1 Professionsbachelor i Sygepleje - Relationens betydning for medicinsk adherence hos patienter med skizofreni Udarbejdet af: Thomsen & Pihl Schou Klausen Hold September januar 2011 Vejleder: Anne Seebach - Adjunkt Anslag: VIA University College Sygeplejerskeuddannelsen i Randers Østervangsvej 26E, 8900 Randers C\n2 Undertegnede bekræfter hermed, at denne opgave er udfærdiget i fuld overensstemmelse med gældende love og regler for opgaveskrivning på VIA University College Sygeplejerskeuddannelsen i Randers. Dato Underskrift Dato Underskrift Side 2 af 45\n3 Resume Cirka halvdelen af patienter med skizofreni, er non-adherente i forhold til deres medicinske behandling og risikerer på baggrund af dette flere tilbagefald og genindlæggelser på psykiatriske hospitaler. Ifølge tidligere forskning, er relationen mellem patient og sygeplejerske grundlag for, at patienterne opnår adherence. En del af patienterne er dog stadig non-adherente og dette har lagt til grund for vores undren, om hvorvidt patienterne med skizofreni oplever relationen som havende betydning for deres adherence. Vores problemformulering lyder derfor; Hvordan oplever patienter med skizofreni relationen til distriktssygeplejersken og hvordan oplever de, at den har indflydelse på deres medicinske adherence? For at undersøge dette har vi foretaget semistrukturerede interviews ud fra Steinar Kvales metode. Empirien er blevet analyseret ud fra Merethe Bjerrums tematiske analyse. Undersøgelsen har vist at tillid, samarbejde og gensidig forståelse er vigtige for at patienterne oplever relationen til sygeplejersken som værende god. Hvis patienterne oplever dette, kan det have en positiv indflydelse på deres medicinske adherence. En ting der også fremviste sig gennem undersøgelsen, var problematikken omkring at interviewe patienter med skizofreni. Vi fandt at metoden interview til denne patientgruppe, var anvendelig, men at det kræver ekstra overvejelser i forhold til deres symptomer. Side 3 af 45\n4 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problembeskrivelse Skizofreni Compliance, adherence eller cocordance? Sygeplejerske-patient relationen Afgrænsning Problemformulering Metode Videnskabsteoretisk tilgang Første og indledende litteratursøgning Den anden og mere specifikke litteratursøgning Præsentation af teoretiske forståelsesrammer Joyce Travelbee Kari Martinsen Valg af metode Etiske overvejelser Information og samtykke Anonymitet og fortrolighed Interviewundersøgelsen Tematisering Design Valg af informanter Præsentation af informanter Interviewguide Pilotinterview Side 4 af 45\n5 5.6.7 Interview Transskription Analyse Tematisk analyse Verifikation Rapportering Analyse Tillid / Mistillid Samarbejde Gensidig forståelse Diskussion Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilagsfortegnelse Side 5 af 45\n6 1. Indledning Ifølge Predictors of poor adherence to medication among patients with firstepisode schizophrenia-spectrum disorder er det kun ca. 50 % af patienter med skizofreni, som er adherente i forhold til deres medicinske behandling (Quach et al, 2009, s. 66). Adherence er patienternes grad af efterlevelse af de ordinationer, som patienten selv har givet samtykke til (Ellwood et al, 2007 s. 10). Derfor har det undret os, hvilke elementer der ligger til grund for dette. Ud fra videnskabelig forskning omkring denne problemstilling ses det, at det er et multifaktorielt problem, som ikke kun kan adresseres fra én vinkel (Rusch & Corrigan, 2002, s 26). I det psykiatriske arbejde med patienter med skizofreni spiller sygeplejerskepatient-fællesskabet en afgørende rolle for helbredelsesprocessen og uanset hvilken patientgruppe inden for det psykiatriske regi, er relationen fundamental (Hummelvoll, 2006 s. 40). Igennem vores kliniske undervisning i distriktspsykiatrien har vi erfaret, at flere sygeplejersker mener, at den relation de har til patienten har betydning for patientens udvikling af adherence, hvilket også er undersøgt i en artikel fra Archives of Psychiatric Nursing. I denne undersøgelse har de igennem interview med sygeplejersker og observation af patienter med skizofreni - fundet at en tillidsfuld relation er basis for at patienterne følger deres medicinske behandling (Dearing, 2004 s. 155). Vi undrer os derfor over, hvorfor så mange patienter med skizofreni er non-adherente og om årsagen er, at patienter ikke oplever relationen som værende vigtig for dem eller som havende betydning for deres adherence, som vi har erfaret og læst, at distriktssygeplejersker mener. Vi mener, det kan være fagligt relevant, at anskue problemet ud fra oplevelser fra patienter med skizofreni for at finde ud af, hvordan de oplever deres relation til distriktssygeplejersken og om de synes, denne relation har indflydelse på udviklingen af deres medicinske adherence. Hvis patienterne ikke føler relationen har haft betydning, så skal sygeplejersken muligvis lægge sin hovedvægt angående den medicinske behandling et andet sted som for eksempel på psykoedukation, hvor patienterne bliver undervist i forskellige forhold vedrørende Side 6 af 45\n7 deres sygdom og behandling (Iversen, 2009 s. 252). Der er mange patienter med skizofreni, der ikke følger deres medicinske behandling og risikerer tilbagefald og genindlæggelser på psykiatriske hospitaler (Clayton et al, 2010 s. 164). Derfor vil vi undersøge, hvordan disse patienter oplever relationen til distriktssygeplejersken og hvordan den har indflydelse på deres medicinske adherence. 2. Problembeskrivelse I det følgende afsnit vil vi beskrive vores problemstilling og den sygeplejefaglige relevans ud fra ad hoc litteratur og teori. Afsnittet vil indeholde uddybende beskrivelser om skizofreni, adherence og sygeplejerske-patient-relationen. 2.1 Skizofreni Skizofreni anses som værende en af de socialt og menneskelige mest omkostningsfulde sygdomme i verden (Sundhedsstyrelsen, 2004 s. 13). Det er en sindslidelse, som er karakteriseret ved alvorlige psykiske forstyrrelser ved påvirkning af kognitive, følelsesmæssige, viljemæssige og sociale funktioner (Bechgaard, 2001 s. 34). Mange mennesker med skizofreni har behov for en langvarig behandlingsindsats. Undersøgelser viser, at ca. 20 % af førstegangsindlagte med skizofreni bliver varigt helbredte og undgår senere kontakt med det psykiatriske system. For de resterende 80 % vil der i perioder være behov for en intensiv behandlingsindsats (Videnbech et al, 2010 s. 95). Hovedparten af disse patienter kan holdes symptomfri i lange perioder og derigennem leve et normalt liv; dog er cirka 50 % af patienter med skizofreni nonadherente på et tidspunkt i deres behandlingsforløb (Gray et al, 2010 s. 36). Symptomerne ved skizofreni kan inddeles i negative og positive symptomer. Negative symptomer klassificeres ved mangel- eller deficittilstande, f.eks. initiativløshed, autistiske træk, ambivalens, sløvhed, passivitet, nedsat kontaktevne, manglende fremdrift eller interesser, indsynken i sig selv og social isolation; desuden ligger der bag de negative symptomer ofte udtalte kognitive forstyrrelser, som omhandler alle de intellektuelle funktioner (Videnbech et al, 2010 s. 85). Positive symptomer er dem, der aktivt kommer til udtryk hos Side 7 af 45\n8 patienten, f.eks. hallucinationer, vrangforestillinger, mistroiskhed, fjendtlighed, tankeforstyrrelser og bizar adfærd. Mange patienter har en kombination af begge grupper af symptomer, men ofte vil der være overvægt af den ene. Herudover er der en række andre symptomer, der ikke kan karakteriseres som hverken positive eller negative, som f.eks. angst, tristhed og manglende sygdomsindsigt (Lublin, 2004 s. 129). Ifølge The One-to-One Nurse-Patient Relationship kan sygeplejersken have en ekstra udfordring i hendes opbygning af relationen til patienten med skizofreni, da de kan være præget af paranoide tanker og hallucinationer (Lego, 1999 s. 12). Desuden har patienter med skizofreni ofte autistiske træk, hvor de indelukker sig selv og har svært ved at indgå i en social relation (Lublin, 2004 s. 117). Disse symptomer kan lede til en forestilling om, at patienten med skizofreni ikke kan føle, de opnår en god relation til sygeplejersken eller at de ikke føler relationen har nogen betydning for deres behandlingsforløb. En klar afklaring om ætiologien af skizofreni er ikke fundet. Man mener, at sygdommens oprindelse hverken er udelukkende genetisk eller miljøbestemt, men derimod stammer fra en interaktion imellem de to (Jones & Buckley, 2008 s. 35). Det er blevet estimeret, at de arvelige faktorers betydning for udvikling af skizofreni udgør cirka 75 %, mod cirka 25 % for ikke-genetiske faktorer (Lublin, 2004 s ). Behandlingen af skizofreni er symptomatisk og kan inddeles i farmakologisk og ikke-farmakologisk behandling. Farmakologisk behandling udgør i de fleste tilfælde basis for al anden behandling. Denne består oftest af antipsykotisk medicin, som kan inddeles i typiske og atypiske. De har ikke den store forskel i deres antipsykotiske effekt, men der er dog en væsentlig forskel i bivirkninger de typiske præparater har flest bivirkninger (Ibid s. 133). Ifølge Antipsychotic Medication Adherence: Is there a Difference Between Typical and Atypical Agents? har medicinvalg i forhold til typiske og atypiske præparater betydning for patienternes adherence. Ifølge deres undersøgelse havde patienter med ordinationer på atypiske antipsykotika en signifikant højere adherence over 6 måneder end de patienter, der var i behandling med typiske antipsykotika (Dolder Side 8 af 45\n9 et al, 2002 s ). Som sagt er problematikken omkring patienter med skizofrenis non-adherence multifaktoriel, men ifølge denne artikel har medicinvalg og bivirkninger en stor betydning for den medicinske adherence. Ikke-farmakologisk behandling omfatter pleje og omsorg, psykoterapi, undervisning, psykosocial rehabilitering og optræning. Derfor afhænger et vellykket behandlingsresultat for patienter med skizofreni, af et vellykket medicinsk behandlingsforløb (Lublin, 2004 s. 132). Det er et kendt fænomen, at patienter ikke følger en ordineret behandling, men generelt set er patienter med psykisk sygdom mere tilbøjelige til ikke at følge behandlingen (Petersen & Eplov, 2010 s. 75). Især hos patienter med skizofreni kan det være et stort problem at huske at tage den ordinerede medicin på grund af de kognitive vanskeligheder (Ibid s. 76). Denne undersøgelse vil have fokus på patienter med skizofreni, da deres generelle sygdomsbillede og symptomer lægger op til mange overvejelser hos distriktssygeplejersken under hendes opbygning af relationen til patienten (Lego, 1999 s. 12). 2.2 Compliance, adherence eller cocordance? Den farmakologiske behandling af skizofreni danner basis for al anden behandling, som f.eks. psykoedukation (Lublin, 2004 s. 133). Det er derfor vigtigt, at patienten følger den ordinerede medicinske behandling for at få gavn af den ikke-farmakologiske behandling. Undersøgelser viser, at patienter, der er nonadherente, har en 3,7 gange større risiko for tilbagefald. Tilbagefald, der skyldes non-adherence, kan være meget alvorlige og farlige en konsekvens kan være at patienterne bliver psykotiske (Zygmunt et al, 2002 s. 1653) og bliver genindlagt på psykiatriske afdelinger (Gray et al, 2010 s. 37). Inden for den medicinske behandling er der tre begreber til at beskrive, hvordan patienten efterlever ordinationen; compliance, adherence og concordance. Compliance er graden af overensstemmelse mellem patientens adfærd med hensyn til at følge de anbefalinger, som patienten har fået fra læger eller sundhedsprofessionelle. Compliance medfører, at lægen forventes at beslutte behandlingen og patienten forventes at følge lægens anvisninger (Donohoe, 2006 s. 208). Compliance anses som værende forældet og er blevet kritiseret for at Side 9 af 45\n10 indebære passitivitet fra patientens side (Ibid). Begrebet adherence defineres som følgende: adherence as following a medicine treatment plan developed and agreed on by the patient and his/her health professionals. (Ellwood et al, 2007 s. 10) WHO definerer adherence, som patienternes grad af efterlevelse af de ordinationer, som patienten selv har givet samtykke til (WHO, 2003 s. 17), hvilket betyder at patienten får en mere aktiv rolle i egen behandling (Donohoe, 2006 s. 208). Begrebet adherence tager mere hensyn til patientens individualitet end compliance, da det er hensigten, at patienten skal acceptere den ordinerede behandling. I adherencebegrebet er det stadig den sundhedsprofessionelle, der tager den endelige beslutning omkring valg af behandling. En videreudvikling fra begrebet adherence er concordance. Concordance forudsætter ikke kun samtykke men også at patienten og den sundhedsprofessionelle har et fælles syn på både sygdom og behandling. Her skal patienten og den sundhedsprofessionelle opnå en fælles enighed om patientens behandling, som begge parter er ansvarlige for (Institut for Farmakoterapi, 2006 s. 8). Denne fælles enighed vil være svært opnåeligt ved patientgruppen med skizofreni på grund af patienternes ofte manglende sygdomsindsigt (Rusch & Corrigan, 2002 s. 23). Adherencebegrebet vil blive anvendt i denne undersøgelse, fordi dette lægger op til en vis medinddragelse af patienten uden at pålægge patienten for stort et ansvar i forhold til patientens muligvis manglende sygdomsindsigt, ambivalens og kognitive vanskeligheder. 2.3 Sygeplejerske-patient relationen Der er flere ting, der har indflydelse på medicinsk adherence. Dog siger en artikel fra Archives of Psychiatric Nursing, at relationen, der bliver udviklet mellem sundhedsprofessionelle og patienter med skizofreni, har den største værdi i forhold til at påvirke patienternes medicinske adherence (Dearing, 2004 s. 156). Relationen mellem sygeplejersken og den psykisk syge patient er nødvendig for at kunne hjælpe disse patienter til at mestre deres sygdom og deres Side 10 af 45\n11 behandlingsforløb. At sygeplejersken har kendskab til patientens forhistorie, tanker og følelser, så sygeplejersken på forhånd har en forståelse af, hvordan patienten agerer i forskellige sammenhænge, er essentielt i opbygningen af relationen (Ibid, s. 158). Ifølge Nurse-Client Relationships: The Experience of Community Psychiatric Nurses kan relationen influere på, om patienterne føler, de har kontrol over deres psykiske sygdom (O Brien, 2000 s. 185). Derudover klargøres det, at behandlingstiltag fra sygeplejersken skal foretages på baggrund af patientens behov og ønsker (Dearing, 2004 s. 158). Tidligere har sygeplejerskepatient-relationen haft præg af en paternalistisk tilgang, men ifølge Patient- Centered Care and Adherence bør relationen være baseret på en patient-centreret sygepleje, hvor behov og ønsker er i fokus. Dette har til hensigt, at integrere patientens perspektiv og præferencer i relationen og derved øge patientens deltagelse i beslutninger (Robinson et al, 2008 s. 602). Undersøgelsen har vist, at patient-centreret sygepleje forbedrer kommunikation, fremmer patientens involvering i egen behandling, skaber en positiv sygeplejerske-patient-relation og resulterer i større medicinsk adherence hos patienten. Dog siger undersøgelsen, at der har været problemer med at implementere den patient-centrerede pleje; 6-18 % af patienterne meddelte, at de aldrig havde oplevet patient-centreret sygepleje, selvom de fleste sygeplejersker mente de havde anvendt det (Ibid, s. 600). Dette viser, at patienter og sygeplejersker ikke altid har samme syn og oplevelse af behandlingen, hvorfor det er vigtig at foretage undersøgelser, der belyser patientens perspektiv. Som sagt viser artiklen fra Archives of Psychiatric Nursing, at relationen har stor betydning for patienters adherence og det er fundet, at patienter og sygeplejersker ikke altid har samme tilgang og oplevelse. Derfor vil det være relevant at undersøge, hvordan patienter oplever relationen til sygeplejersken og om de oplever, den har nogen indflydelse på deres medicinske adherence. Relationen mellem sygeplejerske og patient kan tillægges endnu større værdi og vigtighed inden for distriktspsykiatrien, da kontakten ofte er længerevarende og mere dybdegående (O Brien, 2000 s. 185). Side 11 af 45\n12 3. Afgrænsning Vores valgte problemstilling kan undersøges ud fra mange forskellige vinkler. Igennem vores problembeskrivelse har vi konkretiseret vores valgte problemstilling, men samtidig vist nogle andre aspekter af problemet. I dette afsnit vil vi komme endnu nærmere vores valgte problemstilling gennem en afgrænsning. Vi har valgt, at undersøge relationens indflydelse på den medicinske adherence hos patienter med skizofreni, da en sufficient medicinsk behandling er grundlag for al anden behandling af patienter med skizofreni i psykiatrien (Lublin, 2004, s. 133). Vores undersøgelse tager udgangspunkt i patienter med skizofreni, da mange videnskabelige undersøgelser viser, at ca. halvdelen af patienter med skizofreni ikke er adherente i forhold til deres medicin (Quach et al, 2009 s. 66). Den medicinske adherence er afgrænset til at skulle undersøges ud fra sygeplejeske-patient-relationens (herefter omtalt kun som relationen) indflydelse, da denne ifølge en artikel fra Archives of Psychiatric Nursing er grundlag for, at sygeplejersken kan hjælpe patienten til at opnå medicinsk adherence (Dearing, 2004 s. 156). Dog har disse artikler undersøgt relationens betydning ud fra et sygeplejerskeperspektiv og ikke ud fra patientens. Vi ønsker derfor, at undersøge patientens oplevelse. Ved at få et indblik i en oplevelse, får man et indblik i patientens daglige livsverden og hans forhold dertil (Kvale, 1997 s. 41). Vi har valgt, at vores informanter skal have et forløb i distriktspsykiatrien, da vi begge har haft vores psykiatriske undervisning i et distriktspsykiatrisk center. Desuden har sygeplejerskerne i distriktspsykiatrien en længerevarende og kontinuerlig kontakt til patienterne, hvilket giver et godt grundlag for at undersøge relationen (O Brien, 2000 s. 185). Igennem opgaven, vil distriktssygeplejerske blive omtalt som sygeplejerske. Side 12 af 45\n13 Patienterne, som undersøgelsen vil tage udgangspunkt i, skal ikke være i en akut fase 1, men have haft diagnosen skizofreni i mindst 10 år og være i en stabil fase 2 i deres sygdomsforløb. Denne afgrænsning kommer af, at patienterne skal være forbi den fase, hvor de har fokus på den nyopdagede sygdom, for at de har mulighed for at reflektere over andre aspekter af deres sygdomsforløb. Vi vil i denne undersøgelse ligge vægt på at undersøge, hvordan patienterne oplever relationen og hvordan den har indflydelse på deres medicinske adherence og da det vil foregå inden for distriktspsykiatrien, vil vores problemformulering lyde som følgende: 4. Problemformulering Hvordan oplever patienter med skizofreni relationen til distriktssygeplejersken og hvordan oplever de, at den har indflydelse på deres medicinske adherence? 5. Metode Denne empiriske undersøgelse er baseret på kvalitative semistrukturerede interviews med patienter med diagnosen skizofreni, som har haft en kontaktsygeplejerske i distriktspsykiatrien. Vi vil i vores videnskabsteoretiske tilgang anvende hermeneutik. Til brug af gennemgangen af vores metodiske tilgang i undersøgelsen har vi valgt at tage udgangspunkt i Steinar Kvales syv stadier i interviewundersøgelsen: tematisering, design, interview, transskribering, analyse, verificering og rapportering (Kvale, 1997 s. 95). Gennemgangen af analysen vil indeholde Merethe Bjerrums tematiske analyse, da vi har anvendt denne til at analysere vores transskriberede interview. 1 Akut fase: Her er patienten, ifølge Psykiatri en grundbog, fysisk derangeret, kaotisk, forpint, måske også aggressiv og med præg af mangelfuld ernæring og hygiejne. Hyppigt vil patienten være uden eller med utilstrækkelig antipsykotisk behandling (Lublin, 2004, s. 134) 2 Stabil fase: Her er patienten, ifølge Psykiatri en grundbog, typisk remitteret og ofte i sin habitueltilstand (Lublin, 2004, s. 136). Side 13 af 45\n14 5.1 Videnskabsteoretisk tilgang I vores undersøgelse har vi en hermeneutisk tilgang til at undersøge vores problem. Inden for de forskellige forskningstraditioner befinder hermeneutikken sig i den humanvidenskabelige tradition. Hermeneutikken indeholder to grundlæggende spørgsmål; hvad er forståelse og hvilken metode bør, jeg anvende for at opnå forståelse? Når man kigger på disse spørgsmål, er man nødt til at inkludere begrebet forforståelse, som henviser til den forståelse, man har af et givent emne, inden man undersøger dette og får en ny forståelse. Forforståelsen er de formodninger, man har om, hvordan problemet kan forstås og forklares. Forforståelsen kan blive påvirket af personlige erfaringer, hverdagsviden og videnskabelig viden om problemet (Bjerrum, 2005 s. 90). Birkler beskriver denne forforståelse som en forståelseshorisont. Den horisont er det, som alt bliver fortolket ud fra. Han siger, at hvis vi skal forstå noget, vil vi altid først begynde med den forståelseshorisont, hvorudfra ens verden anskues (Birkler, 2007 s ). For at kunne skabe en ny forståelse igennem ens forståelseshorisont skal man gennemgå den hermenutiske cirkel. Den hermeneutiske cirkel er en proces, hvor man hele tiden skal gå tilbage for ikke at fordreje ens mening i analyseprocessen. Det lyder meget uendeligt, men det skal forstås, at cirklen ender, når man opnår en horisontsammensmeltning, som også kan defineres som en fornuftig og gyldig mening uden indre modsigelser (Birkler, 2007 s ). Man opnår en horisontsammensmeltning, når man har sat sin forforståelse på spil og har opnået ny viden. For at kunne sætte sin forforståelse på spil skal man være klar over, hvad ens forforståelse indeholder, inden man påbegynder analyseprocessen. For at vi har kunnet sætte vores forforståelse på spil, har vi på forhånd gjort os klart, hvad vores forforståelse indebærer og denne er beskrevet gennem problembeskrivelsen. 5.2 Første og indledende litteratursøgning For at afdække eksisterende viden på området har vi foretaget litteratursøgninger i videnskabelige og andre relevante databaser. Vi startede med at søge bredt for at Side 14 af 45\n15 udarbejde og konkretisere problembeskrivelsen ved hjælp af den eksisterende viden (Bjerrum, 2005 s. 33). Vi startede søgningen i databaserne Cinahl og PsykINFO. Cinahl er valgt, da den indeholder sygeplejefagligt litteratur med henvisninger til videnskabelige tidsskrifter (Bausager et al, 2010 s. 2). PsycINFO er valgt, da den er en videnskabelig søgedatabase, som giver adgang til international litteratur indenfor psykologi og andre relaterede emner, herunder psykiatri, medicin, sygepleje og sociologi (VIA University College, 2010b, s. 1). Under den indledende litteratursøgning har vi anvendt følgende søgeord; compliance, schizophrenia, patient, relationship / relation, nurse-client, community nurse, patient perspective, adherence, professional-client relation. Disse er blevet anvendt enkeltvis eller i kombinationen AND. Der er vedlagt en oversigt over eksempler på de forskellige kombinationer, der gav hits under litteratursøgningen (Bilag G). 5.3 Den anden og mere specifikke litteratursøgning Efterfølgende søgte vi mere specifikt og systematisk efter forskningsartikler for at rette søgningen specifikt mod undersøgelsens problematik (Bjerrum, 2005 s. 37); dog i samme søgebaser som i den indledende. Vi anvendte følgende søgeord; adherence, schizophrenia, denmark, trust - distrust, outpatient, community nurse, collaboration, nurse-patient relationship, cooperation, compliance. Disse er blevet anvendt enkeltvis eller i kombinationen AND. Denne mere specifikke søgning kunne bedre afgrænses, hvilket vi har gjort med følgende limits; Linked full text, language english/danish. Derudover har vi i denne litteratursøgning også anvendt metoden kædesøgning, som er en metode, hvor man anvender tidligere fundne artiklers referencelister til videre søgning. Dette har vi gjort ud fra det synspunkt, at en god tekst sandsynligvis også har anvendt gode referencer (Rienecker & Jørgensen, 2006 s. 209). De artikler, der virkede til at være relevante for undersøgelsen, udvalgte vi til nærmere gennemlæsning. Side 15 af 45\n16 Når man laver en litteratursøgning dukker der ofte artikler op, som ikke er relevante for ens undersøgelse og derfor anvender man inklusions- og eksklusionskriterier. Vores inklusions- og eksklusionskriterier omhandler, at vores udvalgte forskningsartikler skal være sammenlignelige med danske psykiatriske forhold. Forskningsartikler, der omhandler relationen, har vi valgt må være fra 1990 og frem. Artikler, der omhandler medicinsk adherence, måtte ikke være fra før år 2000, da adherence er et nyt begreb inden for psykiatrien i Danmark. Vi har dog valgt, at artikler omhandlende begrebet compliance i forhold til relationen også kunne anvendes i vores undersøgelse, da begrebet compliance har været mest anvendt indenfor sygeplejen. 5.4 Præsentation af teoretiske forståelsesrammer Dette afsnit vil give en kort præsentation af de teoretikere, vi har anvendt i analysen og i diskussionen. I undersøgelsen er der desuden anvendt ad hoc litteratur Joyce Travelbee Joyce Travelbee, som er psykiatrisk sygeplejerske og har en mastergrad i sygepleje, udgav i 1966 bogen Interpersonal Aspects of Nursing, som omhandler betydningen af personlig kommunikation mellem sygeplejerske og patient. Sygeplejerskens opgaver kan, ifølge Travelbee, sammenfattes som følgende; at anerkende patienten som et unikt individ og udvikle et menneske-til-menneskeforhold til patienten, hvor man møder patienten og de pårørendes behov og dermed opfylder sygeplejens hensigt. Travelbee har i hendes teori et stærkt engagement for en ligeværdig relation mellem patient og sygeplejerske derfor kaldt menneske-til-menneske-forholdet, hvor begreberne patient og sygeplejerske forkastes. Relationen mellem patient og sygeplejerske udvikles gennem 5 faser: det første møde, fremvækst af identiteter, empati, sympati og gensidig forståelse. Disse faser fører frem til en realisering af menneske-tilmenneske-forholdet, som Travelbee ser som grundlaget for at opfylde sygeplejens formål. (Travelbee, 2002 s ) Side 16 af 45\n17 5.4.2 Kari Martinsen Kari Martinsen, som er sygeplejerske, magister i filosofi og dr. phil, udgav i 2005 bogen Samtalen, skønnet og evidensen, som problematiserer den betydning, omsorgsfagene tillægger videnskaben i mødet med mennesker i forskellige livssituationer. Martinsen beskriver i denne bog vigtigheden af tillid sygeplejen. Hun mener, tillid hører til dagliglivet og vi normalt møder hinanden med tillid, da tillid er fundamental og elementært i enhver samtale og i vores holdning til hinanden. Hun mener, mistillid opstår af mangel på tillid og den må begrundes akkurat, som vores handlinger også må begrundes. For at hindre at mistillid bliver større, er det nødvendigt at regelstyre relationen, f.eks. ved at pålægge parterne at handle efter en norm. Men tillid i sig selv kan ikke regelsættes. Den forbeholdne tillid patienten viser sygeplejersken, må hun vise sig værdig til at modtage, først dér vil patienten vove sig frem og lægge nogle af sine problemer i den andens hånd. (Martinsen, 2006 s ) 5.5 Valg af metode Denne undersøgelse tager udgangspunkt i den humanistiske forskningstradition, som beskæftiger sig med at undersøge menneskets opfattelse af verden og mennesket i verden. Kvantitative undersøgelser benyttes, når spørgsmål, som hvor mange og hvor hyppigt, ønskes besvaret, mens kvalitative undersøgelser tages i brug, når spørgsmål, som hvorfor, hvordan og hvad, skal besvares (Kvale, 1997 s.76). Vi har valgt, at det semistrukturerede interview er det mest velegnede til denne undersøgelse, da det søger at opnå viden om den interviewedes verden ved at stille spørgsmål med henblik på at fortolke betydningen af de beskrevne fænomener (Ibid, s. 19). Da vores fokus omhandler, hvordan patienter med skizofreni oplever relationen til sygeplejersken og hvordan de oplever, den har indflydelse på deres medicinske adherence vil det sige at vi vil opnå viden om patienternes verden, hvilket det semistrukturerede forskningsinterview er velegnet til. Et interview er en udveksling af synspunkter mellem interviewer og den interviewede (Ibid, s. 27) Ved et semistruktureret interview er der et klart formål og intervieweren introducerer emnerne i samtalen, hvorefter informanten Side 17 af 45\n18 tilkendegiver sin forståelse af et område. Der er tale om en styrethed uden, at samtalens spontane åbenhed ødelægges. Struktureringen af interviewet sker ved brugen af en interviewguide (Bilag A) (Ibid, s. 133). 5.5 Etiske overvejelser En personlig interaktion i interviewet påvirker informanten og den viden, interviewet producerer, påvirker vores forståelse af menneskets situation (Ibid, s.115). Interviewforskning er derfor fyldt med moralske og etiske spørgsmål Information og samtykke Vi har fulgt de Juridiske retningslinjer for indsamling af patientdata til brug i opgaver fra Sygeplejerskeuddannelsen i Randers i forhold til den korrekte procedure for indhentning af informeret samtykke samt for tilladelse fra de distriktspsykiatriske centre. Vi startede med skriftligt at anmode lederen af distriktspsykiatrien om tilladelse til at iværksætte vores dataindsamling til brug i vores undersøgelse (Bilag D). Derefter blev der af distriktspsykiatrien indhentet mundtligt samtykke hos patienterne, inden vi rettede henvendelse. Vi rettede efterfølgende skriftlig henvendelse til patienterne med information om undersøgelsens formål, deres anonymitet og deres ret til at trække sig tilbage (Bilag B). Desuden vedlagde vi den informerede samtykkeerklæring (Bilag C) og et brev, hvor vi nærmere forklarede de praktiske omstændigheder i forhold til udførelse af interviewet (Bilag E) (VIA University College, 2010a, s. 1-3) Anonymitet og fortrolighed Vi har taget højde for patientens anonymitet ved enten at camouflere eller fjerne patientoplysninger i opgaven. Da vi har valgt, at beskæftige os med en patientgruppe, der har psykiske symptomer, har vi haft flere overvejelser angående deres anonymitet og fortrolighed end ved andre patientgrupper. Patienter med skizofreni kan have vrangforestillinger, som har paranoide træk dette kan medføre, at de bliver mere utrygge ved personlige spørgsmål og kan få en forestilling om, at vi vil bruge det indsamlede materiale mod dem (Lublin, Side 18 af 45\n19 2004 s. 126). For at undgå dette, har vi valgt i vores skriftlige og mundtlige information at uddybe deres anonymitet og fortrolighed. Det informerede samtykke fra patienterne opbevarer vi under undersøgelsen og de skal makuleres senest 3 uger efter afviklet eksamen. Ligeledes vil det transskriberede materiale blive destrueret senest 3 uger efter afviklet eksamen. 5.6 Interviewundersøgelsen Med udgangspunkt i Steinar Kvales syv stadier i interviewundersøgelsen følger her en gennemgang af vores metodiske tilgang til interviewene Tematisering De centrale spørgsmål i planlægningen af en interviewundersøgelse omhandler interviewets hvad, hvorfor og hvordan; Hvad indebærer en tilegnelse af forhåndsviden om emnet, Hvorfor omhandler en afklaring af formålet med undersøgelsen og Hvordan handler om at tilegne sig viden om interview- og analyseteknikker og beslutte, hvilke man vil anvende til sin undersøgelse (Kvale, 1997 s. 102). Vi har gennem vores kliniske undervisning tilegnet os en forhåndsviden, der omhandler at sygeplejersken mener, at patienter med skizofreni s medicinske adherence kan forbedres gennem en god relation. Denne forhåndsviden har vi gennem teori og litteratursøgning opbygget en teoretisk forståelse og kendskab om. Dette har medført, at vi kunne stille de relevante spørgsmål, som vil lede os til en afklaring af vores formål, som omhandler, hvordan patienter med skizofreni oplever relationen til sygeplejersken og hvordan de oplever, den har indflydelse på deres medicinske adherence. Vores tilegnelse af forhåndsviden og afklaring af formål med undersøgelsen har ledt os til valg af et kvalitativt semistruktureret forskningsinterview. (Ibid, s ) Design Interviewundersøgelsens design omfatter planlægning af undersøgelsens procedurer og teknikker undersøgelsens hvordan (Ibid, s. 105). Vi har haft Side 19 af 45\n20 overvejelser omkring tid og ressourcer, rammer for interview, antal og udvælgelse af informanter og udformning af interviewspørgsmål. Vi har valgt at interviewet skal vare ca. 20 minutter. Vi har haft overvejelser angående interviewets varighed, da patienter med skizofreni ofte har en forringet hukommelse og opmærksomhed. Når man taler med patienter med skizofreni, skal man ikke udstrække undersøgelserne for længe på grund af disse kognitive vanskeligheder (Lublin, 2004 s. 123). Interviewets rammer har vi valgt skal være op til patienten, for at patienten føler sig mest tryg og så det kommer til at være til mindst mulig gene for patienten. Dette håber vi er med til at etablere en atmosfære, hvor patienten føler sig sikker nok til at kunne tale åbent om sine oplevelser og følelser (Kvale, 1997 s. 130) Valg af informanter Ifølge Kvale skal man nøje overveje antal af informanter til sin undersøgelse hvis informantgruppen er for stor, er det ikke muligt at udføre dybdegående fortolkninger af interviewene, dog vil man ikke kunne foretage statistiske generaliseringer, hvis informantgruppen er for lille (Ibid, s ). Da et bachelorprojekt har en tidsbegrænsning, er dette taget i betragtning ved planlægningen af undersøgelsen. Derfor blev det fravalgt at lave flere end ét pilotinterview og to interviews, da transskriberingen og analysen er det mest tidskrævende (Ibid, s ). Ifølge Kvale afhænger det valgte antal informanter af undersøgelsens formål. Hvis formålet er at forstå verden, som den opleves at et bestemt menneske, er dette ene menneske tilstrækkeligt (Ibid, s.108). Da vi har undersøgt en del af patienters verden og hvordan de oplever den, mener vi at 2 informanter er sufficient. Vi har i samarbejde med sygeplejerskerne på de distriktspsykiatriske centre udvalgt informanter til interview på baggrund af inklusions- og eksklusions kriterier. Inklusionskriterier: Patienten skal have haft diagnosen skizofreni i minimum 10 år. Patienten skal være/have været i antipsykotisk behandling. Side 20 af 45\n21 Patienten skal blive fulgt i distriktspsykiatrien og have en kontaktsygeplejerske. Eksklusionskriterier: Patienten må ikke være i en tilstand, hvor hans virkelighedssans er forstyrret, og hvor han ikke kan relatere sig til sin omverden. Vi er dog bevidste om, at virkelighedssansen godt kan være intakt, selvom der befinder sig psykotiske symptomer hos patienten Præsentation af informanter Informant A: Informant A er en 46-årrig mandlig patient med diagnosen paranoid skizofreni, diagnosen har han haft i cirka 22 år. Han bor på bosted og har haft kontakt til nuværende sygeplejerske i 3-4 år, men har tidligere haft andre kontaktsygeplejersker. Informant A, er på nuværende tidspunkt velbehandlet, men hører dog stadig stemmer og går til stemmehøring. Informant A har i mange år haft et misbrug af hash og alkohol. Informant B: Informant B er en 47-årrig mandlig patient med diagnosen skizofreni, diagnosen har han haft i cirka 30 år. Han har boet på bosted i cirka 10 år, har haft forløb med sygeplejersker de sidste 10 år og har haft sin nuværende sygeplejerske i cirka 5 år. Informant B er velbehandlet, men har dog kognitive problemer i forhold til at udtrykke sig Interviewguide Ifølge Kvale er et interview som regel forberedt med en interviewguide. Vi har valgt at anvende det semistrukturerede interview og vores interviewguide vil indeholde en oversigt over emner og forslag til spørgsmål (Kvale, 1997 s. 133). Vi har valgt at dele vores interviewguide ind i 2 fokusområder; relation og adherence. Disse har vi valgt, da vi mener de spørgsmål, der vil kunne stilles inden for de 2 fokusområder, vil give os størst mulighed for at finde svar på vores problemformulering. Side 21 af 45\n22 Et godt forskningsspørgsmål er ikke nødvendigvis et godt interviewspørgsmål. Ifølge Kvale skal interviewspørgsmålene være af dynamisk karakter og skal oversættes til et let dagligdagssprog, hvis de skal udløse spontane og indholdsrige beskrivelser (Ibid, s. 135). Vi har haft overvejelser i forhold til informanternes diagnose skizofreni - hvor et symptom ofte er kognitive vanskeligheder, f.eks. nedsat opmærksomhed og koncentrationsbesvær. Derfor ville det være ideelt, at vores spørgsmål var korte, lette at forstå og fri for akademisk sprog (Ibid, s. 134), men da vi forsøgte dette, begyndte spørgsmålene at få en anden mening, end den vi søgte. Spørgsmålene er derfor ikke korte, men lavet så præcise og letforståelige som muligt. Vi har udarbejdet en interviewguide, hvor undersøgelsens væsentlige forskningsspørgsmål er nedskrevet sammen med de spørgsmål, der er tænkt til informanten (Ibid). Dette har vi valgt, for at informanten har mulighed for at kunne se vores intentioner med spørgsmålene. Interviewguiden skal ikke udleveres til informanten, men den skal heller ikke skjules under interviewet og derfor har vi haft overvejelser omkring opstilling af vores interviewguide (Bilag A) Pilotinterview For at øge validiteten er interviewguiden afprøvet i et pilotinterview, der sikrede, at vores spørgsmål kunne forstås samt at de var anvendelige til besvarelse af problemformuleringen (Ibid, s. 151). Pilotinterviewet viste os, at informanten havde svært ved at reflektere over spørgsmål, der omhandlede tidligere oplevelser af relationen til sygeplejersken og det samme gjaldt ved spørgsmål, der omhandlede relationens indflydelse på informantens medicinske adherence. Dog mente vi ikke, at en revision af spørgsmålene ville bedre dette, men at vi måtte sørge for at stille flere uddybende og mere konkrete spørgsmål Interview Interviewene startede med en briefing, hvor vi informerede patienterne om formålet med interviewet og vi sikrede os, at de ikke havde spørgsmål inden interviewet (Ibid, s. 132). Derudover gennemgik vi sammen med patienten Side 22 af 45\n23 information og forespørgsel samt samtykkeerklæringen, hvor vi informerede patienten om deres ret til at trække sig fra undersøgelsen og om hvordan vi sikrede dem anonymitet. Begge interview foregik hjemme hos patienterne, hvor de befandt sig i trygge omgivelser, hvilket vi håbede opmuntrede dem til at tale frit om deres oplevelser og følelser. Vi forsøgte at skabe en god kontakt ved at lytte opmærksomt, vise interesse og forståelse for, hvad informanten sagde (Ibid). Vi fik et indtryk af, at informanterne begge følte sig trygge under interviewene, men vi kunne tydeligt mærke, at de blev mere afslappede efter diktafonen blev slukket. Interviewet blev afsluttet med en debriefing, hvor vi sikrede os at informanten havde fået fortalt os alt det, han ønskede. For at sikre os at informanten ikke sidder tilbage med en følelse af, at han har givet os en masse ting i form af information uden har får noget tilbage, fik hver af informanterne en æske chokolade som tak (Ibid) Transskription Alle interviews blev optaget på diktafon og transskriberet samme dag. Pauser, der varede længere end 3 sekunder i talen, er markeret med tre punktummer. Samtidigt er pause-ord, som øh og lignende medtaget, for at fastholde meningsbetydninger og tvivl hos patienten. Endvidere er informanterne anonymiseret ved bogstaverne A og B og sygeplejerskens navn er erstattet af; sygeplejersken, samt bynavne er blevet anonymiseret ligeledes. Denne fremgangsmåde er valgt for at sikre en så loyal og fortrolig transskription som mulig og derved er de etiske forpligtelser overholdt (Ibid, s. 166). Ved anvendelse af citater i analysen er der blevet indsat meningsgivende ord i citaterne på følgende måde; [ ]. Dette er blevet gjort, hvis informanterne har henvist til noget eller nogen, der ikke fremgår af citatet Analyse Vi har valgt at anvende Merethe Bjerrums tematiske analyse fra Problem til færdig opgave til at analysere vores empiri for at finde svar på, hvordan patienter Side 23 af 45\n24 med skizofreni oplever relationen til deres sygeplejerske og hvordan de oplever, den har indflydelse på deres medicinske adherence. Denne har vi valgt, da Bjerrum giver en udførlig forklaring af den proces, man skal igennem i ens analyse for ikke at meningsfordreje ens empiri, hvilket giver os et godt billede af, hvordan vi skal analysere, så vi får den rette mening. Desuden har vi anvendt Bjerrums metode tidligere, hvilket gør at vi er godt bekendte med den. Dette mener vi, sikrer os at vi følger analyseprocessen korrekt og dermed ikke meningsfordrejer vores empiri Tematisk analyse Tematisk analyse kan afdække betydningen i et udsagn gennem tolkningen af de meninger, som ligger i eller bag ved udsagnet. Gennem en tematisk analyse vil man gennemgå den hermeneutiske cirkel, da man gennemgår en fortolkningsproces og herigennem opnår ny viden (Bjerrum, 2005 s ). Vi har analyseret de udvalgte tekster ud fra Bjerrums analyseteknik, som består af; forståelse-, spørge-, syntese-, validerings- og teoriniveau. På forståelsesniveauet gennemlæste vi vores empiri flere gange med det formål at danne en helhedsforståelse af de transskriberede interview. Efterfølgende på spørgeniveauet forekommer kodeprocessen, hvor hensigten er, at uddrage informationer der kan besvare problemformuleringen. Her gennemgik vi empirien for at danne overblik og fandt frem til kategorier. Kategorier udtrykker ifølge Bjerrum essensen af de enkelte problematikker i problemformuleringen, de er for ukonkrete til at kunne svare tilstrækkeligt på problemformuleringen og det er derfor nødvendigt at gøre rede for hver kategoris indhold i analysen (Ibid, s.75-76). De kategorier, vi fandt relevante i forhold til at besvare vores problemformulering, vil blive beskrevet i analysen. Dernæst udføres synteseniveauet, som består i at systematisere, analysere og gennemskrive det kodede materiale til en sammenhængende helhed. Analysen udføres ud fra de udvalgte kategorier. På valideringsniveauet udføres en kontrol for at sikre sammenhæng mellem det transskriberede materiale og synteserne. Teoriniveauet danner overgang til analyse- og diskussionsdelen af opgaven og her sammenholdte og diskuterede vi Side 24 af 45\n25 problemformuleringen, synteserne og anden empiri, der kunne belyse problematikken (ibid) Verifikation At verificere betyder ifølge Kvale, at fastslå generaliserbarheden, reliabiliteten og validiteten af interviewundersøgelsens resultater (Kvale, 1997 s. 95). Verifikationen i vores undersøgelse bruges til at vurdere, om fundene kan benyttes inden for den psykiatriske sygepleje. I forhold til reliabiliteten sikrer vi os, at kategorierne vi har fundet frem til, kan genfindes i transskriberingen, da Kvale beskriver at reliabilitet vedrører forskningsresultaternes konsistens (Ibid, s. 231). Validiteten vurderes i forhold til, om vores undersøgelse giver os et svar på, hvordan patienterne oplever deres relation til sygeplejersken og hvordan de oplever relationen har indflydelse på deres medicinske adherence. Validitet er ifølge Kvale et udtryk for, om interviewundersøgelsen undersøger det, den skal (Ibid, s. 239) og at validere er at kontrollere (Ibid, s. 237). Vi har valideret vores transskriberede materiale, ved at den ene studerende har transskriberet, mens den anden studerende efterfølgende har kontrolleret materialet. Ifølge Kvale er generaliserbarhed vigtig, for at kunne udføre verificering af undersøgelsen (Ibid, s. 225). Vores resultater af undersøgelsen kan ikke generaliseres, da vi kun har interviewet to patienter, dog kan flere af undersøgelsens resultater og hovedsynspunkter overføres til andre patienter og derigennem anvendes i praksis. Verificeringen af vores interviewresultater vil blive yderligere vurderet i diskussionsafsnittet, da verificering først kan udføres sufficient efter udarbejdelsen af analysen Rapportering Patienterne, der deltog i vores interview, blev både skriftligt og mundtligt informeret, om at deres deltagelse danner baggrund for vores undersøgelse. Ifølge Kvale skal man kommunikere undersøgelsens resultater og de anvendte metoder igennem en rapportering (Ibid, s. 95). Vores rapportering består i dette skriftlige Side 25 af 45\n26 bachelorprojekt, hvor undersøgelsens resultater og metodologiske overvejelser er beskrevet og igennem vores mundtlige forsvar og uddybning af bachelorprojektet. Rapporteringen af vores bachelorprojekt vil ikke tilgå patienterne, som har deltaget i vores interview. Dette var et krav fra det distriktspsykiatriske center, hvor patienterne havde tilknytning til, da det muligvis kunne påvirke det behandlingsforløb sygeplejerskerne havde planlagt for patienterne. 6. Analyse Det følgende afsnit vil indeholde en fremstilling af analysens resultater ud fra Bjerrums tematiske analyse. Analysen vil fremvise svaret på, hvordan patienter med skizofreni oplever relationen til distriktssygeplejersken og hvordan de oplever, at den har indflydelse på deres medicinske adherence. Afsnittet vil være inddelt i 3 kategorier; Tillid/mistillid, Samarbejde og Gensidig forståelse. 6.1 Tillid / Mistillid Denne kategori er udvalgt, da vores interviews viser et tema, der omhandler patienternes tillid og mistillid i relationen til deres sygeplejerske. A: Ja, lidt nogle gange [bliver nervøs over sygeplejerskens spørgsmål] Ja, jeg har lidt svært med det, at snakke med hende. I dette citat siger patienten, at han bliver nervøs, når han snakker med sin sygeplejerske og derfor har svært ved at snakke med hende. Ifølge Hummevoll bør sygeplejersken forsøge at skabe en atmosfære af tillid, forståelse og åben kommunikation i hendes opbygning af relationen til patienten (Hummelvoll, 2006 s. 450). Citatet viser, at patienten ikke føler en atmosfære af tillid, da han til tider føler sig nervøs over sygeplejerskens besøg og over de spørgsmål, hun kan finde på at stille ham. Denne manglende tillid og nervøsitet kan medføre, at patienten ikke føler sig tryg i relationen, hvilket ikke skaber grobund for en åben kommunikation (Ibid), hvor patienten kan fortælle sygeplejersken om vigtige elementer af hans sygdom, eventuelt i form af nyopståede symptomer, medicinske bivirkninger eller lignende. Side 26 af 45\n27 Nedenstående citat viser, at patienten føler, sygeplejersken har brudt en aftale de har lavet i fællesskab. Hun har aftalt med ham, at han skulle have ændret i sin medicin, men efterfølgende føler patienten ikke, at hun følger op på det. A: Hun [sygeplejersken] sagde et eller andet om at jeg skulle have noget nyt [medicin], men det blev ikke til noget Ifølge Kari Martinsen opstår mistillid af mangel på tillid og den ligger til grund i handlinger, der tidligere er sket (Martinsen, 2006 s. 151). Patient A fortæller igennem dette citat, at han ikke føler sygeplejersken har handlet på deres aftale og dette kan ses som et svigt fra sygeplejerskens side. Ifølge Martinsen giver svigt grobund for mistillid (Ibid, s. 152) og derfor vil denne patients oplevelse medføre, at der opstår mistillid i relationen. Ud fra overstående citater ses det, at patient A ikke oplever en tillid i hans relation til sygeplejersken. Ifølge Martinsen er tillid elementært i enhver samtale og i ens holdning til andre og hun siger, at hvis der opstår en mistillid, vil denne have overtaget i relationen (Ibid). Patient A giver udtryk for, at relationen ikke har haft betydning for hans adherence, hvilket vises i nedenstående citat: A. Nej, jeg synes, at jeg skal bare passe min medicin, så går det jo nogenlunde alligevel [selvom sygeplejersken ikke hjælper ham] Her føler patienten, at han selvstændigt sørger for at opnå medicinsk adherence - gennem en forståelse af, at medicinen er den, der får ham til at have det nogenlunde i hans hverdag og ikke ved hjælp af sygeplejersken. Patient A oplever derved ikke, at relationen til sygeplejersken har en indflydelse på hans medicinske adherence. Ifølge Getting It, Together, How the Nurse Patient Relationship Influences Treatment Compliance for Patients With Schizophrenia er en tillidsfuld relation mellem sygeplejerske og patient fundamentalt for, at patienten følger sin medicinske behandling (Dearing, 2004 s. 155). Da tidligere citater viser, at patient A ikke oplever en tillidsfuld relation til sygeplejersken kan det være årsagen til, at patienten ikke føler, relationen har en betydning for hans medicinske adherence. Patient B giver i nedenstående citat udtryk for, at han føler, han kan have en åben dialog med sygeplejersken omkring hans problemer. Side 27 af 45\n28 B: Rigtig, rigtig meget [svar på om patienten føler han kan snakke med sygeplejersken om sine problemer og om de svære ting i hans liv] Ifølge Martinsen vil patienten først vove sig frem og lægge sine problemer i sygeplejerskens hånd, hvis patienten har en forbeholden tillid, som sygeplejersken har vist sig værdig til at modtage (Martinsen, 2006 s. 153). Da patient B oplever, at han forbeholdent kan lægge sine problemer i sygeplejerskens hænder, vil det betyde, at han oplever en tillidsfuld relation til hende. B: Jeg kunne jo godt spørge ind til sygeplejersken, men jeg kunne jo også spørge, sådan sådan sådan og sådan ikke også [i forhold til medicinen]. Og det er altså en ting jeg gerne ville vide noget mere om, så kan jeg jo det, altså.. Her siger patienten, at han kan spørge sygeplejersken om alt i forhold til sin medicin. Artiklen Nurse-client relationships: The experience of community psychiatric nurses skriver, at tillid er grobund for at opbygge en god relation og at opbygningen af tillid sker gennem specifikke handlinger, f.eks. ved at sygeplejersken støtter patienten i forståelsessituationer (O Brien, 2000 s. 188). I overstående citat giver patient B udtryk for, at sygeplejersken hjælper ham ved, at give ham en større forståelse for hans medicinske behandling. B: jeg ved jeg mangler nogle stoffer oppe i hjernen, som skal blive tilført kunstigt, så øh, derfor så øh, så er medicin utrolig vigtig for mig, ik. Ud fra det sidste citat viser han, at det er hans større forståelse, der øger hans medicinske adherence og derved oplever han, at den tillidsfulde relation til sygeplejersken har en positiv indflydelse på hans medicinske adherence. Gennem kategorien tillid/mistillid har vi fundet frem til, at tillid i relationen er vigtig, for at patienterne oplever relationen til sygeplejersken som værende god. Derudover har vi fundet, at hvis patienterne oplever en tillidsfuld relation til sygeplejersken, kan den måske have en positiv indflydelse på deres medicinske adherence. 6.2 Samarbejde Denne kategori er udvalgt, da vores interviews viser et tema omhandlende patienternes samarbejde i relationen med sygeplejersken. Side 28 af 45\nOverflytninger fra intensiv terapi afsnit til medicinsk sengeafsnit\nOpgaveløsere: Tina Leth 205399 Louise Bundgaard Nielsen 187140 Christina Toft Pedersen 189305 Hold/modul: SIR13/Modul 14 Opgavetype: Bachelor Vejleder: Sisse C. Norre Antal tegn: 78.503 Afleveringsdato:\nOvergangen i ungdomspsykiatrien\nOpgaveløsere: Majla Losic 97885 og Sigurbjörg Jónsdóttir 97680 Hold: Sep.07 Opgavetype: Bachelorprojekt Studieenhed: 7. Måned og år: Januar 2011 Vejleder: Hanne M.N.Duedahl Anslag: 81.067 Overgangen i\nAT VÆRE PÅRØRENDE TIL EN PSYKISK SYG Et kvalitativt studie Af Charlotte S. Mikkelsen 109951 & Kristina S. Hønning 10976 Hold: S10 Bachelorprojekt Antal tegn: 79.452 Afleveringsdato: 1/01-201 Vejleder:\nDepression hos den ældre borger.\nDepression hos den ældre borger. En hermeneutisk - fænomenologisk opgave om den ældre borger i primærsektoren som lider under depression. Opgave: Semester: Opgaveløsere: Skriftlig bachelorprojekt 7. Semester


