Rammeaftale 2016, Udviklingsstrategi Bilag 1. Målgruppedefinition i Rammeaftale PDF\nDownload "Rammeaftale 2016, Udviklingsstrategi Bilag 1. Målgruppedefinition i Rammeaftale 2016"\n1 Rammeaftale 2016, Udviklingsstrategi Bilag 1 Målgruppedefinition i Rammeaftale 2016\n2 MÅLGRUPPEDEFINITION I RAMMEAFTALE 2016 Målgruppedefinition med afsæt i Socialstyrelsen målgruppekategorisering Overordnet målgruppe, der indgår i rammeaftalen Eksempler Fysisk funktionsnedsættelse Døvblindhed (medfødt og erhvervet) Hørenedsættelse Kommunikationsnedsættelse Mobilitetsnedsættelse Synsnedsættelse Anden fysisk funktionsnedsættelse. Hjerneskade Medfødt Erhvervet. Udviklingsforstyrrelser Autismespektrum Opmærksomhedsforstyrrelse Udviklingsforstyrrelse af sansemotoriske færdigheder Udviklingsforstyrrelse af skolefærdigheder Udviklingsforstyrrelse af tale og sprog Anden udviklingsforstyrrelse. Downs syndrom Udviklingshæmning Anden udviklingshæmning. Demens Anden intellektuel/kognitiv forstyrrelse Anden intellektuel/kognitiv forstyrrelse. Psykiske vanskeligheder - sindslidelse Angst Depression Forandre virkelighedsopfattelse Personlighedsforstyrrelse Spiseforstyrrelse Stressbelastning Tilknytningsforstyrrelse Anden sindslidelse. Borgere uden talesprog med flerhed af svære fysiske og psykiske Multiple funktionsnedsættelser funktionsnedsættelser. Sjældne, alvorlige og kroniske diagnoser/syndromer, som under 1000 borgere Sjældent forekommende funktionsnedsættelser i Danmark lider af. Husvilde Hjemløshed Funktionelt hjemløse. Alkoholmisbrug Alkoholafhængighed. Stofmisbrug Misbrug af cannabis Misbrug af centralstimulerende rusmidler Misbrug af opioider Misbrug af ikke-ordineret afhængighedsskabende lægemiddel Misbrug af andre rusmidler. Overgreb Overgreb i nære relationer Seksuelt overgreb Voldeligt overgreb Ærerelateret konflikt Andet overgreb. Øvrige svære sociale problemer Indadreagerende adfærd Kriminalitet Omsorgssvigt Prostitution Seksuel krænkende adfærd Selvmordstanker eller - forsøg Selvskadende adfærd Social isolation Udadreagerende adfærd Andet socialt problem.\n3 Sag: 15/8508 Bilag 2. Udviklingsplan for Landsbyen Sølund\n4 Sag: 15/8508 I rammeaftalen sættes fokus på udvikling af sociale tilbud med mere end 100 døgnpladser. Landsbyen Sølund har mere end 100 døgnpladser, hvorfor Skanderborg Kommune har udarbejdet en udviklingsplan for tilbuddet. Udviklingsplanen for Landsbyen Sølund i Skanderborg Kommune er udarbejdet i henhold til Bekendtgørelse om rammeaftaler mv. på det sociale område og på det almene boligområde 7 og 9 i Lov om Social Service. Udviklingsplanen indgår som en del af rammeaftalen for Landsbyen Sølund drives af Skanderborg Kommune som kommunens største kontraktholder og landets største tilbud af sin art med cirka 750 ansatte. Med 80 år som landsdækkende tilbud til psykisk og fysisk udviklingshæmmede danner Landsbyen Sølund i dag rammen om en bred og mange facetteret tilbudsvifte. Landsbyen Sølund tilbyder således boliger, støtte- / samværs-/ aktivitets- /trænings- og undervisningstilbud til voksne mennesker medvæsentlig og varig fysisk og psykisk funktionsnedsættelse. Tilbuddene understøttes af specialiserede sundhedsfaglige ydelser og en række servicefunktioner, som også drives af Landsbyen Sølund. I tilknytning til Landsbyen Sølund drives en indtægtsdækket kursus- og konsulentenhed - VISS.dk (Videnscenter, Skanderborg Sølund). VISS.dk er oprettet i et samarbejde mellem Sølund og Skanderborg Kommune og tilbyder undervisning, konsulentydelser og supervision på landsplan. Hovedsigtet er kvalificering af den samlede indsats overfor børn, unge og voksne med