2005 Sang, dans og slagsmål; Martin Spang Olsen, L&R, 1998 Kreative Tider; Feiwel Kupferberg, Hans Reitzels forlag, 2006 Design research DK: 07; Designskolen Kolding (specifikt: Trine Brun Petersen, Design, Behaviour and Power).


Hondroxid salve eller gel - forskellene og som er bedre\nChondroxid tilhører gruppen af kondroprotektorer . Lægemidlet har en smertestillende virkning og stopper den inflammatoriske proces. Den fremstilles i flere doseringsformer, herunder i form af salve og gel. Lad os prøve at finde ud af, hvordan de adskiller sig fra hinanden.\nSalven er en lysegul masse, der lugter som dimethylsulfoxid . Den terapeutiske egenskab fra den forklares af chondroitin-natriumsulfat.\nDet indeholder også hjælpekomponenter:\nDet lindrer smerte og betændelse i degenerative-inflammatoriske patologier i muskuloskeletale systemet.\nDet forbedrer leddets bevægelighed og reducerer deres hævelse.\nSuspensionerer udviklingen af osteochondrose og slidgigt.\nBidrar til restaurering af leddets bruskvæv.\nSammensætningen af medikamentet er valgt på en sådan måde, at alle indkommende komponenter komplementerer effekten af hinanden . Dens vigtigste aktive ingrediens chondroitinsulfat er involveret i opbygningen af bruskvæv og har følgende nyttige egenskaber:\nDet aktiverer processen med biosyntese af mucopolysaccharider, der er til stede i bindevæv, knogler, synovier og danner en bindevævsmatrix sammen med kollagen og elastin.\nReducerer aktiviteten af enzymer, der ødelægger bruskvæv.\nForbedrer metabolismen af fosfor og calcium i brusk.\nSænker ødelæggelsen af bruskvæv.\nForebygger skader på bindevæv.\nAlt dette fører til en reduktion i smerte og en stigning i fælles bevægelighed .\nLægemidlet absorberes godt, når det påføres huden. Absorptionshastigheden når 14% . Dimexid, som er en del af stoffet, forbedrer absorptionen af kondroitin i dybere væv. Lægemidlet trænger selektivt ind i leddene, det maksimale indhold af lægemidlet i dem ses efter en halv time. Lægemidlet fjernes fra bruskvævet i 2 faser . En time efter påføring er den hurtige fase afsluttet. Medicinsk retentionstid i leddene er 5 timer.\nGelen er en gullig gennemsigtig homogen masse med en frugtagtig aroma. Det indeholder også chondroitin natriumsulfat som hovedkomponent.\nUdover det omfatter sammensætningen af stoffet formkonstruktionskomponenter:\nGel og salve har en lignende virkningsmekanisme og farmakokinetik.\nAnvend det på det patologiske fokus, skal du bruge et tyndt lag med en plastikapplikator, der kommer i sættet. Takket være ham klarer han at anvende lægemidlet og ikke få sine hænder snavset, bortset fra at med ham forbruges medicinen mere økonomisk. Du behøver ikke at anvende stoffet i et tykt lag, da det begynder at rulle i små bolde.\nHvad der er almindeligt mellem formerne for frigivelse\nSalve og gel har følgende ligheder:\nDe anvendes i skeletets degenerative dystrofiske patologier . De kan bruges til behandling og forebyggelse af slidgigt og osteochondrose.\nHondroksid i doseringsformer til ekstern brug kan anvendes til børn, gravide og ammende patienter efter at have konsulteret en læge.\nHidtil har der ikke været tilfælde af overdosering med eksterne doseringsformer af Hondroxid.\nLægemidlet er kontraindiceret i tilfælde af allergi over for dets sammensætning . Lægemidlet bør ikke anvendes til åbne sår; det skal sikres, at det ikke kommer på slimhinderne, hvis det sker, skal medicinen vaskes af med vand.\nDe kan forårsage allergier, hvilket kræver afskaffelse af terapi og udnævnelse af antihistaminer.\nDe kan anvendes i kombination med andre lægemidler, da der ikke er nogen tilfælde af stofkompatibilitet mellem salve og gel med ethvert stof.\nDe har ingen beroligende virkning, deres brug aftager ikke den psykomotoriske reaktion, og de påvirker ikke evnen til at køre bil.\nBegge doseringsformer skal påføres 2 eller 3 gange om dagen på de patologiske læsioner med lette massagebevægelser i 2-3 minutter, indtil medicinen er helt absorberet. Varigheden af behandlingen kan variere fra 14 dage til 3 måneder . Om nødvendigt kan behandlingen gentages.\nDe reducerer behovet for ikke-steroide antiinflammatoriske lægemidler.\nDer er følgende forskelle mellem de eksterne doseringsformer af Hondroxid:\nfundament Basen på salven er mere fedt, tæt og olieagtig. Den skal gnides længere end præparatet i form af en gel, og den forbliver på hænderne. Gelbasen er godt fordelt over huden, det er let gnides og absorberes hurtigt uden at efterlade en fedtet glans.\nOmkostninger til Prisen på salve 30 g omkring 330 rubler. Kostnaden ved gelen er 40 g ca. 380 rubler.\nDuften Salven har en særlig, ikke særlig behagelig lugt. Gelen lugter som orange.\nNarkotikamasse Salven kan pakkes i 30 g og 50 g. Gel på salg er på 20, 25, 30, 35 og 40 g.\nFerie regler Receptpligtig medicin. OTC-middel.\nHoldbarhed 36 måneder. 24 måneder.\nAt sige utvetydigt, at det er bedre at salve eller gel kan ikke, de har deres fordele og ulemper. Begge doseringsformer har identiske indikationer og kontraindikationer, de kan fremkalde en allergi.\nVed brug af salven skal der gøres yderligere anstrengelser for at gnide den ind, hvilket måske ikke er særlig praktisk for ældre patienter. Desuden har denne form for frigivelse en særlig lugt, som ikke mange mennesker kan lide, selv om nogle patienter ikke føler det. Efter brug af salven anbefales det ikke at klæde sig i en halv time, ellers bliver stoffet i stedet for huden absorberet i tøj. I denne henseende er gelen bedre, selvom den kommer på stoffet, vaskes den let af med vand og efterlader ingen spor. Men salve bruges mere økonomisk end gel. Og det anbefales at bruge det, når gelen ikke hjalp, som i kombination med massagebevægelser, når det gnides ind i det, kan effekten være noget stærkere.


Wozniacki fortryder sit forbrug af trænere\nHun har gennem stort set hele sin karriere haft sin far, Piotr Wozniacki, tilknyttet som træner, og derudover har hun i perioder haft adskillige andre tennistrænere i sit team. Fælles for de fleste af dem er dog, at de ikke har holdt særligt længe, før Caroline Wozniacki er vendt tilbage til den velkendte coaching fra farmand Piotr.\nOg set i bakspejlet siger Wozniacki nu, at tålmodigheden over for hendes tidligere trænere kunne have ligget på et større sted.\n- Hvis man ser tilbage, skulle jeg nok have givet dem mere tid. På den anden side har det været lærerigt for mig, siger Wozniacki i magasinet Tennis-Journal om fyringerne af trænerne Thomas Johansson og Ricardo Sanchez.Hun forklarer dog også, at grunden til de mange forskellige trænere skyldtes, at hun skulle finde sin egen spillestil. Den er nu fundet, og derfor forventer det danske tennises ikke de samme udskiftninger.\n- Jeg er for god en spiller til at prøve forskellige ting. Det føltes bare ikke rigtigt, og det var ikke det rigtige tidspunkt. De var gode trænere, og de har gjort det godt. Mentalt havde jeg brug for, at der var nogen der, og det er fint, hvis de kan rykke mig lidt spillemæssigt, men alle har brug for forskellige ting, og nu ved jeg, hvad der fungerer for mig, siger Wozniacki.\nHun deltager i øjeblikket i en grusturnering i Stuttgart, der er opvarmning før French Open i Paris i maj.


$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV 'ULIWVRJ3OHMHSODQ. Udgivet af Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet, PDF\n$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV 'ULIWVRJ3OHMHSODQ. Udgivet af Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet, 2003\nDownload "$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV 'ULIWVRJ3OHMHSODQ. Udgivet af Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet, 2003"\n1 $QWYRUVNRY YHOVHVSODGV 'ULIWVRJ3OHMHSODQ Miljøministeriet Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet 2003\n2 $QWYRUVNRY YHOVHVSODGV 'ULIWVRJ3OHMHSODQ Udgivet af Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet, 2003 Tekst: Erling Krabbe, SNS Historisk bidrag samt bidrag om den militære brug fra Gardehusarregimentet. Afsnit om løvfrøprojektet er uddrag fra rapporter af biolog Peer Ravn, Slagelse, til Vestsjællands Amt. Kort (bilag 1, 2 og 3): Niels D. Lisborg, SNS Bevoksningsliste (bilag 4): Niels D. Lisborg, SNS Forsideillustration: Billede fra forsiden af Gardehusarregimentets præsentationshefte, august 2002 Lay-out, omslag: Poul Juul og Bodil Nielsen, SNS Lay-out,tekst: Kirsten Lynge, SNS Fotos: Erling Krabbe, SNS Tryk af omslag, kort og rapport, samt indbinding: DTKommunikation A/S, København Oplag: 200 eksemplarer ISBN: Planen kan fås hos: Gardehusarregimentet Antvorskov Kaserne Charlottedal Allé Slagelse 7OI\n4 ,1'+2/'6)257(*1(/6(,1'/('1,1* 1 GENERELT OM DRIFTS- OG PLEJEPLANER... 1 )RUPnORJEDJJUXQG 2 BESKRIVELSE AF PLANPROCESSEN... 2 )RUXGV WQLQJHU 3ODQHQVLQGKROG 3ODQ QGULQJHU 3 SÆRLIGT OM DRIFTS- OG PLEJEPLANEN FOR ANTVORSKOV ØVELSESPLADS YHUHQVNRPVWHQPHOOHPJRGVHMHU'HQLVGH1HHUJDDUG9DOGHPDUVNLOGHRJIRUVYDUHW $IWDOHQVYLUNQLQJ 67$786 4 BESKRIVELSE AF ANTVORSKOV ØVELSESPLADS... 6 'HQPLOLW UHKLVWRULH *HRORJLRJODQGVNDE )RUWLGVPLQGHURJNXOWXUKLVWRULH.RUWWHJQLQJ 1XY UHQGHVWDWXV5HJLVWUHULQJRJEHVNULYHOVHDIGHHQNHOWHDUHDOW\_SHU 3OHMHWLOVWDQG )ORUD )DXQD 3URMHNW/ YIU.UHEVHSURMHNWHW 5 ØVELSESPLADSENS NUVÆRENDE MILITÆRE ANVENDELSE %UXJVSODQ 2YHURUGQHGHSULQFLSSHUIRU YHOVHVSODGVHQVEHQ\_WWHOVH 2SGHOLQJDI YHOVHVSODGVHQLVHNWRUHURJUHVWULNWLRQHUIRUEHQ\_WWHOVHQDIGHHQNHOWHVHNWRUHU %HVNULYHOVHDIXGGDQQHOVHVRJ YHOVHVIDFLOLWHWH U 6W MUHJXOHULQJ 6 FORSVARETS NUVÆRENDE DRIFT OG PLEJE AF TERRÆNET HIDTIDIGE REGLER FOR OFFENTLIGHEDENS ADGANG LOVMÆSSIGE BRUGSBEGRÆNSNINGER ELLER BINDINGER *HQHUHOORYSUDNVLVIRUIRUVYDUHWVDUHDOHU 1DWXUEHVN\_WWHOVHVORYHQ /RYRPIRUEXGPRGRSKROGSnRJI UGVHOJHQQHPIRUVYDUHWVVN\_GHRPUnGHURJDQGUHPLOLW UH RPUnGHU 0XVHXPVORYHQ 3OHMHSOLJWDIEHVN\_WWHGHQDWXUW\_SHURJIRUWLGVPLQGHU 9DQGO EVORYHQ 3ODQORYHQ 6NRYORYHQ )5(07,',*(%(+292* 16.