27/10-16 - Pressemeddelelse\nEfter en omfattende udbudsrunde viser FORCE Technology sig konkurrencedygtig og markedsførende inden for Asset Integrity Management.\nKontrakten har en varighed på op til 9 år inklusiv optioner og har en betydelig volumen for FORCE Technology. Den omfatter alle BP Norges installationer på norsk grund, herunder øverste dæk, undervandsstukturer og olie/gasbrønde. Kontrakten blev vundet i skarp konkurrence med andre aktører.\nFORCE Technology beviser hermed en unik kombination af specialister inden for bl.a. materiale og korrosion, strukturberegninger og -overvågning, inspektion og risikobaseret inspektionsplanlægning, såvel som træning og certificering. Dertil giver den balancerede kombination af medarbejdere med tung teoretisk viden og specialister med praktisk erfaring en øget værdi, når der skal træffes kvalificerede beslutninger sammen med olieselskaberne.\n”Vi har haft denne kontrakt siden 1999, og vi glæder os til 9 nye og spændende år i et marked under konstant forandring. Vi ser frem til at udfordre både BP Norge og vores egen organisation med smarte og omkostningseffektive arbejdsmetoder for at sikre integritet og bæredygtig drift i fremtiden”, siger Henning Arrøy, administrerende direktør for FORCE Technology i Norge.\nFORCE Technology er en førende teknologisk rådgivningsvirksomhed, der tilbyder rådgivning, service, produkter, test og certificering til nationale og internationale kunder. Vi sikrer optimal anvendelse af avanceret teknologi og viden, som skaber værdi i hele kundens værdikæde fra koncept og produktudvikling frem til markedsgodkendelse og videre i produktion og drift. Vi beskæftiger mere end 1.500 medarbejdere og servicerer vores kunder i mere end 60 lande verden over.