udviklingshæmning samt kvalificering af indsatser, der ligger i gråzonefeltet hertil (demens, sindslidelser mv.). VISS.dk er tovholder for Landsbyen Sølunds opgave som VISO leverandør (den nationale Videns - og Specialrådgivningsorganisation) en opgave hvor VISS leverer ydelser på landsplan. Tilbuddene i Landsbyen Sølund gives i henhold til SL (praktisk pædagogisk bistand), (midlertidigt + længerevarende ophold) og Lov om Almene boliger 105. Aflastningspladser og pladser i Enkeltmandsprojektet drives i henhold til 107 i SL. Endvidere tilbydes aktivitets- og samværstilbud i henhold til SL 104 samt særlige tilrettelagt undervisningstilbud (STU) i henhold til Lov om ungdomsuddannelse til unge med særlige behov. Landsbyen Sølund udbyder i alt op til ca. 232 døgnpladser, der spænder over 18 takstgrupper. Dette inkluderer p.t. 9 pladser i Enkeltmandsprojektet i henhold til SL 107. Endvidere udbydes ca. 185 pladser i henhold til SL 104 (aktivitets- og samværstilbud) samt 12 STU pladser. Landsbyen Sølund samarbejder pt. med 34 køberkommuner fra hele landet. De største aftagere af pladser i landsbyen ligger primært i Region Midtjylland, hvoraf Aarhus Kommune fortsat er Landsbyen Sølunds største køber med køb af pladser svarende til cirka 35 % af takstgrundlaget i budget Skanderborg Kommuner benytter selv pladser svarende til cirka 16 % af takstgrundlaget i budget Det samlede nettobudget for Landsbyen Sølund udgør cirka kr. 229 mio.(budget 2015 tal). Samlede udgift til sundhedsydelser er fratrukket indtægter fra Skanderborg Kommune på hhv. kr til hjemmesygeplejeydelser og kr til vederlagsfri fysioterapi. Derudover finansierer Skanderborg Kommune fra 2015 finansierer 40 % af lønudgift til psykiater. Region Midtjylland afholder den fulde udgift til landsbyens huslæge. VISS.dk har et selvstændigt og fuldt indtægtsdækket budget på cirka kr. 6 mio. i 2015.\n5 Sag: 15/8508 Landsbyen Sølunds målgruppe Beboerne i landsbyen Sølund har alle som hovedproblematik en væsentlig og varig nedsat fysisk og psykisk funktionsnedsættelse. Mange af beboerne har yderligere handicaps og hjerneskader såsom autismespektrum forstyrrelser, Alzheimers, demens, epilepsi, psykiatriske lidelser, tilknytningsforstyrrelser samt, syn - og hørehandicaps. Det generelle niveau for beboernes udviklingsalder er mellem 0-6 år. De seneste års ændring af målgruppen (dem som efterspørger et tilbud i Landsbyen Sølund) hen imod beboere med væsentlig højere levealder (med dertil stødende fysiske og mentale komplikationer) og mere sammensatte og komplicerede funktionsnedsættelser ses fortsat. Den faglige imødekommelse af ovennævnte udvikling kræver løbende justering og individualisering af indsatserne typisk i et tæt udviklingssamarbejde med andre sektorer (ældre/psykiatrien/somatikken). Efterspørgsel på pladser Landsbyen Sølund optager selv på egen venteliste. Ventelisten er pr. 1. april 2015: 28 borgere venter på tilbud om plads de 28 borgere kommer fra 11 forskellige kommuner heraf er 13 borgere fra Skanderborg Kommune og 5 borgere fra Århus kommune. De sidste 10 borgere kommer fra andre kommuner over hele landet. Der er de seneste 10 år set en svag tendens til at Landsbyen Sølund i stigende grad er et landsdækkende tilbud. borgerne på ventelisten kan primært henregnes til den tungeste gruppe indenfor målgruppen i forhold til plejebehov og udad reagerende adfærd (typisk yngre med svære autisme spektrum forstyrrelser). Landsbyen Sølund oplever således stadig en efterspørgsel på pladser om end der er tale om stagnerende og nedadgående efterspørgselstendens. Fokus og udviklingsmål for 2016 I 2014 blev der i Landsbyen Sølund gennemført en strategisk proces, som er opsamlet i en masterplan, der belyser de strategiske områder, hvor der skal ske afklaring eller fokus. Den 3. februar 2015 blev Socialudvalget i Skanderborg kommune første gang præsenteret for Masterplan 1.0 for Landsbyen Sølund, og Byrådet behandlede d. 23. april 2015 efterfølgende masterplanens samlede anbefalinger. 