(5 9 FORSVARETS FREMTIDIGE BEHOV OG ØNSKER TIL BENYTTELSE AF ØVELSESPLADSEN HGHJ UHOVHIRUIUHPWLGLJHEHKRYLQGHQIRUGHHQNHOWH YHOVHVIDFLOLWHWHU %HKRYIRU QGULQJDIVHNWRULQGGHOLQJ %HKRYIRUJHQHUHOUHQRYHULQJDI YHOVHVSODGVHQ %HKRYIRUUHWDEOHULQJRJHWDEOHULQJDIOHYHQGHKHJQRJEHSODQWQLQJHUWLOEUXJL YHOVHVP VVLJ VDPPHQK QJ 5HJLPHQWHWVEHKRYIRURSUHQVQLQJHWDEOHULQJRJUHWDEOHULQJDIYnGRPUnGHU 6DPPHQIDWQLQJDIUHJLPHQWHWVEHKRYRJKHQVLJWHU 10 SKOV- OG NATURSTYRELSENS FORSLAG TIL BESKYTTELSE OG FORBEDRING AF NATUR- OG KULTUR- VÆRDIER )RUVODJWLOHQRYHURUGQHWPnOV WQLQJIRU YHOVHVSODGVHQVIUHPWLGLJHQDWXUWLOVWDQG )RUVODJWLOSOHMHDIGHnEQHDUHDOHU *HQHUHOXQGODGHOVHDIJ GVNQLQJRJVSU MWQLQJ\n5 %HN PSHOVHDIOXSLQHURJN PSHEM UQHNOR 9LOGWDJUH 3OHMHDIYnGRPUnGHU )RUVODJWLOJHQVNDEHOVHDI1\_V 3OHMHRJJHQRSUHWQLQJDIIRUWLGVPLQGHU )RUVODJWLOHUVWDWQLQJDIQnOHEHSODQWQLQJPHGO Y )RUVODJWLOIULKROGHOVHDIDUHDOHUIRUPLOLW UDNWLYLWHW )RUVODJWLOUHWQLQJVOLQLHUIRURIIHQWOLJKHGHQVDGJDQJ 11 KOMMENTARER OG ØNSKER FRA EKSTERNE BIDRAGYDERE HVWVM OODQGV$PW 6ODJHOVH.RPPXQH +DVK M.RPPXQH 'DQPDUNV1DWXUIUHGQLQJVIRUHQLQJVORNDONRPLWHIRU6ODJHOVH 'DQVN2UQLWRORJLVN)RUHQLQJ )ULOXIWVUnGHW 2ULHQWHULQJV&OXEEHQ6ODJHOVH 3HHU5DYQ&RQVXOW 985'(5,1*2*$)9(-1,1* 12. VURDERING AF DE ENKELTE ØNSKER OG FORSLAG, SAMT AFVEJNING HERAF XUGHULQJDI QVNHURJIRUVODJIUDIRUVYDUHW 6NRYRJ1DWXUVW\_UHOVHQV QVNHURPSOHMHRJJHQRSUHWQLQJDIQDWXUY UGLHU 9XUGHULQJDI QVNHURJIRUVODJIUDELGUDJ\_GHUQH 3/$1 13. RETNINGSLINIER FOR DEN FREMTIDIGE ANVENDELSE AF ANTVORSKOV ØVELSESPLADS YHURUGQHGHUHWQLQJVOLQLHUIRUGHQIUHPWLGLJHEHQ\_WWHOVHSOHMHRJIRUEHGULQJHU 1\_RSGHOLQJLVHNWRUHU 1XY UHQGHRJIUHPWLGLJHEUXJHUH 1\_HUHWQLQJVOLQLHUIRUPLOLW UHDNWLYLWHWHURJI UGVHOPHGN UHW MHU 5HWQLQJVOLQLHUIRUGHQ YHOVHVP VVLJHLQGUHWQLQJDIWHUU QHW 2YHURUGQHWPnOV WQLQJIRU YHOVHVSODGVHQVIUHPWLGLJHQDWXUWLOVWDQG 5HWQLQJVOLQLHUIRUSOHMHDIGHnEQHJU VDUHDOHU 5HWQLQJVOLQLHUIRUSOHMHRJJHQRSUHWQLQJDIYnGRPUnGHU 5HWQLQJVOLQLHUIRUEUXJDIEHN PSHOVHVPLGOHU 5HWQLQJVOLQLHUIRUJ GVNQLQJ 5HWQLQJVOLQLHUIRUEHVN\_WWHOVHRJSOHMHDIIRUWLGVPLQGHU 2UGHQVUHJOHPHQWIRURIIHQWOLJKHGHQVDGJDQJWLO YHOVHVSODGVHQ -DJWRJYLOGWSOHMH 3ULRULWHUHWKDQGOLQJVSODQIRUSODQSHULRGHQ 1 GYHQGLJHP\_QGLJKHGVWLOODGHOVHUWLOQ\_HDQO JRJWLOWDJ 3ODQ QGULQJHU.2120, 14 ØKONOMISKE KONSEKVENSBEREGNINGER NRQRPLVNRYHUVODJWLOQDWXUSOHMHRJJHQRSUHWQLQJ %HKRYIRUnUOLJHUHVVRXUFHUWLOSODQHQVJHQQHPI UHOVH 8GUHJQLQJVJUXQGODJHW 6NHPDRYHUVLJWRYHUnUOLJHXGJLIWHU 2YHUVLJWRYHUGULIWVRJSOHMHSODQHQV NRQRPLVNHNRQVHNYHQVHU %,/$* 15 OVERSIGT OVER BILAG %LODJ*UXQGNRUWLNRUWORPPHEDJHVW %LODJ YHOVHVNRUWLNRUWORPPHEDJHVW %LODJ'ULIWRJSOHMHNRUWLNRUWORPPHEDJHVW %LODJ%HYRNVQLQJVOLVWHWLOJUXQGNRUW\n6 %LODJ*DUGHKXVDUUHJLPHQWHWVVN\_GHEDQHU %LODJ3ODFHULQJDISHUPDQHQWHNDPSVWLOOLQJHU %LODJ3ODFHULQJDIVNRYNDPSRPUnGH %LODJ3ODFHULQJRJHWDEOHULQJDIE\_NDPSRPUnGH VWHUE\_ %LODJ3ODFHULQJDIREVHUYDWLRQVWnUQH %LODJ 3ODFHULQJDIPLQLVN\_GHEDQHIRUSDQVUHWPDVNLQNDQRQ %LODJ 5LGHVSRU %LODJ %HKRYIRUUHWDEOHULQJDIGLJHVDPWWLONDVWQLQJDIJUDYHGH %LODJ 5HWQLQJVOLQLHUIRUIRUVYDUHWVDQYHQGHOVHDIVN\_GHRJ YHOVHV %LODJ.DWDORJRYHUIRUWLGVPLQGHUSn$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV %LODJ2UGHQVUHJOHPHQWIRURIIHQWOLJKHGHQVDGJDQJLORPPHEDJHVW %LODJ $QWYRUVNRY YHOVHVSODGV\n7 Generelt om Drifts- og Plejeplaner,1'/('1,1* *HQHUHOWRP'ULIWVRJ3OHMHSODQHU )RUPnORJEDJJUXQG Mange af forsvarets arealer indeholder store naturværdier i form af et rigt dyre- og planteliv samt store, sammenhængende landskaber. Dyr og planter trives godt her, netop fordi arealerne gennem mange år har fået lov at henligge i naturtilstand, men også fordi der udover periodisk aktivitet fra militære enheder i øvrigt ikke færdes så mange mennesker i områderne. Som led i forsvarets miljøstrategi bestemte Forsvarskommandoen i september 1993 ved bestemmelse (FKOBST 610-6, SEP 1993) om miljø- og naturbeskyttelse, at der for hvert øvelses- og skydeområde skal udarbejdes en Drifts- og Plejeplan. Revideret FKOBST er udsendt i november Den 24. oktober 1995 indgik Forsvarskommandoen og Skov- og Naturstyrelsen en samarbejdsaftale, der sikrer en planlægning af drift og pleje for en række af forsvarets øvelsespladser samt skyde- og øvelsesterræner. Formålet med en Drifts- og Plejeplan er at sikre, at der på forsvarets arealer opnås en tilfredsstillende balance mellem forsvarets behov for nødvendig uddannelse og træning af enheder under realistiske vilkår og hensynet til naturbeskyttelse og rekreative interesser. Da planlægningen ønskes brugt som et redskab til beskyttelse og forbedring af naturværdier på forsvarets arealer er amt og kommune, Danmarks Naturfredningsforening samt Friluftsrådet medinddraget som såkaldte eksterne bidragydere ved udarbejdelsen. Samtidig er det forventningen, at amt og kommune, som de relevante myndigheder, gennem inddragelse i afvejningen mellem benyttelse og beskyttelse vil administrere relevant lovgivning med udgangspunkt i planen. Drifts- og Plejeplanlægningen vil desuden tilvejebringe et ensartet grundlag for en flersidig forvaltning af forsvarets arealer. Samtidig vil planlægningen give medarbejdere i forsvaret en naturmæssig viden, herunder en forståelse for behovet og mulighederne for varetagelse af flersidige hensyn ved drift og pleje af arealerne. Støjproblematikken i relation til naboer ligger uden for Drifts- og Plejeplanlægningsarbejdet, idet støj reguleres i henhold til miljøbeskyttelsesloven. Bestemmelser om støjregulering for Antvorskov Øvelsesplads er fastsat i Bekendtgørelse om støjregulering af forsvarets øvelsespladser og skyde- og øvelsesterræner (Bek. nr. 468 af 13. juni 2002), side\n8 Beskrivelse af planprocessen %HVNULYHOVHDISODQSURFHVVHQ )RUXGV WQLQJHU I forbindelse med udarbejdelse af Drifts- og Plejeplanen er udgangspunktet, at skyde- og øvelsesterrænerne samt øvelsespladserne er udlagt som uddannelsesområder, og derfor fortsat skal kunne anvendes som sådan. Samtidig med at der opnås en tilfredsstillende løsning af forsvarets behov for uddannelsesaktiviteter skal Drifts- og Plejeplanen tydeliggøre terrænets naturhistoriske, kulturhistoriske og rekreative værdier og udstikke retningslinier for terrænets brug, beskyttelse og pleje, som tager hensyn til disse værdier. Planen skal således rumme en afvejning mellem på den ene side forsvarets behov for øvelsesarealer og på den anden side samfundets interesse i en langsigtet forvaltning af terrænets natur- og kulturværdier. Som følge af den sikkerhedsmæssige risiko, der er forbundet med forsvarets aktiviteter, vil rekreative interesser (offentlighedens adgang til forsvarets areal) kun blive tilgodeset i det omfang, det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt. Herudover kan hensynet til særlige naturmæssige værdier påvirke mulighederne for rekreativ benyttelse. De i Drifts- og Plejeplanen opstillede retningslinier skal være enkle for forsvaret at administrere i praksis. 3ODQHQVLQGKROG 3ODQHQVNDO Kortlægge og afgrænse naturtyper, bevoksninger, veje, forsvarets anlæg etc. Beskrive de naturmæssige værdier og identificere de mest bevaringsværdige af disse samt påpege eventuelle behov/muligheder for forbedring af de naturmæssige værdier. Kortlægge og beskrive de fredede fortidsminder og eventuelle andre kulturhistoriske værdier, samt fastlægge regler for omgang med fredede fortidsminder og anvise forslag til pleje. Beskrive forsvarets nuværende benyttelse og drift af terrænet samt klarlægge forsvarets fremtidige behov for benyttelse af terrænet. Beskrive den rekreative benyttelse af terrænet. Foretage afvejningen mellem forsvarets behov for benyttelse og ønskerne om beskyttelse og forbedring af naturværdier samt forbedring af de rekreative muligheder. Anvise hvorledes denne afvejning kan realiseres i praksis, herunder fastlægge retningslinier for terrænets fremtidige benyttelse, pleje og forbedring i overensstemmelse med afvejningen. Beregne de økonomiske konsekvenser for forsvaret af planens bestemmelser.\n9 Beskrivelse af planprocessen 3ODQ QGULQJHU Drifts- og Plejeplanen gælder for 15 år. For til stadighed at holde en plan med så langt et tidsrum tidssvarende og fleksibel, kan der løbende foretages ændringer i Drifts- og Plejeplanen, forudsat at aftaleparterne er enige. Såfremt forsvaret eller Skov- og Naturstyrelsen ønsker ændringer i Drifts- og Plejeplanen indsender den lokale myndighed begrundede forslag herom via Hærens Operative Kommando til Skov- og Naturstyrelsen eller omvendt. Hvis der ikke er væsentlige indsigelser, indsættes planændringen i den pågældende plan med gyldighed som en del af denne. Planændringerne kan således opfattes som en løbende fortsættelse af planlægningsfasens dialog mellem parterne. Som udgangspunkt kræver enhver afvigelse fra planens forskrifter - som de fremgår af planafsnittet - en planændring, som er godkendt skriftligt af den pågældende niveau II myndighed (Hærens Operative Kommando, Flyvertaktisk Kommando eller Søværnets Operative Kommando) og Skov- og Naturstyrelsen. Specielt skal man dog være opmærksom på de overordnede retningslinier. Mindre afvigelser fra det foreskrevne bør derfor kunne håndteres administrativt ved telefonisk eller anden elektronisk orientering/accept. Alle tiltag der ligger indenfor planens rammer og som kræver myndighedstilladelser skal dog under alle omstændigheder godkendes skriftligt af niveau II myndigheden og Skov- og Naturstyrelsen Planændringer kan også være en nødvendighed som følge af afgørelser fra relevante myndigheder. Udover planændring kan dispositioner, der ligger udenfor planens rammer, kræve tilladelse fra relevante myndigheder.\n10 Særligt om Drifts- og Plejeplanen for Antvorskov Øvelsesplads 6 UOLJWRP'ULIWVRJ3OHMHSODQHQIRU$QWYRUVNRY YHOVHV SODGV Et indledende orienteringsmøde om igangsættelsen af en Drifts- og Plejeplan for Antvorskov Øvelsesplads blev afholdt den 7. juni 1999 på Antvorskov Kaserne med deltagelse af repræsentanter for Sjællandske Livregiment og Skov- og Naturstyrelsen. Den biologiske registrering af terrænet blev herefter gennemført i løbet af juni måned Der blev indgået skriftlig kontraktaftale om Drifts- og Plejeplanlægning for Antvorskov Øvelsesplads mellem Hærens Operative Kommando og Skov- og Naturstyrelsen den 21. februar Aftalen indeholder beskrivelse af registrering og korttegning, planlægning og afholdelse af møder, tidsramme, økonomisk ramme samt afregning. Det første egentlige planmøde om Antvorskov Øvelsesplads fandt sted på Antvorskov Kaserne den 25. maj 2000, med deltagelse af repræsentanter fra Sjællandske Livregiment, Forsvarets Bygningstjeneste, Hærens Operative Kommando samt Skov- og Naturstyrelsen. Der blev ved samme lejlighed afholdt en besigtigelse af terrænet. Markgennemgang og korttegning blev gennemført af Skov- og Naturstyrelsen i sommeren og efteråret Den 7. september 2000 blev der arrangeret et møde og en rundvisning på terrænet for de eksterne bidragydere. På rundvisningen deltog repræsentanter fra en række lokale interesseorganisationer og myndigheder. Samtidig blev de pågældende organisationer og myndigheder opfordret til at komme med bidrag til planlægningen. Bidragyderne har også haft lejlighed til at kommentere et udkast til nærværende Drifts- og Plejeplan inden færdiggørelsen. Samme dag som rundvisningen afholdtes det andet planmøde mellem parterne. Et afsluttende afvejningsmøde, hvor de forskellige forslag og ønsker til planen blev drøftet, blev afholdt den 9. januar 2001 med deltagelse af Gardehusarregimentet, Forsvarskommandoen, Forsvarets Bygningstjeneste samt Skov- og Naturstyrelsen. Planen blev færdigskrevet i løbet af 2001 og 2002, hvor der også har været afholdt flere terrænbesigtigelser som led i den endelige fastlæggelse af terrænets benyttelse. 