Modetendenser for 2019 - KvindeGuiden\nEt nyt modeår er allerede godt i gang, og med lancering af nye forår- og sommerkollektioner samt efterårets kollektioner på Copenhagen Fashion Week, kan man begynde at få en god fornemmelse for modens trends og tendenser anno 2019.\nFarver, nuancer og print er noget af det, der er med til at understrege en ny sæson og nye trends, og dette forår, er nye farver og print ingen undtagelse.\nHvidt skaber kontraster i outfittet og er i sig selv altid flot og lækkert at se på, men denne sommer bliver modebilledet endnu mere hvidt. En af de gennemgående tendenser i kommende kollektioner er hvidt i hvidt, som afspejler sommerens lys og lethed. For ægte modeentuisiaster kan dette 'all white' outfit meget vel resultere i ekstra likes på SoMe-kontoen med billeder fra feriens sommerhus på Bornholm og de bornholmske strande. Sommerens ferie- og photo location kan allerede nu bestilles på ferieboligweb.dk.\nPå vinterens store modemesse, såvel som blandt messens besøgende trendsættere, var tone-i-tone trenden tydelig. Smukke tekstiler, smykker og accessories i farver indenfor samme del af farveskalaen, men med små varianter i farvetone, giver outfittet et særligt harmonisk udtryk, og ser ud til at blive en af årets spændende tendenser.\nDe seneste år har vi set en del til de vilde dyr, i hvert fald i gadebilledet. Og det er en tendens, der ser ud til at forsætte i 2019, hvor leopard-, slange- og zebra-print bliver en del af modebilledet. Hos online-mode.dk forhandles et stort udvalg af mode fra blandt andet Ofelia, Soya, B.young, Liberté og Prepair med fede prints og farver, som passer ind i 2019’s trends.\nPopulære modetendenser har det med at blive gentaget, som fx 80’er og 90’ernes farverige mode. Her var iøjnefaldende neonfarver et megahit, og i år ser denne trend ud til at vende tilbage. Fra kjoler til sko og smykker til accessories, ses skønne, stærke farver i spraglede mønstre.\nEn anden spændende tendens på årets catwalk, er print med vintagelook; feminine polkaprikker, sarte blomsterprint, og striber i bløde farver. De fine mønstre og nuancer dekorer såvel lette, romantiske kjoler, som skjorter og toppe.\nItems der hitter i 2019\nDet er ikke længe siden, at vi begyndte at se Kim Kardashian i disse tætsiddende kropsnære shorts. Og det er noget vi vil se mere af i 2019. Så find endelig dine gamle cykelshorts frem, og brug dem i dit hverdagsoutfit.\nLæder og skind i modebilledet er trends, der kommer og går. Nogle år har skindbukser hittet, andre år har læderjakken været 'must have'. Men i år kan hele outfittet være i læder - og gerne i forskellige farver eller print. Især læder med slangeprint synes at indgå i flere kommende kollektioner.\nHvis du har svært ved at få garderobens items til at spille sammen, så er her en god nyhed til dig, for kedeldragten er tilbage. Og med den, bliver det nemt at få udtrykket til at hænge sammen. Kedeldragten skal gerne have et råt look, men kan piftes op med cool ankelstøvler, stiletter, smykker og accessories. Prøv også at matche kedeldragten med en smukt armbåndsur. Hos urkompagniet.dk finder du et stor udvalg, af alle de mest moderne ure der er på markedet lige nu.\nJakkesættet er hot, men når trendsætterne dikterer jakkesæt, mener de ikke stive, pæne jakkesæt, som man ser dem i amerikanske advokatfilm. I år skal jakkesættet være afslappet og i smukke, lyse farver.\nBodystockingen har været lidt ude af modebilledet siden 80’erne, men gør nu stærkt comeback. I år byder kollektionerne på elegante bodys i lækre kvaliteter og med smukke print og blonder.