80 års erfaring med udvikling af det specialiserede tilbud Landsbyen Sølund er i dag, har dannet baggrund og grundlag for arbejdet med masterplanen hvor der er set og analyseret på udviklingstendenser i visitation, målgruppe og medarbejdere, - alle forhold, som vurderes at give Landsbyen Sølund en række udfordringer, der kræver et særligt sigte og fokus i de kommende års udvikling og drift af Sølund. Masterplanen har skitseret en række skilleveje (overordnede strategiske forhold) og fokusområder (interne udviklingsområder), hvor der enten skal ske ledelsesmæssig/politisk afklaring (skilleveje) eller igangsættes en særlig intern indsats (fokusområder). Fokus i 2016 vil være at arbejde målrettet videre i forlængelse af den tids- og procesplan der er lavet for ovenstående, hvor Sølund i forhold til strategiske skilleveje anbefaler: at fastholde en nuværende pladskapacitet (ikke mindre en 200 pladser) at samle de fleste af Sølunds kerneaktiviteter på Sortesøvej (boliger, aktivitetstilbud og integreret sundhedstilbud) og dermed frigøre de fleste beboerrettede aktiviteter fra den gamle bygningsmasse, som derved anbefales fraskilt fra landsbyen\n6 Sag: 15/8508 at Sølund over de næste år bevarer og opbygger tilbud og faglige kompetencer efter beboere med komplekse og omfattende støttebehov at Sølund tænkes ind i en samordnings- og fusionsstrategi af nuværende specialiserede tilbud i Skanderborg Kommune Sideløbende vil der målrettet blive arbejdet med fortsat planlægning af det arbejde der henhører til de interne udviklings- og fokusområder, hvor bl.a.: En gentænkning af landsbytanken skal udvikles. Ydelser udvikles med fokus på kerneopgaven Kvalificering af videndeling, samarbejde og kommunikation skal nytænkes som fundament for udvikling Kompetenceudvikling, fleksibilitet og forankring skal indarbejdes som højfokusområder for en stor arbejdsplads i forandring /29. april 2015, Skanderborg Kommune\n7 Udviklingsplan for Specialområde Socialpsykiatri Voksne\n8 Specialområde Socialpsykiatri Voksne Them Administrationen Pilevej 2, Salten DK-8653 Them Tel Fakta om Specialområde Socialpsykiatri Voksne Specialområde Socialpsykiatri Voksne blev etableret d. 1. januar 2013 i forbindelse med en organisatorisk omlægning af socialområdet i Region Midtjylland. De seks socialpsykiatriske bosteder Blåkærgård, Gårdhaven, Pilebakken, Sct. Mikkel, Sønderparken og Tangkær blev fusioneret til Specialområde Socialpsykiatri Voksne, som er Region Midtjyllands samlede sociale tilbud til voksne som har komplekse psykiske sygdomme og på baggrund deraf har brug for psykosocial rehabilitering i hverdagen. Specialområde Socialpsykiatri Voksne omfatter syv afdelinger, som er placeret i hhv. Viborg (Gårdhaven, Blåkærgård og Sct. Mikkel), Ørsted (Tangkær to afdelinger), Salten v. Silkeborg (Pilebakken) og Hornsyld (Sønderparken). Der ydes tilbud til fire hovedmålgrupper: Ældre borgere (50+) med psykiske sygdomme eller demens Yngre borgere med kompleksitet Borgere med komplekse psykiske sygdomme og afhængighed Borgere med Huntingtons sygdom Der henvises i øvrigt til hjemmesiden: Socialpsykiatri Voksne.rm.dk/forside Specialområde Socialpsykiatri Voksne råder over 166 rammeaftale døgnpladser. Fordeling på pladstyper og afdelinger ses af