2YHUHQVNRPVWHQPHOOHPJRGVHMHU'HQLVGH1HHUJDDUG9DOGHPDUVNLOGH RJIRUVYDUHW 166,1 hektar, svarende til godt en fjerdedel af øvelsespladsen (29,3 %), hører under godset Valdemarskilde. Det drejer sig om skovene Horsevang, Slagelse Lystskov, Karlsgård Skov, Charlottedal Skov og Idagård Skov. Forsvaret har forpagtet dette areal ved en overenskomst med ejeren, godsejer Denis de Neergaard, Valdemarskilde, gældende for perioden 1. april 1979 til 1. april 2004, i alt 25 år. Overenskomsten kan ikke opsiges af ejeren i denne periode. Forsvaret kan opsige brugsforholdet til ophør med mindst 1½ års og så vidt muligt 2 års varsel til en 1. april. Eet år før periodens udløb optages forhandling mellem parterne om forlængelse af overenskomsten for en ny periode. Såfremt der ikke opnås enighed mellem par-\n11 Særligt om Drifts- og Plejeplanen for Antvorskov Øvelsesplads terne om vilkårene for brugsforholdets forlængelse, erklærer ejeren sig indforstået med, at forsvaret vil søge arealerne erhvervet ved ekspropriation. Skovdrift i form af forstmæssig pleje, skovhugst og udnyttelse af skoven tilhører fortsat ejeren, men må ikke være til hinder for forsvarets militære formål med arealet. Jagt- og fiskeretten på de omhandlede arealer forbliver også hos ejeren, der dog ikke er berettiget til udlejning. Der er restriktioner på jagten, se nærmere under kap. 6. Overenskomstens bestemmelser for forsvarets militære benyttelse samt forpligtelser for brug og drift af de lejede arealer er beskrevet nærmere i kapitel 5 og 6. +YLONHDUHDOHUHURPIDWWHWDI'ULIWVRJ3OHMHSODQHQ Korttegning, registrering og gennemgang af arealerne omfatter hele øvelsespladsen, altså også de indlejede arealer ejet af godsejer Denis de Neergaard, Valdemarskilde. Det gælder således også udarbejdelse af en bevoksningsliste for de indlejede skove, med angivelse af areal, træart, alder, vedmasse m.v. for de enkelte delbevoksninger, jf. det tilhørende grundkort (bilag 1 og 4 til nærværende plan). 5DPPHUQHIRUVHOYHSODQO JQLQJHQIRUGHLQGOHMHGHDUHDOHUYLOLPLGOHUWLGY UHGHQLQGJnHGH RYHUHQVNRPVWPHOOHPIRUVYDUHWRJHMHUHQ'HWWHEHW\_GHUDW'ULIWVRJ3OHMHSODQHQIRUGHLQG OHMHGHDUHDOHUVRPXGJDQJVSXQNWNXQVNDOUHJXOHUHIRUVYDUHWVDQYHQGHOVH3ODQHQIDVWO JJHU VnOHGHVLNNHEHVWHPPHOVHUIRUVNRYGULIWHOOHUQDWXUSOHMHJHQRSUHWQLQJSnGHLQGOHMHGHDUHD OHUPHQLQGHKROGHUWLOJHQJ OGHQELRORJLVNEHVNULYHOVHDIGLVVH $IWDOHQVYLUNQLQJ Drifts- og Plejeplanen er bindende for de to aftaleparter, Skov- og Naturstyrelsen og Gardehusarregimentet. Ved underskrift af planen forpligter aftaleparterne sig således til at efterleve og respektere de i planen fastsatte bestemmelser.\n12 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads 67$786 %HVNULYHOVHDI$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV %HOLJJHQKHG Antvorskov Øvelsesplads ligger umiddelbart sydøst for Slagelse By, og udgør i alt 566 ha, hvoraf ca. 30% er skov (ca. 170 ha ), se figur 4.1. Terrænet er delt mellem Slagelse og Hashøj kommuner. Den sydøstlige tredjedel ligger i Hashøj kommune, resten i Slagelse. Begge kommuner hører til Vestsjællands amt. Øvelsespladsen er mod nordvest afgrænset af motorvej E20 mellem Sorø og Halsskov, og mod syd af Søndre Ringgade, som er landevejen mellem Slagelse og Næstved. Mod øst grænser øvelsespladsen op til åbent landbrugsland nord for landsbyen Rosted, og mod nord ligger det store skovkompleks under godset Valdemarskilde. Forsvaret ejer 400,5 ha af arealet, mens 166,1 ha i den nordlige del er lejet. Det drejer sig om Horsevang, Charlottedal Skov, Idagård Skov, Karlsgård Skov samt Slagelse Lystskov. Den lejede skov hører under godset Valdemarskilde. Øvelsespladsen hører under Gardehusarregimentet, som benytter den intensivt som grund- og videreuddannelsesområde. )LJXU%HOLJJHQKHGDI$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV I sydvesthjørnet af terrænet ligger Antvorskov Kaserne. Kasernen rummer en lang række uddannelsesfaciliteter: I "Taktisk Træner", der blev etableret på Antvorskov Kaserne i 1987, tilrettelægges og gennemføres operativ træning af enheder og stabe fra alle værn samt civile myndigheder som politi, DSB og Storebæltsforbindelsen. Sidstnævnte har trænet sit katastrofeberedskab her. Skydebanen benyttes udover af regimentet selv også af andre enheder og myndigheder. Skydebanen og øvelsespladsen med det alsidige terræn er blandt de bedste i landet. Derudover har man placeret specielle trænings- og uddannelsesfaciliteter i Slagelse. Det drejer sig blandt andet om en mindre nærkampby samt en skydesimulator for håndvåben, hvor både enkeltmands- og gruppeskydninger kan gennemføres som et led i den grundlæggende skydeuddannelse. Endelig er Hærens Operative Kommandos Centralkøreskole for Vestsjælland hjemmehørende på Antvorskov Kaserne. Køreskolen uddanner kørere til hjulkøretøjer for såvel sjællandske regimenter som enheder og myndigheder fra andre værn og udsteder årligt ca. 900 kørekort.\n13 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads 'HQPLOLW UHKLVWRULH *DUGHKXVDUUHJLPHQWHWRJ$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV Gardehusarregimentet som vi kender det i dag, fik ved indgåelse af forsvarsforliget af 25. maj 1999 domicil på Antvorskov Kaserne fra 1. januar Gardehusarregimentet er en sammenlægning af Sjællandske Livregiment (1614), Gardehusarregimentet (1762) og Danske Livregiment (1763). Antvorskov Kaserne blev indviet 1. maj Staten købte i 1964 herregården Charlottedal af familien de Neergaard, Valdemarskilde ved en ekspropriation. Sønnen Denis de Neergaard havde fået Charlottedal i konfirmationsgave. Gården var en af de gårde, der blev bygget samtidig og navngivet efter bygherrens børn. I dag findes endnu kun Charlottedal og Idagård, mens Karlsgård, der også var beliggende i tilknytning til den nuværende øvelsesplads, for længst er nedlagt. Sjællandske Livregiment tog bl.a. Charlottedals bygninger i brug 5-6 år før Antvorskov Kaserne blev indviet, ligesom øvelsespladsen successivt - i 1964 og var blevet udvidet ud fra den gamle "store øvelsesplads", der siden 1912 lå langs Skovstien mellem Parkvej og Lystskoven øst for Slagelse by. Aftalen om at leje en del af skoven blev også indgået i Den oprindelige øvelsesplads er i dag dels bebygget med dele af Slagelse Centralsygehus, dels gennemskåret af motorvej E20. Derudover er der opført et tenniscenter og boldbaner på området. En mindre del af den oprindelige "Store øvelsesplads" udgør i dag "Soldatens Lod", der ligger nordligst mellem motorvejen og skovkanten nær Studentersøen og Arnehavehus. Soldatens Lod blev etableret på basis af en overenskomst mellem Slagelse kommune og Sjællandske Livregiment, da regimentet ønskede at anlægge kampvognsspor gennem dele af Lystskoven. Området er en kompensation for begrænsningen af færdselsretten i Lystskoven. Udover de i afsnit 4 beskrevne faciliteter opføres der - til ibrugtagning august bygninger til Gardehusarregimentets Hesteskadron langs Sdr. Ringgade mellem Charlottedal Allé og Korsbjerg. +LVWRULHQEDJGHWUHUHJLPHQWHUVVDPPHQO JQLQJ\n14 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads *HRORJLRJODQGVNDE *HRORJL Geologisk set er Antvorskov Øvelsesplads en del af et typisk dansk istidslandskab af moræneler, præget af store bakkedrag og lavninger. Landskabet er aflejringer, skabt af det ungbaltiske isfremstød fra sydøst, som fandt sted i den sidste af istiderne for ca år siden. Det var et af de allersidste isfremstød i Danmark. Landskabet er et såkaldt dødis-landskab med dødis-topografi, det vil sige et landskab som efter isfremstødet er formet under is som ligger stille. Isen smelter langsomt ned, og der dannes lavninger. Den største lavning i terrænet er Nysø, men de over 60 søer og vandhuller i terrænet er også vidnesbyrd om de mange lavninger som blev skabt under issmeltningen. Hovedparten af jordbunden består af moræneler fra istiden, men Nysølavningen består af ferskvandsgytje og sand, dannet efter istiden. Højdepunktet Korsbjerg samt grusgravsbakken nord for Rosted består af smeltevandssand. Området ved spejderpladsen syd for Studentersø består af smeltevandsler. 8GVLJWHQIUDK MGHGUDJHW.RUVEMHUJRYHU$QWYRUVNRY YHOVHVSODGV /DQGVNDE Antvorskov Øvelsesplads fremstår som et afvekslende, smukt, kuperet landskab på 566 hektar, med store højdedrag og udstrakte lavninger. Højeste punkter er 74 m.o.h., som udgøres af højdedraget mod nordvest op til motorvejen, samt højdepunktet Korsbjerg 73 m.o.h. lidt syd derfor. Laveste punkt er Nysølavningen, som er 36 m.o.h. Det tidligere landbrugsland henligger i dag i naturtilstand med åbne, ugødede græsarealer, spredte krat, levende hegn og hele 70 småsøer og vandhuller. Fra Korsbjerg, som er det mest markante udsigtssted, har man et vidt udsyn over næsten hele terrænet. De mange bæltespor overalt på terrænet vidner om den intensive, militære øvelsesbrug.\n15 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads I den østlige del, umiddelbart syd for Charlottedal Skov, ligger Nysø/Lindes Å-sænkningen, kaldet "Nysø-engene". Landskabeligt set har denne nærmest har karakter af en ådal. Det er en langstrakt eng- og mosestrækning, med enkelte vandhuller, som formentligt er tidligere tørvegrave. Sænkningen er knap 1000 meter lang og meter bred. Gennem hele strækningen løber i vest-østlig retning den lille Lindes Å, som er kunstigt udrettet, og har form som en lang, lige, åben kanal, ca. 1-1,5 meter bred. Ved udløbet mod øst ligger Lindes Å dybt i terrænet, ca. 2-2,5 meter under terræn, med stejle skrænter. Lindes Å udspringer inde på øvelsespladsen vest for Nysø-engene. Lindes Å modtager også vand fra den nordfor beliggende Charlottendal Skov via 2-3 skovgrøfter. Hele sænkningen har engang været en sø, "Nysø", som er blevet afvandet og tørlagt ved udretning og uddybning af Lindes Å gennem området. Nysø-sænkningen ses særligt fint fra toppen af højdepunktet Bavnen i terrænets sydøstlige hjørne. Skovene i den nordlige del af øvelsespladsen består overvejende af gamle bøgebevoksninger samt eg, men også af en del midaldrende rødgran. I Charlottedal Skov findes desuden en spændende, gammel elle- og askesump i naturtilstand, kaldet Rørsø. Ud mod Nysøsænkningen består skovbrynet på skrænten af flotte, gamle egetræer. Længere mod nordvest består skovbrynet af gamle bøge langs et velbevaret stendige. )RUWLGVPLQGHURJNXOWXUKLVWRULH Der er kun registreret få fortidsminder og beskyttede kulturminder på øvelsespladsen. Det drejer sig om en enkelt gravhøj, samt et antal sten- og jorddiger. *UDYK M I det sydøstlige hjørne af terrænet, umiddelbart nordvest for landsbyen Rosted, ligger en gravhøj fra bronzealderen flot placeret på en bakketop, med fin udsigt over hele den østlige del af Antvorskov Øvelsesplads. Gravhøjen hedder "Bavnen", og den er beskyttet af restriktioner mod kørsel og andre øvelsesaktiviteter. Gravhøjen er fredet i henhold til naturbeskyttelseslovens 12. 