Cornille Havard - Fondeur de Cloches (Villedieu-les-Poêles, Frankrig) - anmeldelser\nCornille Havard - Fondeur de Cloches anmeldelser, Villedieu-les-Poêles\nBed and Breakfasts i Villedieu-les-Poêles\nFlyrejser til Villedieu-les-Poêles\nRestauranter i Villedieu-les-Poêles\nForslag til aktiviteter i Villedieu-les-Poêles\nBilleder af Villedieu-les-Poêles\nKort over Villedieu-les-Poêles\nAlle hoteller i Villedieu-les-Poêles Tilbud på hoteller i Villedieu-les-Poêles Efter hotelklasse\n5-stjernede hoteller i Villedieu-les-Poêles\n4-stjernede hoteller i Villedieu-les-Poêles\n3-stjernede hoteller i Villedieu-les-Poêles\nPopulære kategorier for Villedieu-les-Poêles\nMest populære familiehoteller i Villedieu-les-Poêles\nHoteller i nærheden af Office de Tourisme de Villedieu les Poelles\nHoteller i nærheden af Musée de la Poeslerie et Maison de la Dentellière\nHoteller i nærheden af Église Notre-Dame de Villedieu-les-Poêles\nHoteller i nærheden af Musée de la Cour du Foyer ou Musée du Meuble Normand\nAlle restauranter i Villedieu-les-Poêles Restauranter i nærheden af Cornille Havard - Fondeur de Cloches\nAlle aktiviteter i Villedieu-les-Poêles Aktiviteter i nærheden af Cornille Havard - Fondeur de Cloches\nSøg Europa›Frankrig›Normandy›Basse-Normandie›Manche›Villedieu-les-Poêles›Forslag til aktiviteter i Villedieu-les-Poêles›Cornille Havard - Fondeur de Cloches\n227 anmeldelser Nr. 1 af 8 aktiviteter i Villedieu-les-Poêles Udmærkelsescertifikatet Specialmuseer, Seværdigheder og vartegn, Museer Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: 11 rue du Pont Chignon, 50800 Villedieu-les-Poêles, Frankrig Telefonnummer:\n+33 2 33 61 00 56 Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 2 oktober 2016 jean p, St Albans, Storbritannien\nLignende aktiviteter i Villedieu-les-Poêles\nSe alle Seværdigheder og vartegn i Villedieu-les-Poêles\n227 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Villedieu-les-Poêles er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Cornille Havard - Fondeur de Cloches Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Cornille Havard - Fondeur de Cloches, kiggede også på\nVilledieu-les-Poêles, Manche Musee Christian Dior\nChamprepus, Manche Musée de la Poeslerie et Maison de la Dentellière\nVilledieu-les-Poêles, Manche Alle aktiviteter i Villedieu-les-Poêles (8)\nHar du været i Cornille Havard - Fondeur de Cloches? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Cornille Havard - Fondeur de Cloches og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Cornille Havard - Fondeur de Cloches Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 47 anmeldelser Atelier du Cuivre\n17 anmeldelser Office de Tourisme de Villedieu les Poelles\n14 anmeldelser Musée de la Poeslerie et Maison de la Dentellière\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 170 anmeldelser Le Pussoir Fidele\n189 anmeldelser Pizzeria Le Saint Hubert\n101 anmeldelser Le Cafe des Moulins