skemaet herunder. Der er i samarbejde med Socialtilsyn Nord skabt mulighed for at Specialområde Socialpsykiatri Voksne ud over de rammeaftalte pladser i mindre omfang og med kort varsel kan imødekomme kommunernes behov for fleksibilitet. Afdeling Antal pladser Blåkærgård Gårdhaven\n9 Pilebakken Sct. Mikkel ABL 20 Sønderparken Tangkær Socialpsykiatri Tangkær Huntingtons Sygdom I alt 166 Belægning 2014 Specialområde Socialpsykiatri Voksne havde i 2014 samlet set en belægningsprocent på over 99. Det gennemsnitlige forbrug af pladser hen over året ses af tabellen herunder. Afdeling Antal normerede pladser Forbrug af pladser Blåkærgård 20 19,33 Gårdhaven 23 24,08 Pilebakken 26 27,86 Sct. Mikkel 21 20,89 Sønderparken 32 32,36 Tangkær Socialpsykiatri 28 26,02 Tangkær Huntingtons Sygdom 16 14,30 I alt ,84 Som det fremgår af tabellen var forbruget af pladser i Specialområde Socialpsykiatri Voksne i 2014 ca. 165 døgnpladser. Specialområde Socialpsykiatri Voksne samarbejder med 38 kommuner. De største samarbejdspartnere er Aarhus, Horsens, Silkeborg og Viborg Kommuner. Den samlede omsætning i Specialområde Socialpsykiatri Voksne udgjorde ca. 136 mio. kr. i Den forventede omsætning for 2015 er 140 millioner kr. 3\n10 Figur 1. Fordeling af Specialområde Socialpsykiatri Voksnes køberkommuner ift. døgnpladser (opgjort pr. 14/ ) Beskrivelse af udviklingen i 2014 og 1. halvår 2015 Efterspørgsel For hovedmålgruppen ældre borgere med psykiske sygdomme eller demens har Specialområde Socialpsykiatri Voksne i perioden oplevet en stabil høj efterspørgsel. Ift. yngre borgere med kompleksitet opleves en stigende efterspørgsel, særligt hvad angår udredning og rehabilitering. Der har i perioden været en varierende efterspørgsel på ydelser til borgere med komplekse psykiske sygdomme og afhængighed. Vedr. borgere med Huntingtons sygdom oplevede Specialområde Socialpsykiatri Voksne, at efterspørgsel på pladser til denne målgruppe stagnerede i Herefter har efterspørgslen været svagt stigende. 4\n11 Udviklingen i målgrupper Overordnet oplever Specialområde Socialpsykiatri Voksne, at kompleksiteten af de problemstillinger, der knytter sig til nyindskrevne borgere, er højere i dag end for blot fem år siden. Forekomsten af dobbeltdiagnose, trippeldiagnose, dom til behandling og misbrugs- / afhængighedsproblematik er stigende. Tilsvarende opleves, at der indskrives færre borgere med svær psykisk sygdom med stabile forløb. Den øgede kompleksitet stiller øgede krav til koordinering med samarbejdspartner, forebyggende tiltag ift. medarbejdernes sikkerhed og kompetenceudvikling af medarbejdergruppen. I den ældre målgruppe modtages flere og flere borgere med frontallapsskade. Der anes en tendens ift. den yngre målgruppe i retning af, at flere og flere af de nyindskrevne borgere har et uafklaret forsørgelsesgrundlag. På Sønderparken er der i 2014 udviklet et særligt tilbud - Et Liv til Forskel - til unge personer med svær spiseforstyrrelse. Der ydes en systematiseret og struktureret indsats under overskriften Spiseforstyrrelse med comorbiditet. Der opleves stor landsdækkende interesse for tilbuddet. Tilpasning af kapacitet Der har de seneste år ikke været justeringer i antallet af rammeaftalte pladser i specialområdet. I 2014 indviedes dog 10 nye boliger på Sønderparken. Dette skal ses i sammenhæng med, at det i rammeaftalen for 2010 blev aftalt at oprette 10 ekstra døgnpladser. Sønderparken har fra 2010 tilbudt de ekstra pladser i form af otte midlertidige pavillonlejligheder. De 10 nye boliger afløser disse pavilloner, som er blevet nedtaget. Med det nye byggeri er pladserne således gjort