6WHQRJMRUGGLJHU Der findes en del velbevarede stendiger på øvelsespladsen. Det drejer sig om gamle skovdiger, formentligt etableret i forbindelse med kongens udstedelse af skovlovsforordninger sidst i 1700-tallet frem til Der findes stendiger, med afbrudte strækninger, langs sydkanten af Slagelse Lystskov, Idagård Skov, Charlottedal Skov og Horsevang. Herudover findes et antal jorddiger spredt rundt på terrænet, hovedsageligt i gamle markskel. Blandt andet er der et meget langt jorddige gennem hele terrænet langs Skydebanehegn nord for Korsbjerg, og et langt jorddige langs Nysø Hegn syd for Nysø Engene. Digerne på øvelsespladsen er beskyttede i henhold til naturbeskyttelsesloven, og må således ikke beskadiges, påkøres, fjernes eller på anden måde forulempes..xowxuklvwrulvnhvsru I Det Kulturhistoriske Centralregisters arkiv findes flere spændende oplysninger om kulturhistoriske spor på Antvorskov Øvelsesplads. Bl.a. oplyses følgende: I forbindelse med drængravning på Antvorskov Hovedgårds jord fandt arbejdsmand Anders Pedersen i foråret 1874 en samling bronzesager. Fundstedet var en sænkning i skråningen af\n16 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads en bakke ved navn "Korsbjerget". I ½ alens dybde under overfladen lå 6 halsringe oven på hinanden og neden under dem to såkaldte celte, som er en lille bronzeøkse. Fundet bestod desuden af 1 armring, 1 øskenring, 1 dragtnål og 1 firkantet stang. Det dateres til slutningen af bronzealderen. Om der er mere bronze at finde på dette sted er ikke godt at vide. Men skal der jordbearbejdes på stedet bør det lokale museum på forhånd adviseres. Stedet er angivet på Drifts- og Plejekortet (sb 27). Vest for Væverhushave, lige syd for P-pladsen (sb 26), skulle der ifølge DCK (i 1893 ) ligge en nu sprængt sten, som skønnes 8 til 10 fod lang. Efter sagnet skulle Hellig Anders her være steget til hest. Hellig Anders var pilgrimsfarer. På +HOOLJ$QGHUVK M, som ligger i nærheden af øvelsespladsen, står et krucifiks af træ. Sagnet lader her Hellig Anders opvågne efter en vidunderlig hjemfart fra det hellige land, hvor han var blevet forladt af sine staldbrødre på pilgrimsfærden. Krucifikset, der er fæstnet i hullet i en gammel møllesten, blev fornyet 1952 som en nøje kopi af det tidl. fra 1762, der nu er i Nationalmuseet (kilde Trap Danmark, bind 8, Sorø amt). Stenen er ikke genfundet under Skov- og Naturstyrelsens kulturhistoriske markgennemgang i 2002, og oplysninger om den er blevet efterlyst både på det lokale museum og på Nationalmuseet, men gav intet resultat..ruwwhjqlqj På grundlag af markgennemgang, luftfotos, tidligere kort m.v. er der udarbejdet digitaliserede kort, som omfatter henholdsvis et grundkort, et øvelseskort samt et drift- og plejekort. De tre kort er indsat bagest i denne plan som bilag 1, 2 og 3. *UXQGNRUWELODJ Grundkortet viser status for arealanvendelsen på plantidspunktet (2000). Det i 2002 igangsatte byggeri til hestestalde mv. er dog angivet på grundkortet i form af et markeret byggefelt. I princippet medtages alt af betydning for Drifts- og Plejeplanlægningen. Kortet anvendes som grundlag for øvelseskortet og drift- og plejekortet. Til kortet hører en bevoksningsliste, der er en fortegnelse over terrænets arealtyper og anvendelser. Areal samt supplerende bemærkninger er angivet. Bevoksningslisten er indsat som bilag 4 i denne plan. På kortet inddeles terrænet i afdelinger, dvs. delområder i en passende størrelse. Afdelingsgrænserne følger så vidt muligt genkendelige og permanente terrænlinier som f.eks. veje og hegn. Området inden for en afdeling er forholdsvist ensartede, f.eks. et større sletteareal, mose- eller skovområde. Størrelsen af en afdeling vil variere. Jo mere ensartet terrænet er, jo større er afdelingerne. Afdelingerne nummereres med fortløbende tal. De enkelte afdelinger opdeles i litra, der svarer til behandlingsenheder inden for den enkelte afdeling, dvs. arealer, der er ensartede med hensyn til terræn, anvendelse, vækstforhold, evt. træarter og disses aldre. Eksempler på litra er den enkelte mose eller eng i et større sletteareal eller den enkelte skovbevoksning i et skovområde. Litra angives med et lille bogstav. Alle afdelinger og litra vises ved henholdsvis et tal og et bogstav på grundkortet. Til alle litra er der endvidere knyttet en to- eller tre-bogstavkode med store bogstaver (anvendelseskode), der angiver arealtype (f.eks. ORE for overdrev, MOS for mose, ENG for eng, BIR for birk). De militære anlæg har også anvendelseskoder, eksempelvis SKB for skydebane og DEP for depot. Der beregnes areal for samtlige afdelinger og litra.\n17 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads I bevoksningslisten er areal og arealtypen samt eventuelle supplerende bemærkninger angivet for samtlige afdelinger og litra. Dette gælder altså også for de militære anlæg. Der kan ofte forekomme små arealer med en anvendelse, der adskiller sig fra den øvrige del af den pågældende litra, f.eks. et mindre krat på et overdrevsareal. Disse små arealer ønskes markeret på kortet men ikke udskilt som selvstændige litra med anvendelseskode, da det ville resultere i uoverskuelige kort og en meget omfattende bevoksningsliste. Disse mindre arealer er indtegnet med prikket linie på kortene. Anvendelsen angives i bevoksningslisten i bemærkningerne til den litra, hvor arealet er beliggende. Kortet omfatter desuden en række andre signaturer, som er forklaret på kortsignaturen. YHOVHVNRUWELODJ Øvelseskortet fremstilles til illustration af den fremtidige øvelsesmæssige brug af terrænet. Det er fremstillet på grundlag af grundkortet, men viser ikke anvendelseskoder, afdelinger, litra eller udprikninger. Arealtyperne slås sammen i større enheder, således at sammenhængende skovbevoksninger eller ubevoksede arealer fremgår. Grøfter, vandløb, søer og moser er også tydeligt angivet. Samtidig vises arealtyperne med separate farvesignaturer. Øvelseskortet viser endvidere egentlige anlæg, mindre, permanente anlæg og genstande samt anden øvelsesmæssig anvendelse. De angives med navn. Andre anlæg vises også, eksempelvis bygninger, råstofgrave, asfalt- og skovveje, bæltespor, spor og stier. Endelig, men ikke mindst, viser øvelseskortet den militære anvendelse i øvelsessammenhæng. På Antvorskov Øvelsesplads betyder dette bl.a.: Områdets indeling i sektorer, øvelsesfaciliteter, områder med restriktioner, tvangsspor m.v. Anvendelsen vises med forskellig signaturer, eks. skrå- eller krydsskravering i forskellige farver. Kortet viser ikke restriktioner m.v. der er relateret til skydning. 'ULIWRJSOHMHNRUWELODJ Drift- og plejekortet fremstilles som illustration af de forskrifter vedrørende drift og pleje af terrænet, som er indeholdt i Drifts- og Plejeplanen. Kortet indeholder samme oplysninger og signaturer som grundkortet. Med farvelægning og signaturer er fremhævet de steder, hvor der skal ske ændringer i anvendelsen eller gennemføres særlige plejeforanstaltninger.\n18 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads 1XY UHQGHVWDWXV5HJLVWUHULQJRJEHVNULYHOVHDIGHHQNHOWH DUHDOW\_SHU Registrering af arealtyper er foretaget i juni 1999 samt i juni/juli 2000 af Skov- og Naturstyrelsen, i forbindelse med den biologiske registrering og korttegning. Det samlede areal er opgjort til 566,6 ha, heraf er 397,8 ha (70 %) åbne arealer og 168,8 ha (30 %) produktiv skov (heri er ikke-tilplantede renafdifter i skoven på 3,2 ha ikke indregnet) Arealerne er opdelt i arealtyper, som på det til Drifts- og Plejeplanen hørende grundkort (bilag 1) og bevoksningslisten (bilag 4) forkortes med koder på tre bogstaver, de såkaldte anvendelseskoder. Bilag 4 skal altså læses sammen med bilag 1. For de skovbevoksede arealer gælder det som hovedregel, at anvendelseskoden svarer til bevoksningens hovedtræart, mens den for de åbne arealer beskriver naturtypen i overensstemmelse med de beskyttede naturtyper i naturbeskyttelsesloven, eller beskriver de øvrige arealtyper som f.eks. kulturgræsarealer eller militære øvelsesanlæg. I bevoksningslisten (bilag 4) er samtlige afdelinger gennemgået, og for hvert areal (litra) er anført en anvendelseskode samt arealet i hektar. For skovbevoksede arealer tillige en række oplysninger, der beskriver bevoksningen nærmere. )LJXU YLVHUDUHDOVDPPHQV WQLQJHQSnKHOH$QWYRUVNRY YHOVHVSODGVIRUGHOWSnHQU NNH DUHDOW\_SHU'HWIUHPJnUDWJU VNO GWHDUHDOHURYHUGUHYRJVOHWWHXGJ UGHQVW UVWHDQGHO HIWHUIXOJWDIVNRYYnGRPUnGHUYHMHRJVSRUVDPWNUDW Veje og spor Huse og haver KLG Afdrifter Skov Græsklædte arealer Krat Vådområder Figur 4.2. Areal-sammensætning af Antvorskov Øvelsesplads\n19 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads ceqhduhdohu 7DEHO viser sammensætningen af de åbne arealer: 7DEHODe åbne arealers fordeling på arealtyper. $QYHQGHOVHVNRGH $UHDOW\_SHU $UHDOLKD SnNRUW *U VNO GWHDUHDOHU ORE * Overdrev 22,2 SLE Slette 273,9 9nGRPUnGHU SØ * Sø 5,3 MOS * Mose 13,6 ENG * Eng 0,9 9HMHRJVSRU VEJ Vej 20,4 BÆL Bæltekøretøjsspor 18,10 0LOLW UHDQO J KLG Kaserne/Lejr /Garage 27,9 SKB Skydebane 1,7 BAN Bane (miniaturebane) 0,2.UDW KRT Krat 6,3 $QGHQDQYHQGHOVH AAN Anden anvendelse 1,0 VAG Vildtager 3,1 UKU Skovafdrifter 3,2 7RWDO * Disse anvendelser er beskyttet i henhold til Naturbeskyttelseslovens 3 hvilket indebærer, at deres tilstand ikke må ændres. Nedenfor er beskrevet de enkelte arealtyper, med forkortelseskoder, som de er angivet på grundkortet (bilag 1). Der er desuden redegjort for definition og afgrænsning af de enkelte arealtyper. Arealtyperne mose, eng, overdrev, sø og vandløb er alle beskyttede naturtyper i henhold til naturbeskyttelseslovens 3. Definitionen følger Skov- og Naturstyrelsens Vejledning til registrering af beskyttede naturtyper fra 1993, som desuden er fulgt i feltregistreringen. ceqhw UUHJU VDUHDOHU 2YHUGUHY25(udgør 22,2 ha, svarende til 3,9 % af den samlede øvelsesplads. Overdrev er karakteriseret som åbne, tørre græsarealer med en naturlig urteflora, som ikke har været gødsket, sprøjtet eller jordbehandlet igennem en længere årrække. Hvis dette alligevel sker eller er sket, bærer vegetationen præg deraf ved at være mindre varieret, men den vil gradvist atter vende tilbage til sin oprindelige tilstand hvis indgrebet ophører. En række bestemte plantearter er indikatorer for naturtypen overdrev. Dette beskrives nærmere i det afsnit 4.7 om floraen på\n20 Beskrivelse af Antvorskov Øvelsesplads de forskellige naturtyper. Overdrevsarealerne på Antvorskov Øvelsesplads udgør det højtliggende, nordvestlige hjørne omkring Studenterdammen og Soldatens Lod. Arealet er tidligere dyrkede marker, som nu har ligget brak siden forsvarets overtagelse. Da det er det højestliggende areal på terrænet er det samtidig også her at udvaskningen, og dermed udpiningen af jorden, er sket hurtigst. 