Billig Anlægsgartner i Præstebrogyden ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nHar du behov for en erfaren anlægsgartner nær Præstebrogyden? Så er du landet på den rette hjemmeside.\nHer på hjemmesiden kan du indhente tre helt gratis & uforpligtende tilbud på anlægsgartner i Præstebrogyden. Det er faktisk rigtig let at bede om flere tilbud på din opgave.\nHvorfor op til 3 tilbud på anlægsgartner i Præstebrogyden?\nDer findes flere gode grunde til at få flere tilbud på anlægsgartner i Præstebrogyden.\nDen ene gode årsag er, at det er ganske gratis at få op til flere tilbud. Ud over dette kan du også spare rigtig mange penge, fordi de forskellige anlægsgartnere i Præstebrogyden er i skarp kamp med hinanden om at vinde din opgave Dette giver dig en billigere pris for opgaven.\nDu kan ud over den økonomiske besparelse også opnå en stor besparelse i tid. Dermed skal du altså ikke selv tage kontakt til de forskellige dygtige anlægsgartnere i Præstebrogyden for at indhente tilbud.\nLæg dermed også til, at du er sikker på kun at modtage tilbud fra dygtige anlægsgartnere i Præstebrogyden.\nSom du kan læse dig til er der altså en del fordele ved at modtage tilbud på en billig anlægsgartner i Præstebrogyden.\nDet første du skal gøre er at besøge vores samarbejdspartners website for at beskrive det arbejde du skal have lavet. Du skal efter dette kun vente på, at du får dine tilbud fra en anlægsgartner i Præstebrogyden.