permanente, og samtidig er der udvidet til de 10 aftalte pladser. VISO-aktivitet Specialområde Socialpsykiatri Voksne har aftale med VISO ift. borgere med Huntingtons Sygdom. Da der på landsplan er vigende efterspørgsel på VISO-ydelser til denne målgruppe, ønsker Socialstyrelsen at indskrænke antallet af leverandører. Således ophører Specialområde Socialpsykiatri Voksne med udgangen af september 2015 med at være leverandør. Der er i 2014 solgt VISO-ydelser for kr Kompetenceudvikling Som beskrevet ovenfor, har Specialområde Socialpsykiatri Voksne de senere år oplevet, at de nyindskrevne borgere kommer med tiltagende komplekse problemstillinger. For at kunne imødekomme denne udvikling i målgruppen, har Specialområde Socialpsykiatri Voksne iværksat kompetenceudvikling af medarbejdergruppen. Følgende kompetenceudvikling er iværksat, gennemført og afsluttet i perioden 1. januar 2013 til 30. juni 2015: Motiverende samtale Mestring i netværksarbejde med udgangspunkt i Åben Dialog-tilgangen 5\n12 Grundkursus i øreakupunktur, NADA (National Acupuncture Detoxification Association) NADA udvidet/ søvn og angst Neuropædagogisk grunduddannelse Konflikthåndtering i pædagogisk arbejde (grundkursus) Internt opfølgningskursus i konflikthåndtering v. egne instruktører Kompleksitetshåndtering Kompetenceudvikling på Sct. Mikkel der m. bl.a. undervisning, etablering af teams, ekstra supervision, refleksion, teambuilding De seneste år har Specialområde Socialpsykiatri Voksne gennem deltagelse i projektet Sundere Liv i Socialpsykiatrien haft øget fokus på borgernes sundhedstilstand. Som en del af projektet har der fundet følgende kompetenceudvikling sted i : Udvikling af sundhedspædagogiske kompetencer Livsstilsvejlederkursus Fokus og mål for udviklingen i 2016 Med udgangspunkt i Region Midtjyllands Social Strategi arbejder Specialområde Socialpsykiatri Voksne med at planlægge det strategiske udviklingsarbejde for 2015 og I tråd med dagsordenen for den overordnede Social Strategi er Specialområde Socialpsykiatri Voksne optaget af at vidensbasere det socialfaglige arbejde yderligere med henblik på at opsamle og omsætte viden til mere effektive sociale ydelser. Hovedvisionen er udtrykt på følgende vis: Nødvendig viden målrettet indsats bedre liv til flere. Hvert af disse områder har en række konkrete indsatsområder, som til sammen udgør grundlaget for det videre arbejde med specialområdets udvikling. Forventet efterspørgsel Det forventes, at udviklingen ift. kompleksitet i borgernes problemstillinger fortsætter de kommende år med de udfordringer, dette afstedkommer ift. relationel koordinering. Indmeldte ønskede kapacitetsjusteringer Specialområde Socialpsykiatri Voksne har ikke indmeldt ønsker ift. kapacitetsjustering. Nye aktiviteter Specialområde Socialpsykiatri Voksne har i 2014 igangsat et samarbejde med Aalborg Universitet vedr. anvendte metoder ift. Specialområde Socialpsykiatri Voksnes ældregruppe. Dette forventes at munde ud i en tydeligere specialisering ift. ældregruppens mindre delmålgrupper. Som nævnt ovenfor har Specialområde Socialpsykiatri Voksne udviklet et særligt tilbud til unge med svære spiseforstyrrelser. Tilbuddet er stadig under etablering, herunder dimensionering. Specialområde Socialpsykiatri Voksne har påbegyndt udviklingen af et analyse- og planlægningsredskab for den faglige indsats til målgruppen borgere med frontallapsdemens. 