6OHWWH6/(udgør 273,9 ha, svarende til 48,4 % af det samlede areal. Det er dermed langt den mest udbredte naturtype på terrænet. Slette er betegnelsen for de arealer, som henligger med vedvarende græs, og som endnu ikke har udviklet sig til overdrev. Opgivne marker med kulturpræg er klassificeret som slette, ligesom kultiverede græsarealer i forbindelse med øvelsesanlæg, hvor græsset f.eks. slås og gødes er det. SLE-arealer kan altså være udnyttet landbrugsmæssigt i form af hø- eller græsslet. Vegetationen bærer dog i så fald præg af driften, således at den botanisk set er mindre interessant. Den består typisk af nogle få arter, som favoriseres af gødskning eller andre påvirkninger. Øvelsespladsen blev overtaget af forsvaret i henholdsvis 1938 (den nordvestlige del), 1964 (Charlottedals jorder) og i 1976 (sydøstlige del). De "ældste" slettearealer har altså i 2001 ligget brak i 63 år uden gødskning, de "yngste" i 25 år. Den ældste del har udviklet sig til et overdrev (se ovenfor), mens dette endnu ikke gælder for de øvrige arealer. 9nGRPUnGHU Vådområder på terrænet har stor betydning som levesteder (habitater) for en række plante- og dyrearter. Der er derfor ved registreringen lagt vægt på, at vådområderne skal kunne udskilles. Vådområderne på terrænet udgør i alt 19,8 ha, hovedsageligt mose, men også sø, eng og vandløb. 6 HU6 udgør i alt 5,3 ha, svarende til 0,9 % af det samlede areal. Sø omfatter alle permanente, ferske søer og vandhuller med åbent vandspejl. Vandstanden svinger noget efter årstiden, og nogle vandhuller kan tørre ud i løbet af sommeren. Ved korttegningen er det den højeste vandstand som er registreret, enten ved markgennemgangen eller på de anvendte luftfotos, der er blevet anvendt som grænse. Der findes ikke mindre end 70 søer og vandhuller på terrænet. Blandt de største er søen i Soldatens Lod, Studenterdam, Kattedam, søkomplekset neden for Korsbjerg (herunder Svømmesø) samt søen i Idagård Skov. De resterende kan nærmest betegnes som større eller mindre vandhuller. 9DQGO E9/% er ikke opgjort i hektar, men omfatter Lindeså-strækningen.\nFlyvestation Karup. Drifts- og Plejeplan 1998-2012. Miljø- og Energiministeriet Skov- og Naturstyrelsen og Flyvestation Karup\nFlyvestation Karup Drifts- og Plejeplan 1998-2012 Miljø- og Energiministeriet Skov- og Naturstyrelsen og Flyvestation Karup 2001 Flyvestation Karup - Drifts- og Plejeplan 1998-2012 Udgivet af Miljø- og\nHøvelte-Sandholm-Sjælsmark Øvelsesplads. Drifts- og Plejeplan 2008-2022\nHøvelte-Sandholm-Sjælsmark Øvelsesplads Drifts- og Plejeplan 2008-2022 Miljøministeriet Skov- og Naturstyrelsen og Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjeneste 2008 Høvelte-Sandholm-Sjælsmark Øvelsesplads


Karim Benzema ser ud til at være klar til at komme et målfattigt Real Madrid-hold til undsætning. Franskmanden er formentlig klar til næste ligakamp imod Real Betis.\nMed offensive stjerner som Cristiano Ronaldo, Gareth Bale og James Rodríguez plejer Real Madrid ikke at have de store problemer med at score masser af mål. Det er dog midlertidig, hvad kongeklubben i øjeblikket har. Senest blev det til 0-0 i ligadebuten imod Sporting Gijón i aftes. Men nu ser hjælpen ud til at være på vej. Karim Benzema gennemførte nemlig første del af mandagens træning uden problemer.\nDen 4. august meddelte Real Madrid, at Benzema var blevet ramt af en muskelskade efter holdets tur til Australien og Asien. Franskmanden missede efterfølgende træningskampene imod Bayern München, Valeranga og Galatasaray samt gårsdagens ligakamp imod Sporting Gijón. Klubben regner stærkt med, at Benzema er klar til lørdagens kamp imod Real Betis (klokken 22:30).\nMens den franske stjerneangriber har været skadet, har der været vedvarende rygter om hans mulige afgang til Arsenal, men den mulighed er udelukket. Real Madrid har mere end nogensinde brug for en central frontangriber, der kan få gang i den madrilenske offensiv.\nBenzemas bedste sæsonstart


Totalrådgivning | H+\nVed vores fokuserede rådgivning og vores praktiske tilgang får vi byggeprojekterne godt og trygt fra start og sikkert i mål. Med et helhedsperspektiv gennemskuer vi komplekse projekter og binder processerne sammen.\nSådan skaber vi værdi i grænsefladerne mellem alle involverede aktører og sikrer fremdrift på projekter.\nKort og godt, vi skaber overblik og et solidt beslutningsgrundlag på det højeste faglige niveau, der møder bygherrens behov for rettidig viden- og risikoafdækning.\nVi skaber bygbare projekter, der afleveres til den aftalte tid, økonomi og kvalitet.\nVi lægger vægt på kompetencer, høj faglighed og konkret erfaring i forhold til opgavens ledelsesmæssige og tekniske kompleksitet og sikrer, at den rette viden er til stede rundt om bordet, når vi går ind i et projekt.\nVi er ansvarlige for hele projektforløbet og sikrer, at de rette underrådgivere er tilknyttet opgaven. Vi er garanter for, at nutidige og fremtidige behov opfyldes og konkrete mål og forudsætninger overholdes.\nVores indsats bygger på viden og samarbejde\nVi har siden tegnestuens oprettelse specialiseret os i at fremme dialog og konstruktive samarbejder mellem alle byggeriets parter. Målet er at sikre ejerskab og glæde over projekterne.\nI et tæt samspil karakteriseret ved synergi og tillid skal vi blive skarpere og bedre fra byggeri til byggeri og sammen sætte nye standarder i byggebranchen. Vi skal spille hinanden bedre – og sætte vores viden i spil. Vi forpligter os til at dele viden på tværs af fag på projekterne, med vores samarbejdspartnere og med branchens øvrige aktører. Sådan lærer vi af de erfaringer, der høstes undervejs, fra projekt til projekt. Systematisk vidensdeling er derfor en naturlig del af vores kultur og er med til at sikre, at værdifuld viden ikke går tabt mellem to stole, hver gang et projekt overleveres fra en part til den anden.\nPanoptikonbygningen på Vesterbrogade – Facaderenovering og indretning af nyt mødecenter\nRenovering af 733 almene boliger i Boligforeningen Sønderkærgården


Kloak afsætningsmuligheder - Rør 2020\nDer er den eneste måde at gøre toiletrummet mere sikkert og behageligt, for at fjerne overskydende lugt og for at normalisere driften af vandforseglingen. Dette kan kun opnås med spildevandsudstyr ved hjælp af et ventilationsudtag for at fjerne gasser, der akkumuleres inde i systemet. Lignende enheder er praktisk taget i ethvert afløbssystem af kloakken udstyret med en vandlås. Hvis ventilationssystemet på stigerøret er tilstoppet, fryser eller ikke fungerer effektivt nok, vil hele indgangen til huset genkende dette.\nFunktioner af ventilation til spildevand\nSagen er ikke engang i spredningen af ubehagelige lugte; ventilationsudløbene af spildevandsstiger giver mulighed for at løse to vigtige problemer:\nSørg for problemfri drift af vandforseglingen på grund af frigivelse af overskydende tryk inde i kloaksystemet. Ventilation kompenserer for gas trykstigninger. På grund af dette er indholdet af skælbælgens bælge og kompressernes vandlukninger ikke presset ind i rummet;\nVentilation fjerner 100% af spildevandene, hvilket udgør en vis fare for at bo i en lejlighed eller et hus. Selvom niveauet i vandporten under det lange fravær af beboere faldt under det sikre niveau, vil de fleste gasser blive kastet på taget gennem udgangen til ventilation af kloakstigerøret.\nNår der f.eks. Udledes vand i kloaksystemet på 2. eller 10. etage, er det ikke vigtigt, at vandmassen, der falder langs stigrøret, trækker en stor mængde luft og derved skaber et vakuum inde i røret. Gennem udluftningen af ventilationssystemet suges en del af luften ind i kloaksystemet og kompenserer for vakuumet. Hvis udluftningsudgangen er tilstoppet, fyldt, frøs, eller dens tværsnit er utilstrækkelig i størrelse for at tillade fri luftgennemstrømning, vil vandforseglingen blive forstyrret. Derefter trækker vakuumet i kloakken vand fra vandtætningen, og i nogle få minutter vil det blive udledt af gasser tilbage i toilettet eller i badeværelset.\nI normal tilstand stiger alle gasser, der udsendes fra snavset vand, på grund af det naturlige ventilationsudkast langs stigrøret og udstødes gennem rørets udløb på husets tag.\nKrav til indretning af ventilationsudløbet kloak\nSom med ethvert ventilationssystem, der er ansvarligt for fjernelse af gasser og dampe, der er usikre for menneskers liv og sundhed, kan ventilationsudløbet fra kloaksystemet ikke bygges i nogen rækkefølge, efter eget valg.\nFor stabil drift af spildevandet er det nødvendigt at overholde følgende krav:\nVentilens størrelse skal ikke være mindre end diameteren af kloakrøret. Ofte vælges ventilationsrøret til afløb med en 10% margen over sektionen;\nSom et materiale til ventilationssystemet er plumbing plast bedst egnet. Hvis kloaksystemet er konstrueret af et 110 mm plastrør, kan ventilationsudløbet fremstilles i form af en fortsættelse af kloaksystemet.\nAfløbsrøret løftes på taget, når det er muligt, med det minimale antal omgange og installeres på lejersiden, således at gassen ved udløbet ikke kommer ind i opholdsrummet.\nTypisk ventilation til kloakker\nDen nemmeste måde at opbygge udledningen af gasser indebærer brugen af et komplet sæt af dele og komponenter til fremstilling af ventilationssystemer, der omfatter:\nPlast udluftning rør på taget af huset;\nBeskyttelseshætte deflektor, lukker udgangen fra indgangen af sne og regnvand inde i ventilationssystemet;\nBeskyttelsesdækslet, isoleringsknuden af rørets passage gennem tagens tærtepai\nDet bølgede rør er en lomme, der hjælper med at forbinde ventilationen til kloakrøret.