PCO opskrifter: 3 dyre dage\nPuha det er hårdt at blive gammel. 1 hel uge har det taget at komme ovenpå, og så var det ikke engangen fordi jeg drak det store. Til gengæld fik jeg spist sukker. Masser af sukker, mel, kartofler osv. 3 dage uden nogen hæmninger. Det var godt nok mærkeligt. Kagen var faktisk for sød til at jeg kunne lide den. I hvert fald på dag 1. Tilgengæld smagte den dog fremragende på 2. og 3. dagen.\nEfter 3 dage i synd, så var det på tide at komme på rette spor igen. Og det var da ikke et minut for tidligt. De 3 dages frihed havde kostet 1,9 kg på.Det er godt nok vildt, men når jeg nu skal se positivt på det, så fik det mig virkelig til at indse hvor giftig kulhydrater er for mig. Jeg kan bare ikke tåle det.\n5 dage senere, så var jeg dog klar igen, og vejer nu det samme som før fødselsdagen. Havde endda kort tabt mig yderligere, men jeg svinger meget lige nu. Det var dog en lang og hård kamp med at komme tilbage på det rette spor. Rigtig hårdt faktisk, men nå var jeg jo også pænt loaded med sukker.\nNu går det heldigvis bedre, men længslen er der stadig en lille smule.


eatnplay esbjerg | meet-and-more-Esbjerg-Ribe\nvadehavetDerfor skal du vælge Vadehavet\nMeetOverblik over mødesteder\nMoreRestauranter og attraktioner\nKontaktPlanlæg dit møde eller konference\nKontakt Meet & More\nMeet & More katalog\nKom og besøg os – du vil ikke fortryde det!\nHos Eat & Play har I mulighed for at afholde konferencer og møder for op til 150 personer. Lokalerne kan opdeles, så I har mulighed for at booke til små arrangementer, der kræver et mindre mødelokale.\n• 3 konferencelokaler\n• Hyggelige loungeområder\n• Gratis og nem parkering\n• Gratis trådløst internet\n• Mulighed for lækker mad og drikke fra restauranten\n• 2500m2 med aktiviteter såsom skydesimulator, rodeotyr mm.\n• Mulighed for arrangementer med instruktør\n• Terrasse/gårdhave med direkte adgang fra konferencelokalet\n• Stort udeareal\nHvert lokale har storskærm til rådighed med det nyeste IT- og HIFI-udstyr. I vores loungeområder finder du sofagrupper, barborde og højstole i hyggelig atmosfære, der danner den perfekte ramme til mødepauser. Her vil du og dine mødedeltagere kunne nyde en kop kaffe, slappe af, vende fagligt indhold eller blot få et pusterum.\nPriser fra 279,- pr. pers. (inkl. brunch)\nSkal der holdes fødselsdag, konfirmation eller andre arrangementer, tilbyder vi store og små festlokaler op til 150 personer. Ønsker I at holde børnefødselsdag, tilbyder vi 2 forskellige tema-rum. Bemærk at hele Eat & Play inkl. alle aktiviteter kan lejes til lukkede arrangementer.\n”Det er ingen sag at holde en fest - men det er måden festen bliver holdt på”\nVi tilbyder 2500m2 fyldt med aktiviteter til fest og leg i dagligdagen eller til firmaarrangementer, teambuilding mm.\nMinigolf, boldrum, kæmpe legeborg, bordfodbold, rodeotyr, skydesimulator, udendørsaktiviteter, gårdhave med grill.\nVi tilbyder frokostretter fra vores café-kort onsdag – fredag kl. 11:30. Se menukortet på www.eatnplay.dk\nI restauranten står vores italienske kok, Giorgio. Her tilbyder vi lækre italienske specialiteter. Er du mere til en burger, bagel eller salat, har vi også dét på menu’en. Se også vores lækre buffet menu, hvis I ønsker både forret, hovedret og dessert.\nEat & Play tilbud\nKom og spis i restauranten efter kl. 17. Bestil en ret fra menukortet pr. person over 2 år. Entré til legeland er inkluderet i prisen. Bliv inspireret af vores restaurant menukort på www.eatnplay.dk\nHar du spørgsmål eller andre forespørgsler, er I altid velkomne til at ringe til os på 75 10 14 00.\nSe mere på www.eatnplay.dk\nDu kan også besøge os på facebook\nTel. +45 75101400


Journalisten » Politikerne efterlyser bedre presseetik\nPolitikerne efterlyser bedre presseetik\nFolketingets høring om medieansvar viste, at politikerne er klar til at gribe ind for at få bedre etik. Tålmodigheden med pressens evne til at regulere sig selv er meget lille.\n»Pressen må aldrig blive så selvophøjet, at den tror, den kan skære Folketinget ud. I skal huske; med stor magt følger stort ansvar,« sagde den tidligere justitsminister Lars Barfoed (K) på Folketingets høring om medieansvar onsdag den 9. maj.\nDermed lagde han sig på linje med de fremmødte politikere, der alle skød med skarpt på pressens repræsentanter – Mogens Blicher Bjerregård, formand for Dansk Journalistforbund (DJ), og Per Lyngby, formand for Danske Medier samt direktør og chefredaktør på Nordjyske Medier.\nHøringen, arrangeret af Rets- og Kulturudvalget, tog udgangspunkt i den seneste tids debat om øgede beføjelser til Pressenævnet. Dansk Journalistforbund havde selv forinden afholdt sin egen etikhøring, men det slog tydeligt igennem på høringen, at politikerne ikke er imponeret over pressens evne til at bedrive selvjustits.\nBarfoed uddybede for eksempel sit angreb på pressen med disse ord:\n»Branchen må tage mere ansvar, ellers må vi som politikere gribe ind over for et begyndende demokratisk problem i form af manglende etisk stillingtagen.«\nFormanden for Dansk Journalistforbund afviser kritikken fra Lars Barfoed.\n»Han skal lytte til, hvad vi egentlig siger. Vi er parate til at kigge på Pressenævnets beføjelser, så vi får et stærkere nævn. Dansk Journalistforbund er kommet med flere bidrag til kvalitetsdiskussionen af dansk presse,« sagde Mogens Blicher Bjerregård til Journalisten efter høringen, hvor han blandt andet var fortaler for bedre formidling af kendelserne, at færre klager skal afvises, fordi de falder for tidsfristen, et generelt serviceeftersyn af reglerne og mere selvjustits.\nDybest set handler diskussionen om, hvorvidt pressens egne regler er skrappe nok. Eller om politikerne skal ind og stramme op med for eksempel bøder og krav til, hvor afgørelser skal placeres i medierne. Det sidste advarer blandt andet Dansk Journalistforbund imod.\n»Vi tager etikken seriøst, og selvfølgelig har medierne et ansvar. Kritikken fra politikerne tager vi alvorligt, men demokratiet er bedst tjent med, at medierne regulerer sig selv,« sagde Mogens Blicher Bjerregård.\nAdvokat Torben Koch, der blandt andet fører sager for Politiforbundet, mener, at pressens eget udspil om bedre etik er useriøst.\n»Det er flueknepperi, og de taler uden om problemerne,« sagde Torben Koch til Journalisten med henvisning til Per Lyngby og Mogens Blicher Bjerregård.\n»Ingen griber ind over for den mindre gruppe af journalister, der har etiske problemer. Tvært-imod misbruger mediecheferne ytringsfriheden, når de siger, at for eksempel bødestraffe og lovgivning vil indskrænke ytringsfriheden.«\nTorben Koch mener præcis som Lars Barfoed, at de etiske regler skal strammes.\n»De danske medier ser den journalistiske etik som en kampplads – det er dem imod os. Og efter min bedste overbevisning er den almindelige dansker retsløs, hvis vedkommende havner i mediemøllen,« sagde Torben Koch, der kalder Pressenævnet "forkølet".\nDet fik formanden for Dansk Journalistforbund Mogens Blicher Bjerregård til at ryste på hovedet.\n»Jeg er dybt uenig i, at nogle journalister stræber efter en kendelse i Pressenævnet. Min erfaring er, at en kendelse har stor negativ betydning for den enkelte journalist,« sagde Mogens Blicher Bjerregård til Journalisten.\nPå høringen blev Pressenævnets mulighed for at kunne udskrive bødestraf debatteret. Forkvinden for nævnet, højesteretsdommer Jytte Scharling, er imod.\n»Hvis Pressenævnet skal udskrive bøder, så er det vigtigt at notere sig, at det åbner for en meget alvorlig principiel diskussion i forhold til grundlovens § 77. Derfor ser jeg ikke bødestraf som vejen frem,« sagde Jytte Scharling.\nI grundlovens § 77 står, at "Enhver er berettiget til på tryk, i skrift og tale at offentliggøre sine tanker, dog under ansvar for domstolene. Censur og andre forebyggende forholdsregler kan ingensinde påny indføres."\nJytte Scharling var dog åben for, at klagefristen bliver hævet fra de nuværende fire uger.\n»En klagefrist på tre måneder kunne være en farbar vej.«\nVenstres medieordfører og politiske ordfører, Ellen Trane Nørby, understregede, at der er bred politisk enighed bag, at presseetikken må til debat.\n»I den igangværende debat er politikerne blevet beskyldt for, at vi knægter ytringsfriheden, men det er altså et enigt folketing, der mener, at pressen ofte går for langt,« sagde Ellen Trane Nørby.\nHolger K. Nielsen (SF) supplerede:


Sommerhus - 6 personer - 29880 - Guissény - 521-BRE05403-L - Vacasol\nEmne nr.: 521-BRE05403-L\nKun 250 m fra stranden. Det hyggeligt indrettede feriehus ligger på en stor havegrund, som giver masser af plads til leg, boltring og også til hyggelige grillaftener. Børn elsker at klatre på klipperne i haven. Ved lavvande trækker havet sig langt tilbage, og så søges der efter muslinger. Guisseny er en lille by ved havet med en bred havarm, der strækker sig mere end 2 km fladt ud i bugten og mange små badebugter. Der er mange små badestrande og klippepartier ved den lange bugt ved Den Engelske Kanal, og ved lavvande trækker havet sig kilometervis tilbage. Mod vest ligger fyrtårnet Ile Vierge. Bådoverfarter er tilgængelige fra Aber Wrach Havn. I Aber Wrach kan du besøge den smukke lystbådehavn med specialrestauranter og mange små øer ud for kysten. Hver sidste søndag i august finder tangfestivalen sted i Le Corejou-havnen i Plouguerneau. Mod øst ligger den restaurerede fiskerlandsby Meneham med udstillinger og en fantastisk forrevne klippekyst. Den højeste menhir Men Marz er i Brignogan-Plage\nStueetage: (åbent køkken(kogeplade(Komfur med tre kogeplader, gas), kogeplade(Komfur med en kogeplade, elektrisk), elkedel, brødrister, kaffemaskine, ovn, mikrobølgeovn, køleskab), stue / spisestue(Fjernsyn(fladskærm), pejs), badeværelse(badekar, bidet), toilet) På 1. etage: (soveværelse(dobbeltseng(140 x 190 cm)), soveværelse(dobbeltseng(140 x 190 cm))) På 2. etage: (soveværelse(dobbeltseng(140 x 190 cm))) pulterkammer(opvaskemaskine\t, køleskab), tremmeseng, vaskemaskine, varme(elektrisk), have, havemøbler, parkering, barnestol


Nærsynethed og computerbrug | Synoptik\nGør computeren mig nærsynet?\nFlere og flere mennesker bliver nærsynede. I halvfjerdserne var 25% af befolkningen i vestlige lande som Danmark og USA nærsynet. I dag er det over 40%. Udviklingen falder sammen med brugen af PC, men er der en sammenhæng?\nVi ved med sikkerhed, at der er en stor grad af arvelighed, når det gælder synet. Er dine forældre nærsynede, er der store chancer for, at du selv bliver det. Flere undersøgelser har imidlertid vist, at mennesker med meget ”nærarbejde” i de unge år – f.eks. brug af PC eller læsning – har større risiko for at blive nærsynede end andre. Så måske handler det også om miljøet?\nDer er intet, der tyder på, at det er computerskærme, der gør os nærsynede. I virkeligheden handler det mere om, at det øgede brug af PC har gjort flere mennesker opmærksomme på, at de allerede var nærsynede. Synsproblemet har hele tiden været der, men de hyppige skift mellem at se nært og fjernt, som følger med PC-brug, har gjort problemets omfang mere synligt.\nSå svaret er: ”Nej, computeren gør dig ikke nærsynet. Du var det nok i forvejen. Og hvis du ikke er nærsynet, behøver du ikke bekymre dig.”\nDejligt, ikke? Og her kan du læse om, hvordan du selv kan gøre en indsats for at forebygge og bremse nærsynethed.\nFå tjekket dit syn i Synoptik\nDet kræver sin ekspert at blive klogere på dit syn og nærsynethed, som er den mest udbredte synsfejl verden over. Heldigvis kan det nemt korrigeres med enten briller eller kontaktlinser. I din lokale Synoptik finder du autoriserede optikere, der står klar til at gøre dig meget klogere på, hvorfor du kan have svært ved at stille skarpt på afstand.\nAlt det gør vi i en Udvidet Synsprøve med sundhedstjek, som ud over en grundig synsundersøgelse og omfatter et tjek af dine øjnes sundhed. Med avanceret optisk udstyr undersøger vi dig altså også for eventuelle tegn på grå stær, grøn stær, diabetes og forhøjet blodtryk.