6\n13 Påtænkte kompetenceudviklingsaktiviteter I løbet af 2015 startes arbejdet med at systematisere den strategiske kompetenceudvikling, således at alle indsatsområder adresseres i relation til Specialområde Socialpsykiatri Voksnes kerneopgave. Dermed struktureres det strategiske fundament med henblik på at leve op til specialområdets virksomhedsplan, herunder udføre kerneopgaven mest hensigtsmæssigt. Vedligeholdelse af konflikthåndteringskompetencer er indarbejdet i Specialområde Socialpsykiatri Voksnes kompetence-udviklingsplan. På nuværende tidspunkt er der desuden planlagt følgende aktiviteter (2. halvår 2015 samt 2016): Motiverende samtale Mestring i netværksarbejde med udgangspunkt i Åben Dialog-tilgange 7\n14 Udviklingsplan for Specialområde Autisme\n15 Baggrund og fakta om Specialområde Autisme Specialområde Autisme er opstået som en fusion mellem de regionale autismetilbud, Hinnerup Kollegiet, Bækketoften og Gudenåkollegiet. Specialområdet er i dag blandt de største specialområder under Social og Psykiatri i Region Midtjylland og har afdelinger i Hinnerup, Hedensted, Horsens, Tørring, Silkeborg, Viborg, Skals, Thorning og Randers. Specialområde Autismes målgruppe er voksne borgere med Autisme Spektrum Forstyrrelser, som ofte har yderligere udfordringer i form af andre psykiatriske diagnoser mv. Det er kendetegnende for borgere med disse forstyrrelser, at de har begrænsning af evnen til socialt samspil og kommunikation samt begrænsning af adfærd, fantasi og interesserer. Samtidig er der store individuelle forskelle, idet intellektuelle og følelsesmæssige færdigheder er meget forskellige, hvorfor behovet for støtte spænder vidt. Med sine ca. 190 døgnpladser og ca. 200 dagtilbudspladser fordelt på 25 afdelinger danner Specialområde Autisme rammen om en bred og højt specialiseret vifte af tilbud til voksne med autisme. Tilbud, som dækker beskyttet beskæftigelse, aktivitet og samvær ( ), bostøtte ( 83-87) og midlertidige samt længerevarende botilbud ( ). Specialområde Autisme driver ligeledes undervisnings- og konsulentenheden, Autismefokus. Autismefokus tilbyder undervisning og rådgivning til specialområdets medarbejdere, til kommuner, regioner og andre med det formål at udbrede viden og derved kvalificere indsatsen overfor mennesker med autisme. Specialområde Autisme samarbejder med et stort antal køberkommuner. En stor del af kommunerne i Region Midtjylland er aftagere af pladser i Specialområde Autisme, hvoraf Aarhus Kommune er specialområdets største køber. Derudover samarbejder Specialområde Autisme med flere kommuner udenfor Region Midtjylland. Figur 1 viser fordelingen af specialområdets køberkommuner ift. døgnpladser. Omsætningen i Specialområde Autisme er på baggrund af normeringen for 2015 budgetteret til ca. 165 mio. kr. 2\n16 Figur 1. Fordeling af Specialområde Autismes køberkommuner ift. Døgnpladser (opgjort pr. 25/ ) De seneste års udvikling i Specialområde Autisme Specialområde Autisme er i vækst og har i de seneste år oplevet stigende efterspørgsel efter flere og stadigt mere specialiserede tilbud til voksne med autisme. Specialområdet befinder sig således i en stærk organisatorisk såvel faglig udvikling rettet mod løbende tilpasning til den stigende efterspørgsel og imødekommelse af mere individualiserede tilbud indenfor målgruppen. Tilgangen af flere og mere støttekrævende borgere i Specialområde Autisme har over de seneste år ført til etableringen af en række nye afdelinger, der henvender sig til hver sin specifikke målgruppe indenfor autismespektret. Der er på denne baggrund et løbende fokus på at tilpasse organisationen til efterspørgslen både med hensyn til kapacitet og kvalitet. 