\nOftest, for at arrangere udgangen af ventilationssystemet, købes produkter fra det berømte firma Vilper. Standardventilationsrøret er en plastudløb 500 mm lang og 110 mm i tværsnit.\nDen beskyttende beklædning af silikone og polypropylen er lavet separat for hver type tagdækning under hensyntagen til overfladeprofilens størrelse. Det hængslede system med passagelementets design giver dig mulighed for at indstille ventilationsudløbet til taghældningerne med en hældning på 11 til 45 o.\nTraditionelt er ventilationsudløbet lavet i en ikke-isoleret version. For klimatiske zoner med overvejende om vinteren med meget lave temperaturer anbefales det at bruge et ekstra dæksel med isolering baseret på polystyrenskum. Udover rørisolering med et udløb skal du købe og installere en varm version af den beskyttende beklædning af taggassamlingen. Sættet giver problemfri, pålidelig drift i temperaturområdet op til -50 grader.\nVed lavere temperaturer skal kloaksystemet, herunder udgangen, være udstyret med et varmekabel. Ellers vil vanddampen frost op på rørudløbet, hvilket vil blokere udløbsåbningen og forstyrre kloaksystemet.\nDe fleste spørgsmål er udformningen af deflektoren. For normal udgang er deflektoren et valgfrit element, og er som regel ikke inkluderet i standardindstillingen, der tilbydes af producenterne. Men i varmt vejr, især om sommeren, hjælper brugen af en deflektor til at øge effektiviteten af ventilationen betydeligt og reducere sandsynligheden for rensning af spildevand på grund af høj lufttemperatur.\nInstallation af ventilationssystemets udstødningsrør\nNormalt sæt indeholder alt hvad du behøver til selvinstallation af udløbet af spildevandsventilationsrøret på taget. Det største problem, der vil blive konfronteret, er den nøjagtige bestemmelse af tilbagetrækningsstedet. Ofte for at installere udgangen er det nødvendigt at demontere et fragment af intern tagisolering.\nEfter bestemmelse af udstødningsventilationsrørets monteringssted på taget, skæres et hul langs ventilationsudløbsrørets diameter ved hjælp af stiksav eller roterende fastgørelse til boringen ved brug af mærket. Derefter lægges passagenhedens låg på hakket, og borepunkterne er markeret under skruernes skrue. Lim er deponeret på nedbørslinjen, lagt på tagdækslet og skruerne er pakket ind.\nFra indersiden af taget skal du installere en silikone manchet med et korrugeret rør og blæse samlingen mellem tagbeklædning og korrugering med skum. Det er stadig at genoprette tagets isolering og dampspærre, hvorefter du kan forbinde hele bygningen i kloaksystemet.\nEfter installationen af udløbet til spildevand er ventilationen afsluttet, anbefales det at forsegle alle led og sømme med silikoneforsegling, der er modstandsdygtig over for solens ultraviolet. Samtidig er selve røret, deflektoren og dækpladen ikke bange for ultraviolet stråling og behøver ikke særlige beskyttelsesforanstaltninger. Undtagelserne er dele købt separat fra ukendte producenter. Det kan være, at køb af et færdigt sæt til ventilationsudstyr vil koste mere, men det er en garanti for høj kvalitet og lang levetid.\nPå Forumhouse kan du lære mere om, hvordan det konkluderes kloakrør på taget, og en del med den tvivl om "kloakrøret, der er: behovet, eller du kan gøre en speciel ventil." Se videoen, som tydeligt viser alle stadier af arbejdet med at trække stigningen gennem taget.\nSpildevandsløsning isoleret Vilpe 110 / FM / 500\nBeskrivelse. Udnævnelse. Anbefalinger til installation.\nVentilationsudløbet af kloakrør er et uundværligt element i konstruktionen for at sikre gunstige levevilkår i huset. Enheden af sådan ventilation er nødvendig, så lugten fra kloakken ikke trænger ind i rummet.\nDette tilvejebringes som følger. Hvert hygiejneapparat: et toilet, håndvask, badekar eller bruser har en karakteristisk bøjning af et kloakrør (knæ) i vasken, hvor der altid skal være vand. Vandet her er en stub fra lugtens indtrængning.\nNår tanken er drænet fra øverste etage, flyder vanddråben ned og derved skaber sjældne luft bagved den. Til zonen i den sjældne zone springer luften fra alle sider, og med eksistensen af et ventilationsrør kommer det først og fremmest fra det, suges fra taget. Hvis der ikke er noget sådant rør, kommer der ingen luft fra, og der kommer en såkaldt vandforsegling, når vand fra knæet af sanitære apparater suges ind i kloakrøret, hvilket giver luftstrømmen allerede fra rummet ind i det sjældne kloaksystem. I dette tilfælde forbliver hygiejniske knæ tørre og sikrer uhindret luftstrøm fra stuen til kloaksystemet og tilbage og fylder rummet med uønskede lugte.\nTilstedeværelsen af et tragtrør giver ikke kun en mulig nedbrydning af vandforseglingen, men giver også ventilation af kloakrøreren med mulig tørring af hygiejnehinden.\nNår du installerer kloakrøret med dens konklusion på taget, er det nødvendigt at overholde følgende regler:\nAfløbsrøret skal være større end eller lige i diameter til kloakrøreren. Ideelt set, hvis det bliver dets fortsættelse. Således, hvis et rør med en diameter på 110 mm blev anvendt som ventilation, vil en udgang med en indvendig diameter på 110 mm passe dig. Hvis mere - 160, 200 eller 250 mm - så som et rør er det nødvendigt at bruge et tagrør med en tilsvarende indvendig diameter.\nVentilationsrøret i sig selv skal installeres på taget væk fra vinduer og balkoner, fordi lugtene i spildevand let kan bære af vinden.\nVilpe tagdækning tilbehør fra den finske producent SK Tuote giver mulighed for at løse næsten alle spørgsmål vedrørende tilrettelæggelsen af ventilationssystemet i huset. Lavet af varmebestandig og UV-resistent polyurethan, udfører de begge deres tekniske funktion perfekt og ødelægger ikke udseendet af huset.\nAfløbsrøret Vilpe 110 / IZ / 500 har en indvendig diameter på 110 mm, som er egnet til en kloakrør med en tilsvarende diameter.\nRørets yderdiameter - 160 mm indebærer tilstedeværelsen af et lag af polyurethanisolering i rørvæggene, hvilket sikrer mangel på kondens og isdannelse i den kolde årstid.\nVed hjælp af et særligt passagement, der købes separat, kan kloakrøret installeres på taget med en hældningsvinkel fra 11,5 grader til 40-50 grader afhængigt af typen af tagmateriale: dette passagement kan installeres på taget af metalfliser, bituminøse fliser enhver tykkelse, de fleste formater af kompositfliser, keramiske fliser samt på sømtaket uden yderligere forberedende foranstaltninger.\nAfløbsudløbet af Vilpe 110 / IZ / 500 har et varmeisoleringslag i røret, så det skal installeres i et koldt klima, fordi på grund af isoleringen er sandsynligheden for kondens og efterfølgende frostfrysning inde i røret, hvilket vil medføre, at dets blokering bliver minimal.\nBemærk også, at for huse bygget i nordlige breddegrader, er uopvarmet kloakudtag heller ikke egnet af ovennævnte årsag.\nAfbøjningsdækslet er et alternativt element og skal købes separat, hvis det er nødvendigt. Det forhindrer nedbør i at komme ind i spildevandet og skaber ekstra trækkraft på grund af dets design. Ved udgangen af kloakken 110 / IZ / 500 med en yderdiameter på et rør i 160 mm vil hætten F = 160 nærme sig.\nInstallation af ventilationsrøret Vilpe tager ikke meget tid - alt er konstrueret, så aggregatet ikke forårsager problemer. Alle nødvendige elementer til installation leveres.\nVilpe 110 / IZ / 500 afløbsrørventilationsrør fås i følgende farver:\nDe mange farve løsninger giver dig mulighed for at placere det på taget uden at beskadige designet.\nJeg vidner om, at selvom du har lagt mærke til tagene på moderne to- eller tre-etagers hytter, var du kun forbløffet over de mange rør, der blev bragt ud, ikke engang at tro, at der blandt dem var kloakrør. Og hvis dets formål er et mysterium for dig, så vil du sikkert vide om dets hensigtsmæssighed og generelt - for hvilket formål det er beregnet.\nI de fleste hytter ligger ventilatorrør nær naturlige ventilationsrør.\nSelvfølgelig er internetsiden ikke en encyklopædi, og du vil nok have mig til at sikkerhedskopiere din historie med referencer til de lovgivningsmæssige dokumenter, der styrer det. Og det er helt forståeligt, for i dag bygger byggemarkederne så mange unødvendige produkter og yderligere elementer til uvidende købere, at et naturligt spørgsmål ubetinget opstår: Hvad er røret til spildevand ikke blandt dem? Måske kan du undvære det?\nNej, ikke nok. Dette er virkelig et vigtigt og nødvendigt element i kloaksystemet i enhver højhus. Hvis i det væsentlige - så er kloakrøret ikke beregnet til bevægelse af spildevand. Dens formål er at forbinde kloaksystemet med den omgivende atmosfære.\nFra et skolekursus i fysik ved du, at fremspringet opstår i et lodret rør. Med øget tryk i den øvre del af luften, gennem lækre forbindelser, trænger luften ind i boligkvarteret, og som du forstår, lugter det ikke som blomster;\nVandtætningen er ikke et middel, da der er sårbarheder i spildevandet i form af tilslutninger af kloaksystemet (internt spildevandssystem) og sifon knæ, hvis tæthed er langt fra ideel.\nVandlåsen lader ikke lugten i huset, men de kan finde andre smuthuller.\nDen massive udledning af vand, som ikke er ualmindeligt i højhuse, fører til fyldningen af stigrøret, hvorved en luftfront med overskydende tryk dannes før vandstrømmen. Dette fænomen er neutraliseret gennem en kælderrevision revision (hvis dette er et privat hus, så overskydende luft udledes gennem septiktanken);\nSamtidig dannes der et negativt tryk bag den nedstrømmende masse af spildevand, hvis styrke er tilstrækkelig til at suge vandportene (fra toilettet skålen, fra knæet under badekaret og vasken). Rester af vandfælder kan ikke holde luft, og værelserne er fyldt med ubehagelige lugte.\nDiagrammet viser vakuumzonen\nKaptajner Bevis tyder på: at løse de beskrevne problemer, både på samme tid, ved hjælp af en bro mellem atmosfæren og kloaksystemet.\nVed volleyafladning vil vand lugt gå gennem en kloak riser kloak, og vandfælder vil forblive intakte.\nOg her er linkene til reguleringsdokumenter, som jeg lovede. Læs omhyggeligt SNiP 2.04.01-85, og specifikt punkt 17.18, hvori det hedder, at spildevandsanlægget (både husstand og industri) skal ventileres.\nDenne tilstand realiseres gennem stigerørene, hvor udstødningsdelen skal gå gennem taget eller gennem ventilationsakslen.\nKrav til ventilation er nedfældet i reguleringsdokumenter.\nHøjden af stigrøret afhænger af typen af tag og er vist i tabellen:\nKonklusion kloak riser på taget\nEnhver, der bygger et hus med komfort, står over for opgaven med at få kloaksamleren på taget. Det er absolut nødvendigt at gøre dette, da det er kloakristen, der beskytter huset mod spildevand, der er ubehageligt for lugten, og derfor vil den hydrauliske lås i toilettet ikke blive revet ned.