Demens: Nudging kan øge livskvaliteten hos borgere med demenssygdomme - Seminarer\nDemens: Nudging kan øge livskvaliteten hos borgere med demenssygdomme\nHer kan du læse om nogle af de måder, hvorpå adfærdsindsigt - også kaldet nudging - kan være med til at skabe større tryghed og øget livskvalitet for borgere med demenssygdomme.\nDet anslås, at der i Danmark er ca. 82.000 ældre – i alderen 65+ – som lever med demens. Hvis man medregner aldersgruppen 60-64-årige, vokser estimatet til ca. 89.000 personer (Videnscenter for Demens).\nSe også relevant kursus: Adfærdsindsigt der hjælper demensramte\nEn demenssygdom kan ændre hverdagen ganske drastisk for den enkelte, bl.a. kan den forårsage nedsat hukommelse, forringet orienteringsevne, nedsat initiativ, nedsat kommunikationsevne, manglende overblik og dømmekraft samt en generel ændret adfærd – den demensramte kan f.eks. opleve angst, få hallucinationer og vrangforestillinger, blive udadreagerende eller opleve stor uro. Det kan derfor være særdeles værdifuldt at arbejde med de rammer – såvel store som små – der omgiver de demensramte borgere for at skabe så meget livskvalitet som muligt.\nI byen Weesp i Holland har man taget skridtet fuldt ud. Her finder man nemlig landsbyen Hogeweyk, som til forveksling kunne ligne enhver anden by, men som dog adskiller sig ved kun at være beboet af mennesker med demenssygdomme.\nLandsbyen har plads til 152 beboere, som hver har deres egen lejlighed, som de får hjælp til at råde over sammen med et team af personale. De kan desuden handle ind i landsbyens eget supermarked – hvor de kan betale med en særlig valuta – de kan komme til kulturelle arrangementer, i biografen eller i kirke, og de kan bevæge sig rundt på byens gader eller i parkerne. Målet har været at give beboerne så meget frihedsfølelse og selvbestemmelse som overhovedet muligt, samtidig med at landsbyen skal skabe tryghed for både beboerne og deres pårørende.\nDer har været arbejdet på et lignende projekt herhjemme i det danske. Odense Kommune og O-K Fonden gik for nogle år tilbage sammen om at skabe Byen for Livet, som skulle være et byområde for borgere med demens. Projektet er dog pt. på standby.\nVejen til større livskvalitet for demente kan også gå gennem såkaldt nudging, som kan forstås som en slags guidninger til en adfærd, som er til større gavn for det enkelte menneske.\nDa mange mennesker med demens har udfordringer med perception og opmærksomhed, kan de have svært ved at overskue spisesituationer, fordi de simpelthen ikke kan skelne maden fra hinanden, eller ikke for alvor oplever, at maden tiltrækker deres opmærksomhed.\nI erkendelse af dette har man lavet undersøgelser, hvor der eksperimenteres med farverne på servicen og på dækkeservietter. I 2015 havde friplejehjemmet Mariaplejehjemmet i Gadbjerg derfor pludselig et noget mere farverigt bord, når beboerne skulle have mad. Tallerknerne var røde, og det samme gjaldt bestik og glas, mens dækkeservietterne lyste op med deres gule farve. Formålet var at øge appetitten hos beboere med demens ved at motivere – eller nudge – dem til selv at række ud efter glas, bestik og mad, og personalet oplevede, at der kom mere ro omkring måltiderne, og at beboerne fik større appetit (Alt om Kost 2015).\nThe Dementia Centre at The University of Stirling i Skotland har lavet lignende undersøgelser og har fundet, at selv patienter med svær Alzheimers forøgede deres indtag af mad med op til 250 gram pr. dag, når farverne på servicen blev ændret (Videnskab.dk 2017).\nNudging kan også benyttes til at hjælpe plejehjemspersonale til at tænke i nye baner, så de f.eks. får involvereret beboerne mest muligt i dagligdagen.\nI 2017 var forskningsvirksomheden iNudgeyou involveret i et demensprojekt, som bl.a. betød, at Bredebo Plejecenter i Lyngby-Taarbæk Kommune igennem et halvt år arbejdede med at finde og implementere konkrete redskaber, der kunne hjælpe medarbejderne til at give beboerne flere gode oplevelser i hverdagen.\nEt af de gode redskaber, de fandt frem til, var ”Hvis-så-planer”. Dette redskab handler i al sin enkelhed om at få tænkt anderledes i hverdagen ved hele tiden at overveje måder at involvere beboerne på. En sådan plan kunne f.eks. lyde: ”Hvis jeg skal i Netto for at hente kaffe, så kan jeg tage Jørgen og Maria med, for de kan godt lide at købe ind”. På den måde kan beboerne få en dagligdag, hvor der er fokus på at skabe gode oplevelser og på at give dem et så normalt liv som muligt trods deres demens.\nWorkshop om adfærdsindsigt, der hjælper demensramte\nHar du lyst til at vide mere om, hvordan nudging kan være med til at skabe bedre livsvilkår for mennesker med demens?\nSå kan du komme med på workshop den 17. november 2020 på Scandic Silkeborg og den 19. november 2020 på Scandic Ringsted, hvor Camilla Gundersen, adfærdsanalytiker og kommunikationsansvarlig i iNudgeyou, bidrager med viden om nudging og adfærdsindsigter på demensområdet, indsigt i teorierne bag nudging og redskaber til at skabe et demensvenligt adfærdsdesign på plejecentre.\nLæs mere om den inspirerende workshop her.


Lindø Port kører på biodiesel - Emmelev A/S - siden 1838\nDanmark største havn kører\npå biodiesel fra Emmelev A/S\nMed behørig afstand, Lars Christian Lillelund, Morten Simonsen og Carsten Aa\nLindø Port of Odense får strøm fra tre store vindmøller på havnearealet, og næste skridt er biodiesel i tanken, sagde adm. direktør Carsten Aa, da han forleden præsenterede et nyt samarbejde mellem havnen og Emmelev A/S.\nI en forsøgsordning skal Emmelev A/S levere klimavenlig og fossilfri biodiesel, som to af havnens køretøjer i første omgang skal tankes med. Carsten Aa lagde ikke skjul på potentialet. Hvorfor skal verdens største mobilkran med en højde på 57,50 meter og en vægt på 824 ton, som havnen fik leveret i februar, ikke køre på klimavenlig biodiesel i fremtiden, sagde han, da aftalen med Emmelev A/S blev præsenteret.\nLars Christian Lillelund, MF for Venstre\n← NewerTank lokomotiver med biodiesel\nOlder →Dan Jørgensen


Kulturkapellet - Filmanmeldelse: No Way Out\nNo Way Out (114 min.) Købsfilm / NTC Film\nAnmeldt 5/11 2009, 19:24 af Claus Krogholm\nTom Farrell (Kevin Costner) er løjtnant i den amerikanske flåde. Efter en redningsaktion bliver han via sin gamle ven Scott Pritchard (Will Patton) tilbudt en betroet stilling hos forsvarsministeren David Brice (Gene Hackman), der forsøger at få upopulære besparelser gennem Kongressen. Farrell forelsker sig i Susan Atwell (Sean Young), der dog samtidigt er Brices elskerinde. I et anfald af jalousi dræber Brice Susan Atwell. For at dække over sagen udtænker Pritchard en plan, hvor den russiske spion Jurij bliver gjort til den mistænkte. Ifølge rygter i efterretningskredse er Jurij en spion, der som barn blev plantet i USA for at kunne aktiveres, når der blev brug for ham. Men i virkeligheden er der ikke nogen Jurij, er de fleste enige om. Jurij er en myte. Farrell bliver sat til at finde Jurij, vel vidende at efterforskningen på et eller andet tidspunkt vil afsløre, at han havde et forhold til Susan - og dermed gøre ham til mistænkt.\nNo Way Out er en film i bedste Hitchcock tradition a la Menneskejagt: Tom Farrell er en mand, der havner i en situation, hvor han uundgåeligt kommer til at kaste mistanken på sig selv. I jagten på den skyldige, kommer han til at jage sig selv. Roger Donaldson har instrueret med sikker sans for suspense og doserer information i nøje afmålte portioner. Skuespillet er fermt. Kevin Costner gør sig som Hitchcock-helt, ikke ulig Cary Grant. Gene Hackman har den selvfølgelige pondus som anløben minister og Sean Young er charmerende og forførende. Men det er især Will Patton, der imponerer som slesk og kynisk ministersekretær og magtmenneske.\nOg så er det en film med en slutning, man skal have været meget opmærksom og skarpsindig for at have forudset. Har man ikke set filmen før, så har man en gedigen overraskelse i vente. Har man set den, så kan man glæde sig til et gensyn med en veldrejet og elementært spændende fortælling.\n« Wallander – Præsten «\n» Folk of fæ, sæson 2 »\nAnmeldt 5/11 2009, 19:24\nMere fra Roger Donaldson:\nKenneth Fearing og Robert Garland\nKevin Costner, Gene Hackman, Will Patton, Sean Young m.fl.


Monday mood #6\nEndnu en uge er gået, og det er (desværre) blevet mandag igen. Denne omgang en af de lidt tungere, i og med, at jeg er started eksamen i dag. En 48 timers lang, kedelig og absolut uinteressant eksamen. Dagens ‘mood’ er måske ret tydeligt at afkode, i det, det bare har stået på eksamenskrivning hele dagen. Der er intet værre end at sidde indespærret, i … Læs mere Monday mood #6\nidamariekrogbeck 4. juni 2018 2. april 2020 Skriv en kommentar\nMonday mood #5\nJeg er så klar på den kommende uge. Jeg har næsten ingen planer, det er læseferie og vejret ser fortsat lovende ud – hvad er der ikke at være begejstret for? Jeg var til søndagskoncert i går på Christiania, sammen med en veninde, og humøret fortsatte her i morges, da jeg stod op. Selvom om der har været en lille byge og torden og lyn … Læs mere Monday mood #5\nidamariekrogbeck 28. maj 2018 2. april 2020 Skriv en kommentar\nphoto taken from Pinterest Det er mandag, som normalt ikke just er min favorit dag, da jeg udover skal møde tidligt på uni, så er der langt til fredag og en ny weekend. Normalt ser mandag sådan her ud. Denne mandag er dog meget bedre end normalt. Har afleveret to opgaver, så i kan hurtigt gætte jer til hvad min weekend har stået på. Det … Læs mere Monday mood\nidamariekrogbeck 2. oktober 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nBook; Believe and Achieve · Computer cover · Water bottle · Pencil pot · Scissor · Pencil case · Calendar I am starting on my 3rd semester today, which calls for a ‘back to school’-list. Læs mere Back to school\nidamariekrogbeck 4. september 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nPhoto taken from Pinterest Jeg starer på uni igen i morgen, og jeg glæder mig helt vildt til at komme i gang igen. Selvom jeg til tider hader at læse, skrive forbandede lange opgaver, eksamener og ikke mindst den lange transport tid for mit vedkommende, så glæder jeg mig. Jeg har været så heldig at finde et studie jeg er rigtig glad for rent fagligt, … Læs mere Mood\nidamariekrogbeck 3. september 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar


Music Moves Europe-pulje åben for ansøgninger - Dansk Live\nNyheder – 20 august 2019\nMusic Moves Europe er åben for ansøgninger til pulje med formål at støtte projekter og samarbejder mellem små spillesteder i Europa. I den forbindelse inviterer Dansk Live og Creative Desk Europe til informations- og sparringsmøde tirsdag den 17. september. Mødet er åbent for alle koncertarrangører.\nDen 15. november er der deadline for ansøgninger til Music Moves Europe-puljen, 'Co-operation of Small Music Venues', hvor europæiske koncertarrangører kan søge støtte til projekter og samarbejder mellem små spillesteder i Europa. I den anledning inviterer Dansk Live og Creative Desk Europe koncertarrangører til informations- og sparringsmøde om konkrete idéer til projekter samt information og rådgivning om ansøgningsprocessen. Mødet finder sted hos Dansk Live tirsdag den 17. september kl. 16.00-18.00.\nMusic Moves Europe-puljen er Europa Kommissionens tiltag for at hjælpe små spillesteder i Europa med at finde løsninger på problemer og strukturelle udfordringer, som disse står overfor. Der er afsat 600.000 euro, og der kan søges op til 70.000 euro per projekt. Dertil skal der minimum være en egenbetaling på 10%, og der kan derfor søges om hovedparten af projektudgifterne. Puljen er gældende for spillesteder med den maksimale kapacitet af 400 personer, og deadline for ansøgning er den 16. december 2019.\nPotentielle problemer og strukturelle udfordringer, som koncertarrangører står overfor, kan være:\nÆndrede forbrugsmønster; flere går på festivaler, men færre ser en enkelt koncert på en aften\nÆndrede muligheder for at udøve "støjende" aktiviteter i tiltagende tættere befolkede områder\nInnovative markedsføringstiltag for forskellige events\nUdviklingen af nye forretningsstrategier\nUdvikling af nye billetsalgsstrategier\nUdvikling af partnerskaber med andre små europæiske spillesteder\nUdvikling af samarbejder med lokale, regionale eller nationale myndigheder for at maksimere spillestedernes socioøkonomiske aftryk i lokalmiljøerne\nUdveksling af medarbejdere og erfaringer\nDen overordnede baggrund for Europa-Kommissionen i at støtte den europæiske musiksektor afspejler en erkendelse af, at sektoren beskæftiger et enormt antal mennesker og at sektoren bidrager væsentligt til den europæiske økonomi med en omsætning på mere end 25 mia. euro per år. Musiksektoren rummer samtidig et stort potentiale for vækst og jobskabelse. Europa-Kommissionen har også set, at de regionale eller nationale initiativer til at understøtte de små spillesteder sjældent er nok i en europæisk sammenhæng. Det er derfor nødvendigt sætte ind på europæisk skala, så den europæiske musiksektor kan blive endnu mere relevant i en global sammenhæng.\nHar man brug for at sparre om projektidéer og muligheder inden mødet, kan man kontakte Saxe Lomholt fra Creative Europe Desk: slo@slks.dk\nFor tilmelding, klik her: https://forms.gle/6jddZ9LbFmYece158\nLæs mere om mulighederne for ansøgning her.