3\n17 Aktuelt opleves der stor efterspørgsel på tilbud om plads hos Specialområde Autisme. Sideløbende med den organisatoriske udvikling arbejdes der på at sikre specialområdets ansatte et højt fagligt niveau og et fælles grundlag gennem løbende kompetenceudvikling. Således underviser Autismefokus alle specialområdets medarbejdere i viden om Autisme Spektrum Forstyrrelser. Dette foregår ved obligatorisk deltagelse i Autismepiloten, som er en basisuddannelse til fagpersoner, der arbejder med voksne med autisme. Ved siden af arbejdet med at undervise specialområdets medarbejdere og dermed kvalificere den autismefaglige indsats i områdets afdelinger, udbyder Autismefokus sin konsulentvirksomhed via VISO. I både 2013 og 2014 har VISO-aktiviteten beløbet sig til ca. 1,4 mio. kr. Fokus og mål for udviklingen i 2016 I Specialområde Autisme er kerneopgaven at tilbyde og videreudvikle de mest optimale rammer for trivsel, udvikling og forandring til voksne med autisme. Som led heri er det en ambition at fastholde og videreudvikle et stærkt fagligt niveau, at kunne prioritere både bredde og specialisering og derigennem at være en attraktiv samarbejdspartner for kommunerne. For at nå denne målsætning i en tid præget af stigende og mere kompleks efterspørgsel har Specialområde Autisme igangsat en række udviklingstiltag for indeværende og næste år: Social Strategi Med udgangspunkt i Region Midtjyllands Social Strategi arbejder Specialområde Autisme med at planlægge det strategiske udviklingsarbejde for 2015 og I tråd med dagsordenen for den overordnede Social Strategi er Specialområde Autisme optaget af at videnbasere det socialfaglige arbejde yderligere med henblik på at opsamle og omsætte viden til mere effektive sociale ydelser. Hovedvisionen er udtrykt på følgende vis: Nødvendig viden målrettet indsats bedre liv til flere. Hvert af disse områder har en række konkrete indsatsområder, som til sammen udgør grundlaget for det videre arbejde med specialområdets udvikling. I løbet af 2015 startes arbejdet med at systematisere den strategiske udviklingsindsats, således at alle indsatsområder adresseres i relation til Specialområde Autismes kerneopgave. Dermed struktureres specialområdets strategiske fundament med henblik på at kunne nå ambitionerne og udføre kerneopgaven mest hensigtsmæssigt. Fleksible og mobile boliger Som en konsekvens af den stigende efterspørgsel efter mere specialiserede tilbud, har Specialområde Autisme sideløbende med den skærpede faglige indsats, iværksat Projekt fleksible, mobile boliger. Formålet med dette projekt er at udvikle et alternativ til boligerne i specialområdets eksisterende afdelinger. Et alternativ hvor fleksibilitet og mobilitet er nøgleord. Det er dermed sigtet, at de fleksible, mobile boliger med kort varsel skal kunne sættes i drift og tilsvarende kunne flyttes til en anden afdeling med et minimum at udgifter til følge. 4\n18 Arbejdet med at udvikle et nyt boligkoncept som supplement til specialområdets eksisterende boliger skal ses i lyset af det overordnede arbejde med at tilpasse organisationen til den oplevede efterspørgsel. Det vil sige, at de fleksible, mobile boliger udover at forbedre specialområdets responstid overfor kommunerne også skaber mere optimal kapacitetsudnyttelse og dermed bidrager med omkostningseffektivisering. Rekruttering og kompetenceudvikling En afgørende forudsætning for at specialområdet kan nå sine ambitioner og faglige bestræbelser er, at der kan rekrutteres og fastholdes dygtige medarbejdere. Et styrket fokus herpå skal sikre, at specialområdet også fremadrettet har en højt kvalificeret arbejdsstyrke, og at Specialområde Autisme positionerer sig som en attraktiv arbejdsplads. For at give denne indsats fælles retning har specialområdet igangsat en udviklingsproces, som har til