\nForberedende arbejde med montering af riser begynder indendørs, direkte under taget. Her er der som regel allerede et udløb til et kloakerør, som skal forlænges og ledes gennem taget. Det vil være sværest at gøre dette, hvis taget er dækket af en metalflise, da der ikke er nogen speciel indtrængning for taget. Men intet er umuligt, og nu lærer du, hvordan du får kloaksamleren på taget med dine egne hænder ved hjælp af Pelty universalpenetrationen.\nKonklusion kloak riser. Arbejdsordre\nFjern en del af tagisoleringen over kloakudløbet. Bestem afstanden mellem elementerne i batten og markér stedet i midten, så hullet for penetrationen ikke rører batten.\nSkær vandtætningsfilmen for at komme til metal.\nVed hjælp af en selvdrejende skrue, lav et gennemgående hul som en etiket.\nAfløbsafgangen bør vælges afhængigt af de klimatiske forhold, hvor den skal fungere. I områder med kolde frostvintre anbefales det at bruge en varmudgang for at undgå frost. Hvis klimaet er mildt, er den sædvanlige tynde udgang nok. Det ville være rart at hente det i tone med tagets farve.\nDet er meget svært at beregne hele strukturen, så kloakrøret tydeligt falder sammen med fremspringet af tunnelen. Derfor skal du bruge en bølgepap, der fastgør den til kloakudløbet, for at opnå en pålidelig forbindelse.\nDen næste fase af installationsarbejdet udføres på taget. Fastgør stencilen til taget, sæt den i midten af din etiket - selvdrejende skrue. Skær det nødvendige hul i profilen i overensstemmelse med konturens kontur.\nIndtrækningen skal være lufttæt, til dette formål anvendes et specielt isolerende element. Det skal være fastgjort til det færdige hul for manuelt at give det form af tagtopografi.\nDet forberedte element fastgøres ved hjælp af selvlukkende skruer og et ikke-acetal tætningsmiddel, da det ikke forårsager uønskede metalreaktioner.\nNu var det svinget at rette indtrækningen. Glem ikke at hænge fastgørelsessluttene på forseglingen på fremspringene oven på penetrationens bund. I det installerede passageelement monterer vi kloakudløbet sammen med det korrugerede rør. Inden du fastgør hele strukturen skal du justere den med et bygningsniveau.\nUdvendigt arbejde er færdigt, tilbage i rummet. For at fjerne stigrøret har du lavet et hul ikke kun i taget, men også i vandtætningsfilmen, og nu har du brug for ekstra isolering, som sparer udgangspunktet mod lækage. Det er til dette formål, at der anvendes en hydraulisk tætning. Den er fastgjort langs hullets omkreds i vandtætningsfilmen og til elementerne i bjælkerne over og under hullet. Tilslut kloakrøret til det korrugerede rør.\nPå trods af designets kompleksitet kan du nemt tage renseanlægget på taget selv.\nHvorfor ikke bringe kloakken til taget, ikke alle ved det. I mellemtiden er det manglen på kommunikation af kloakrør med atmosfæren, der kan forårsage en ubehagelig lugt i toilettet.\nTil at begynde med, lad os tage et kig på SNiP 2.04.01-85 * "Intern vandforsyning og kloakering af bygninger" siger:\n§ 17.18 siger følgende:\nHusholdnings-og industrielle kloaknet, der omdirigerer spildevand til det eksterne spildevand, skal ventileres gennem stigerør, hvis udstødningsdel afgives gennem taget eller bygningens ventilationsaksel i en højde af, m:\nfra et plant uudnyttet tag. 0,3\nskråt tag. 0,5\ndrevet tag. 3\nSkæring af den præfabrikerede ventilationsaksel. 0,1\nHvorfor har vi brug for kloakventilation? I nogle få ord om kloakanordningen i huset og vandfældningen. I hvert sanitetsapparat, det være sig en vask, vask, brusebad eller toilet, er der en karakteristisk bøjning af et kloakerør, et knæ, hvor der altid skal være vand.\nsynke eller synke i køkkenet\nSifon med hydraulisk lås;\nobservation brønd på gården netværk;\nkloak vigtigste godt;\nForestil dig, at en person på 3. sal i huset skyllede ud i toilettet cisternen (5). En fem-liters dråbe vand, godt eller ikke helt vand, der flyver gennem kloaksystemet (2) skaber et vakuum. Hvis der er en sjældningszone, har luften det fra alle sider. Og det er godt, hvis der er den mest berygtede udstødningsventil eller "ventilator" rør (1). Når der opstår et vakuum, kommer luften fra taget hurtigt ind i røret, og trykket vil blive afbalanceret. Mange bygherrer, der ønsker at spare på rør og ikke ønsker at perforere taget, sætter på øverste etage bare et stik på kloakrøreren. I dette tilfælde har luften i røret ingen steder at tage, og denne meget dråbe, fra tredje sal, flyver forbi den anden, suger i vand fra hydrauliklåsene. Dette kaldes en "fældefejl". Brusekabiner og stiger er særligt modtagelige for dette fænomen - i dem er vandforseglingens størrelse minimal.\nDer er dog en måde at gøre uden et rør på taget. En udgang - afluftningsventilens ventilationsventil.\nVentilation af kloakrørere\nFor at undgå ubehagelige lugte bør rensningsanlægget i et privat hus have et udluftningsudløb til kloakrøreren på taget. Det er nødvendigt at opretholde det samme tryk i kloaksystemet, hvilket gør det muligt at undgå udseende af ubehagelige lugt i badeværelset, hvis der anvendes et lokalt (autonomt) kloaksystem, hvis der ikke er ventilation, vil kloaksamleren ikke fungere.\nDer er to typer ventilation kloakker:\nIndvendig diameter på alle disse udgange er 110 mm, den isolerede yderdiameter er 160 mm. Standard højde - 500 mm.\nIsolerede afsætningsmuligheder anvendes i områder med hårdt klima for at forhindre kondens fra frysning inde i røret selv under svær frost. Brugen af disse output i Moskva-regionen er ønskeligt, men ikke nødvendigt.\nAfløbsudtag er monteret uden en speciel hætte (deflektor), som kan øge udstødningskapaciteten, men siden fugtig luft stiger fra spildevandet, så selv ved små negative temperaturer er der en trussel om kondensfrysning på spændens sprækker og blokering af ventilationsudløbet. Derfor, hvis der er et ønske om at sætte udgangen nødvendigvis med en hætte, så i dette tilfælde er indersiden af hatten simpelthen udskåret.\nAfløbsudløb er placeret næsten over kloakrøreren, og for at kombinere indløbs- og udløbsrørene er der en speciel adapter i form af et korrugeret rør 54cm langt på rør Ø110mm og Ø75mm.\nVentilation af kloakrør er obligatorisk. Det er værd at bemærke, at mange ikke tænker over det, og senere står de over for meget ubehagelige problemer. I kloaksystemet akkumuleres der således gasser, der dannes under nedbrydning af organiske rester, når der anvendes toilet i spildevandet, og trykket ændres, og tilslutningen af spildevandet med atmosfæren tillader, at trykket i systemet holdes stabilt. Vandtætningen sparer ikke, når trykket af gasser i kloakken og lugtene kommer ind i rummet, hvilket kan betyde kompliceret borgernes liv.\nInstallationen af et udløb til ventilation af en kloakrør på taget er elementær enkel og ikke dyrt overhovedet. Den bruges i kombination med elementer i VILPE serien, som vælges afhængigt af typen af tagdækning.\nFarven på produktet vælges af tagets farve. Et udvalg af 6 primære farver: grøn - 11, grå - 23, rød - 28, brun - 32, sort - 33, terracotta (mursten) - 750.\nLedere med høj modstand kan bruges til gulvvarme og til beskyttelse af rør fra frysningEt kabel, der ved at passere en elektrisk strøm gennem det opvarmes på en kontrolleret måde (dette er vigtigt!) - et rigtigt fund for en mestervarmeingeniør.\nRegler for drift af VVS og sanitære


YOLO - 1 - Movellas\n15 årige Christina Lacell bor i Canada med sine forældre. Christina og hendes forældre har altid været fattige og Christina har gået i sin mors tøj i 13 år, men til Christina's 16 årige fødselsdag dør Christina's stinkende rige bedsteforældre i en tragisk ulykke og alt arven går til Christina og hendes forældre, men det er ikke alle der er vildt glade for det og deres liv tager en uforventet drejning.\nJeg står overfor spejlet i min nye kjole. Første gang i så mange år at jeg får noget nyt tøj. Den er lang, sort og matcher perfekt mit lyse, lange bølgede hår. Den er frygtelig. Den lugter langt væk af død. Jeg hader den. Den er grim. Jeg sukker og vender mig om ''skal jeg virkelig med?'' min mor kigger mig dybt i øjnene ''selvfølgelig skal du med, det er dine bedsteforældres begravelse, det er din pligt at tage med Christina, det ved du godt'' - ''Jamen dig og far skal da ikke med? Det er da også jeres pligt at tage med, jeg har aldrig snakket med bedstefar eller bedstemor? Det har i begge, jeg har intet forhold til dem, det har i og alligevel skal jeg med?'' vrisser jeg ''Christina, det har vi diskuteret! Mig og din far, var meget uvenner med dine bedsteforældre, vi havde ikke snakket sammen i 10 år, vi meldte i starten afbud da vi fik invitationen, men en af os skulle med da der er et brev til os!'' råber min mor ''og derfor skal JEG med?! Jeg gider ikke komme som en eller anden brevdue for jer! Det er dine forældre mor og så gider du ikke engang komme til deres begravelse! Hvis vi var uvenner, ville jeg stadig komme til din og fars! Men jeg vil vise lidt respekthed og gå til den åndsvage begravelse!'' råber jeg tilbage. Min mor er tavs indtil hun til sidst siger ''Jeg er ked af det Christina, jeg elsker selvfølgelig mine forældre jeg kan bare ikke tage med'' jeg prøver at ligge skjul på at jeg er vred, ved kun at sige hun er åndsvag og går tilbage til spejlet. ''Unge dame, du skal ikke kalde din mor åndsvag, har vi måske ikke opdraget dig til at tale ordenligt?'' snerrer min mor ''Nej det har i faktisk ikke! I har slidt røven ud af bukserne for at tjene penge og har helt glemt mig, så jeg har gået og måtte forsøge mig selv indtil i begge, kom på kontanthjælp og begyndte at drikke, for i havde det jo så hårdt, men var der nogle der tænkte på mig? NEJ! Jeg har aldrig fået noget nyt tøj og bliver nødt til at bruge dit, jeg bliver mobbet i skolen, men jeg gider ikke engang fortælle det til jer, for i lytter alligevel ikke, for hver eneste gang jeg vil snakke med jer om noget vigtigt laver i 'regnskaber'!'' snerrer jeg igen og beder min mor om at gå ud. Jeg sætter mig på sengen og begraver hovedet i hænderne.. ''sådan har jeg aldrig været overfor mor..'' mumler jeg og presser mig selv til at holde tårene tilbage.\nJeg går med langsomme skridt ud af huset og på vej hen til kirken. Da jeg ankommer hen til kirken går jeg i stå - der ligger min bedsteforældre.\nulykke, canada, fattige, arving\nThe forgotten girl.Louise Kristense..\nDen 18 årige Sophia Liqyurie føler sig glemt efter...