De bedste sprogskoler i Ramsgate i 2020 (fra kr 2,370) | Language International\nengelsk skoler i Ramsgate\nDe bedste sprogskoler i Ramsgate i 2020 (fra kr 2,370)\nGrundlagt i 1971, gennem de sidste 39 år har skolen opbygget et ry for akademisk excellence, undervisningens kvalitet og førsteklasses resultater. Vi er akkrediteret af British Council, medlem af English UK, Quality English og Education UK. Skolen er åben hele året og har en international atmosfære. Vores fuldtidsansatte lærere er alle højtuddannede med et bredt spektrum af undervisnings erfaring.\nUanset om du er studerende, en virksomhedsprofessionel, eller en rejsende, er der et sprogkursus i Ramsgate, der passer til dig. Der er engelsk sprogkurser tilgængelige for alle niveauer, aldre og varigheder. Bare vælg en kursustype fra listen herunder for at komme i gang.\nSe alle sprogkurser i Ramsgate »\nGenerelle engelsk kurser er for voksne, der ønsker at forbedre deres tale, lytte, læse og skrive færdigheder i engelsk. De fleste intensive engelsk sprogkurser i Ramsgate er for voksne af alderen 16 og op. 2 til 48 ugers kurser er tilgængelige. De fleste kurser har i gennemsnit 30 lektioner om ugen.\nFind engelsk sprogkurser i Ramsgate, UK


Pas på telefonen, når du skal på festival og nyde koncerter – Koncertlink.dk\nEr det snart tid til, at du igen skal på festival? Måske har du allerede været ude for det at miste en telefon, mens du er til koncert. Erstatningen af sådan en sag er aldrig lige spændende. Det skal i hvert fald ikke være grunden til, at du ikke er i stand til at nyde den oplevelse, som det er at være til koncerter på festival. Sådan en skam kan dog let forebygges, hvis du planlægger lidt, inden du begynder at krydse af på pakkelisten. Her får du et par gode råd til, hvordan du passer på mobilen, og hvorfor det let kan betale sig at sikre den inden afgang.\nVigtigheden af en god mobiltelefon\nHvis du skal bo i camp med en masse af dine venner, så er det ikke sikkert, at alle vil til de samme koncerter. Afhængigt af festivalen vil der med sikkerhed være overlap, hvor I splitter gruppen op. Her er det fornuftigt altid at have mobiltelefonen på jer, så i kan finde hinanden igen. Den er desuden rar at have, så du altid har et kort over de mange områder og pladser, der er relevante for dine koncerter. Så har du også altid listen på dig, så der er styr på planlægning og tidshorisonter.\nSådan passer du på mobilen\nÉn ting er, at du kan miste din telefon, men noget andet er, hvis den går i stykker. Hop forbi en webshop, og find dig lidt beskyttelse til din model i god tid. Du kan finde en lang række teknikgadgets hos Teknikdele. Alle ting som covers, glasbeskyttelse, gode kabler og powerbanks er alle fornuftsbetonede køb. Du bør også slå sikkerhedsindstillinger til, hvis mobilproducenten har nogle praktiske løsninger til at tracke, hvor telefonen er, hvis uheldet er ude. Har du en iPhone, kan du med fordel læse denne artikel, så du har styr på opsætningen.\nAlternativet til den dyre telefon\nDu kan også købe en telefon, du udelukkende har i sinde at benytte på festivalen. Sådan er du sikret, at sker der noget med den, mens du er til koncert, så er den tabte værdi i det mindste ikke så stor. Så længe kravet til erstatning ikke influerer koncertstemningen og humøret. Flere festivaler opstiller små boder, hvor du kan købe en såkaldt festivaltelefon, men et secondhandkøb inden din tur kan også betale sig, hvis du alligevel kan bruge den ved fremtidige koncerter. Du skal blot sørge for, at den er slidstærk, og at den kan holde batteri i en god periode.


Indsigt i håndhygiejne under COVID-19 | Ecolab\nDavid Keen, direktør for farmaceutisk mikrobiologi for Ecolab Life Sciences, deler sin indsigt om vigtigheden af håndvask under denne pandemi, og hvordan budskabet giver genklang vidt og bredt.\nEr der nogen positive fordele, vi kan forestille os ved den nuværende COVID-19 pandemi? Klimaændringer og luftkvalitet er indlysende emner, men hvad med i vores branche? Det er glædeligt at se at både eksperter inden for folkesundhed, politikere og industrieksperter som Ecolab er enige i forhold til vigtigheden af håndvask. Kombineret med social afstand er dette langt den bedste chance for at beskytte os mod spredning af virussen.\nJeg måtte for nylig besøge et offentligt toilet. For første gang i mit liv var jeg vidne til mænd, der stod i kø for at bruge vasken til håndvask. Hvis ikke det er tegn på fremskridt og en besked, der høres, ved jeg ikke, hvad der er? Hvis bedre personlig hygiejne på globalt plan er indlejret mentalt, vil dette smitte af på alle former for forretning. Den farmaceutiske industri overholder allerede strenge teknikker for håndvask som en del af sikkerheden omkring at fremstille sikre produkter. Teknikkerne for effektiv håndvask, der allerede er forankret i de farmaceutiske og offentlige NHS-sektorer, overtages nu af offentligheden i et forsøg på at reducere virkningen af denne pandemi. Der er også erfaringer opsamlet fra denne industri i forhold til praksis med god overfladedesinfektion.\nFra begyndelsen har Ecolab oplyst, at håndvask er den første forsvarslinje. Som mikrobiolog bifalder jeg tilgangen med at sætte videnskab før profit. Mens verden åbenbart åbenbart er gået amok med alkoholgeler, gør det at prioritere de større perspektiver mig glad at for at arbejde for Ecolab.\nDet, der er glædeligt at se, er den koordinerede besked på nyhederne, fra regeringen og endda dele (ikke alle) af sociale medier. Som mikrobiolog, der arbejder i branchen, er det positivt at se, at politikere, sundhedspersonale, eksperter inden for branchen og lignende er enige om den samme besked. Vask hænder først og fremmest! Kan du ikke det, så find et alkoholholdigt hånddesinfektionsmiddel. Jeg har endda set Ecolabs træningspiktogrammer til korrekt håndvask på internationale nyhedskanaler. Hvis dette ikke hjælper med at forbedre håndvask, ved jeg ikke, hvad der gør.


Tag en uddannelse som lastvognsmontør\nSamarbejde med bilmærker\nTag en uddannelse som lastvognsmekaniker\nEn uddannelse for dig, der vil arbejde med teknik og elektronik på store køretøjer. Som lastvognsmekaniker bliver du ekspert i moderne biler med en totalvægt over 3.500 kg\nType: Erhvervsuddannelse (EUD)\nVarighed: Fra 2 år til 4 år\nEn uddannelse til lastvognsmekaniker giver dig et stort kendskab til den teknologi, der bruges ved reparation af moderne køretøjer. Som lastvognsmekaniker kommer du til at arbejde med fejlfinding, reparation og justering af motorer samt bremser, koblinger og styretøj på bl.a. lastvogne. Du kommer også til at vejlede kunder i forhold til økonomi, sikkerhed og kvalitet i forbindelse med reparationer og servicearbejde. Du bliver en ekspert på dit felt.\nDu er med til at sikre, at danske lastbiler overholder lovgivningens stigende krav til miljøpåvirkning, køreegenskaber og bremseevne. Du får en alsidig hverdag på værkstedet, hvor du i samarbejde med gode kolleger yder kunder en topprofessionel service.\nPå AutoTeknisk Center kan du vælge den fulde uddannelse til lastvognsmekaniker, der varer 4 år, eller du kan stoppe efter 2 år og blive lastvognsmontør.\nUddannelsens gf1 og gf2 tages hos Mercantec. Resten af udannelsen kan tages på Auto College Aalborg og Syddansk Erhvervsskole Odense-Vejle. - Se nedenfor under opbygning.\nVarigheden og opbygningen af din uddannelse til lastvognsmekaniker afhænger af din alder og din erfaring.\nHerefter begynder du på en fagretning på gf.1, som tager 20 uger, dvs. ½ skoleår. Du kan vælge mellem 7 forskellige fagretninger. Skal du være lastvognsmekaniker, anbefaler vi, at du vælger fagretningen "Biler, teknologi og industriel design", men det er ikke et krav.\nEfter gf.1 starter du på din uddannelse som lastvognsmekaniker. Du starter på skole (gf.2), hvorefter du skal finde en praktikplads. På den sidste del af uddannelsen vil du være skiftevis på skole og i praktik i en virksomhed.\nDu kan tage både gf.1 og gf.2 på Mercantec. De sidste skoleophold kan tages på Auto College Aalborg eller Syddansk Erhvervsskole Odense-Vejle.\nEr du under 25 år, og har du afsluttet din 9./10. klasse for mere end et år siden, springer du grundforløb 1 over og starter direkte på din uddannelse som lastvognsmekaniker på grundforløb 2 (gf.2):\nDu kan tage gf.2 på Mercantec, hvorefter du skal finde en praktikplads. Den sidste del af uddannelsen består af skiftevis skole og praktik. Skoleopholdene i denne periode kan tages på Auto College Aalborg eller Syddansk Erhvervsskole Odense-Vejle.\nEr du over 25 år, springer du også grundforløb 1 over og starter direkte på din uddannelse som lastvognsmekaniker. Varigheden afhænger af din uddannelsesbaggrund og din erfaring:\nHar du under 2 års erhvervserfaring, skal du sandsynligvis starte din uddannelse med en gf.2. Den kan du tage på Mercantec. Øvrige skoleophold kan tages på Auto College Aalborg eller Syddansk Erhvervsskole Odense-Vejle.\nFra august 2015 er der følgende adgangskrav til en uddannelse som lastvognsmekaniker:\nOptagelse: Går du i 9. eller 10. klasse, hjælper din skole og din vejleder dig med at udfylde din uddannelsesplan og søge via www.optagelse.dk.\nEr du gået ud af skolen, kan du også ansøge via www.optagelse.dk.\nDu kan på visse betingelser få tilskud til at dække dine transportudgifter. Er du begyndt din uddannelse til lastvognsmekaniker på erhvervsskole, har du mulighed for at få refunderet en del af udgifterne.\nDe enkelte beskæftigelsesregioner har lister over hvilke uddannelser, de kan give løntilskud til. Se Beskæftigelsesregionen Midtjyllands hjemmeside om dette http://brmidtjylland.dk/Voksenlaerlinge.aspx\nSom lastvognsmekaniker kan du blandt andet videreuddanne dig til:\nAutoTeknisk Center tilbyder visse efteruddannelseskurser for uddannede mekanikere.\nUddannelsesleder – Erhvervsuddannelser\nTelefon: +45 8950 3725\nMobil: +45 2013 0637\nTelefon: +45 8950 3730\nMobil: +45 2016 7861\nOnsdag den 10. januar kl. 19\npå Mercantec, H.C. Andersensvej 9 i Viborg