Uafhængig beregning af antal sektioner af bimetalliske radiatorer: 4 måder - Brændstof June\nOversigt over fabrik og hjemmelavede garageovne\nVed opgradering af varmeanlægget ændrer de i tillæg til udskiftning af rør også radiatorer. Og i dag er de af forskellige materialer, forskellige former og størrelser. Lige så vigtigt har de forskellige varmeoverførsler: mængden af varme, der kan overføres til luften. Og dette er nødvendigvis taget i betragtning ved beregning af radiatordele.\nVærelset bliver varmt, hvis den mængde varme, der går væk, kompenseres. Derfor beregnes varmetab i lokalerne som grundlag (de afhænger af klimaområdet, på væggens materiale, isolering, vinduesområde osv.). Den anden parameter er den termiske effekt af en sektion. Dette er den mængde varme, som den kan producere ved maksimale systemparametre (90 ° C ved indløbet og 70 ° C ved udløbet). Denne karakteristika skal angives i passet, ofte på emballagen.\nVi beregner antallet af radiatorer med egne hænder under hensyntagen til lokalernes og varmesystemets egenskaber\nEt vigtigt punkt: Vær selv at gøre beregningerne, og bemærk at de fleste producenter angiver det maksimale antal, de modtog under ideelle forhold. Fordi enhver afrunding producerer på en stor måde. Ved lavvarmeopvarmning (temperaturen af varmebæreren ved indløbet er under 85 ° C) søges eller genberegnes varmeudgangen for de tilsvarende parametre (beskrevet nedenfor).\nDette er den enkleste metode, der giver dig mulighed for stort set at estimere antallet af sektioner, der kræves til rumopvarmning. Baseret på mange beregninger er normerne for den gennemsnitlige varmekraft pr. Kvadrat udledt. For at tage højde for områdets klimatiske karakteristika blev der foreskrevet to normer i SNiP:\nfor regionerne i det centrale Rusland er det nødvendigt fra 60 W til 100 W;\nFor områder over 60 ° er opvarmning pr. kvadratmeter 150-200 watt.\nHvorfor i normerne givet et så stort udvalg? For at kunne tage højde for væggenes materialer og graden af isolering. For huse af beton tager de maksimale værdier for mursten, kan du bruge gennemsnittet. Til de opvarmede huse - minimum. En anden vigtig detalje: Disse standarder beregnes for loftets gennemsnitlige højde - ikke højere end 2,7 meter.\nSådan beregnes antallet af radiatorsektioner: formel\nKendskab til rummet i rummet, multiplicere sin pris for varme omkostninger, den mest egnede til dine forhold. Du modtager de generelle varmetab i rummet. I de tekniske data for den valgte model af radiator finder du den termiske effekt af en sektion. Du deler det totale varmetab ved magt, du får deres nummer. Det er let, men for at gøre det klart, giver vi et eksempel.\nEt eksempel på beregning af antal sektioner af radiatorer på gulvområdet\nHjørneværelse 16 m 2, i midterbanen, i et murstenhus. Installer batteriet med en varmeudgang på 140 watt.\nFor et murstenshus tager vi varmetab midt i intervallet. Da rummet er vinklet, er det bedre at tage en større værdi. Lad det være 95 watt. Så viser det sig, at til opvarmning kræver lokalet 16 m 2 * 95 W = 1520 W.\nNu tæller vi nummeret: 1520 W / 140 W = 10,86 stk. Runde, viser det sig 11 stk. Så mange dele af radiatorer skal installeres.\nBeregningen af radiatorer til et område er enkel, men langt fra perfekt: højden af lofterne ignoreres fuldstændigt. Med en ikke-standard højde anvendes en anden metode: volumen.\nVi tæller batterier efter volumen\nDer er normer i SNiP og til opvarmning af en kubikmeter plads. De gives til forskellige typer bygninger:\nTil mursten pr. 1 m 3 kræves 34 W varme.\ntil panel - 41 W\nDenne beregning af radiatorsektionerne svarer til den foregående, kun nu er det ikke det område, der er nødvendigt, men mængden og standarderne tages af andre. Volumenet multipliceres med normen, den resulterende figur er divideret med effekten af en sektion af radiatoren (aluminium, bimetallisk eller støbejern).\nFormlen til beregning af antal sektioner efter volumen\nEksempel på beregning efter volumen\nFor eksempel beregner vi, hvor mange sektioner der er behov for i et rum med et areal på 16 m 2 og en lofthøjde på 3 meter. Bygningen er lavet af mursten. Radiatorer har samme effekt: 140 W:\nFind lydstyrken. 16 m 2 * 3 m = 48 m 3\nVi overvejer den krævede mængde varme (normen for murstenbygninger er 34 W). 48 m3 * 34 W = 1632 W.\nBestem, hvor mange sektioner der er behov for. 1632 W / 140 W = 11,66 stk. Runde, vi får 12 stk.\nNu ved du to måder, hvordan man beregner antallet af radiatorer pr. Værelse.\nVarmeoverførsel pr. Sektion\nI dag er rækkevidde af radiatorer stort. Når flertallets ydre lighed kan variere, kan termisk ydeevne variere betydeligt. De afhænger af det materiale, de er fremstillet af, på størrelse, vægtykkelse, indre tværsnit, og hvor godt strukturen er gennemtænkt.\nDerfor er det muligt at sige præcis, hvor mange kW der er i 1 del af en aluminium (støbejern bimetallisk) radiator kun for hver model. Disse data angiver producenten. Der er trods alt en betydelig forskel i størrelse: nogle af dem er høje og smalle, andre er lave og dybe. Strømafsnittet af samme højde af samme producent, men forskellige modeller kan variere med 15-25 W (se tabellen nedenfor STYLE 500 og STYLE PLUS 500). Endnu mere håndgribelige forskelle kan være fra forskellige producenter.\nTekniske egenskaber ved nogle bimetalliske radiatorer. Vær opmærksom på, at varmekapaciteten i de samme sektioner kan have en mærkbar forskel.\nFor en foreløbig vurdering af, hvor mange batterisektioner der er behov for til opvarmning af rummet, blev værdierne af termisk effekt for hver radiator udledt i midten. De kan bruges til omtrentlige beregninger (data er angivet for batterier med 50 cm centerafstand):\nBimetallisk - en sektion tildeler 185 W (0,185 kW).\nMere præcist, hvor mange kW i en sektion af en bimetallisk, aluminium- eller støbejerns radiator, du kan gøre, når du vælger en model og bestemmer målene. Meget stor kan være forskellen i støbejernsbatterier. De er med tynde eller tykke vægge, hvorfor deres termiske kapacitet ændres betydeligt. Ovenstående er gennemsnitsværdierne for batterier af den sædvanlige form (accordeon) og tæt på den. Radiatorer i "retro" -stilen har lavere termisk effekt flere gange.\nDisse er de tekniske egenskaber ved støbejerns radiatorer fra det tyrkiske selskab Demir Dokum. Forskellen er mere end solid. Hun kan være endnu mere\nBaseret på disse værdier og gennemsnitlige normer i SNiP blev det gennemsnitlige antal radiatorsektioner pr. 1 m 2 afledt:\nbimetallisk sektion opvarmer 1,8 m 2;\nstøbejern - 1,4-1,5 m 2;\nSådan beregnes antallet af radiatorsektioner fra disse data? Endnu lettere. Hvis du kender rummet i rummet, opdele det med en faktor. For eksempel er et rum på 16 m 2 til opvarmning ca. det vil være nødvendigt:\nbimetallisk 16 m 2 / 1,8 m 2 = 8,88 stk, afrunding - 9 stk.\naluminium 16 m 2/2 m 2 = 8 stk.\nstrygejern 16 m 2 / 1,4 m 2 = 11,4 stykker, runde op - 12 stk.\nDisse beregninger er kun omtrentlige. På dem vil du være i stand til at estimere omkostningerne ved køb af varmeapparater. Beregn præcist antallet af radiatorer pr. Værelse, du kan vælge en model og derefter beregne nummeret afhængigt af, hvad kølevæskens temperatur er i dit system.\nBeregning af sektioner af radiatorer afhængigt af faktiske forhold\nEndnu en gang gør vi opmærksom på, at den termiske effekt af en del af batteriet er angivet til ideelle forhold. Batteriet vil generere så meget varme, hvis kølevæsken er + 90 ° C ved indløbet, + 70 ° C ved udløbet, og + 20 ° C opretholdes indendørs. Det vil sige, at temperaturhovedet på systemet (også kaldet "delta-systemet") vil være 70 ° C. Hvad skal man gøre, hvis dit system er over + 70 ° C ved indgangen? eller er rumtemperaturen + 23 ° C nødvendig? Beregn den angivne effekt.\nFor at gøre dette er det nødvendigt at beregne temperaturhovedet på dit varmesystem. For eksempel, ved forsyningen har du + 70 ° C, ved udløbet 60 ° C, og i rummet har du brug for en temperatur på + 23 ° C. Vi finder dit system delta: det er det aritmetiske gennemsnit af indløbs- og udløbstemperaturerne, minus rumtemperaturen.\nFormlen til beregning af varmesystemets temperatur\nFor vores tilfælde viser det sig: (70 ° C + 60 ° C) / 2 - 23 ° C = 42 ° C. Delta i sådanne forhold 42 ° C. Dernæst finder vi denne værdi i konverteringstabellen (placeret nedenfor) og multiplicerer den angivne effekt med denne faktor. Vi vil lære den kraft, som dette afsnit vil kunne give ud for dine forhold.\nFaktordabel til varmesystemer med forskellige delta-temperaturer\nVi finder i kolonnerne tonet i blåt, en linje med et delta på 42 ° C. Det svarer til en koefficient på 0,51. Nu beregner vi termisk effekt af 1 sektion af radiatoren til vores sag. For eksempel får den angivne effekt på 185 W, ved at anvende den viste koefficient: 185 W * 0,51 = 94,35 W. Næsten halvdelen. Denne effekt bør erstattes, når beregningen af radiatorsektioner foretages. Kun under hensyntagen til individuelle parametre i værelset vil det være varmt.\nNæste Artikel Sådan installeres en metal komfur til et bad\nOpvarmning indefra og udefra\nHvordan virker den elektriske øjeblikkelige vandvarmer?\nHilsner til alle på blogsiden.Med dig, jeg, Maxim Aleinikov.Hvis du stillede spørgsmålet "Hvordan virker opvarmningsmåleren?", Så har du allerede en grundlæggende ide om det og forstår, at dets direkte formål er den effektive anvendelse af termisk energi.\nOpvarmning uden svejsning