hensigt at formalisere og strømline rekrutterings- og medarbejderudviklingsindsatsen på tværs af hele specialområdet. Hele indsatsen på dette område er i sin begyndelsesfase, og fortsætter i hele Resultat- og effektmåling I Specialområde Autisme ønskes forståelsen af forholdet mellem indsats og effekt styrket. Dermed bliver det tydeligere, hvorvidt indsatsen overfor den enkelte borger medfører de tilsigtede resultater. Ved at kunne dokumentere denne sammenhæng skabes grundlag for en målrettet indsats overfor den enkelte borger og bedre forudsætninger for faglig læring og kvalitetsudvikling på afdelingerne og i specialområdet som helhed. Projektet er opstået som en del af specialområdets samarbejde med Horsens Kommune om et nyopført autismetilbud i Horsens. Her anvendes Horsens-modellen som primær inspirationskilde til udviklingen af specialområdets eget resultat- og effektmålingssystem. I første omgang indføres resultat- og effektmåling i tilbuddet i Horsens, og på baggrund af erfaringerne herfra indfases systemet i specialområdets øvrige afdelinger. Fasemodellen I medfør af kerneopgaven er det tillige målsætningen at tilbyde rammer, hvor unge mennesker med autisme udvikler kompetencer og selvstændighed, således at de på sigt kan flytte i egen bolig med kommunal støtte. Initiativet til fasemodellen udspringer af en større bevidsthed om de vanskeligheder, unge med autisme møder ved overgangen fra ungdomstil voksenlivet, herunder også de strukturelle udfordringer, der er forbundet med overgange i den offentlige sektor. Målet er, at den unge aldrig skal opleve, at skulle starte forfra eller blive sat i en venteposition i forbindelse med overgange. Fasemodellen tilbyder en specialiseret og udviklingsorienteret helhedsindsats, der tager udgangspunkt i den enkelte borgers forudsætninger, drømme og motivation. Det er sigtet, at den sociale indsats overfor den enkelte borger bliver mindre indgribende i takt med borgerens stigende kompetencer og selvstændighed. Med fasemodellen er det dermed håbet, at en tidlig og specialiseret indsats kan sikre, at færre unge med autisme ender udenfor samfundet. 5\n19 Fasemodellen er et projekt under udvikling, som indfases på afdelingen for unge med autisme i Horsens. Systematisk pårørendeinddragelse I Specialområde Autisme spiller de pårørende en stor og central rolle i mange borgeres liv. Tilsvarende er det specialområdets oplevelse, at de pårørende i stor udstrækning er deltagende og engagerede. Specialområdet anser derfor de pårørende som værdifulde samarbejdspartnere i arbejdet med kerneopgaven om at tilbyde og udvikle de mest optimale rammer for trivsel, udvikling og forandring til voksne med autisme. Der er derfor fokus på at systematisere vores pårørendeinddragelse, således at de pårørende inddrages aktivt og på et tidligt tidspunkt. Det er dermed målet, at specialområdet skal drage større nytte af de pårørendes oplevelser og erfaringer med specialområdets tilbud til gavn for de enkelte borgere. Første skridt i arbejdet mod mere systematisk pårørendeinddragelse tages med udarbejdelsen af en pårørendepolitik for specialområdet og nedsættelsen af et fælles pårørenderåd for hele Specialområde Autisme. Disse tiltag påbegyndes i foråret 2015 og fortsætter den videre proces med udvikling og implementering af en færdig model for systematisk pårørendeinddragelse ind i Anvendelse af ny teknologi I Specialområde Autisme er det et løbende mål, at finde nye og smartere måder at gøre tingene på for derigennem at forbedre den daglige indsats. Som naturlig følge heraf er der fokus på, hvordan nye teknologier kan hjælpe i det daglige arbejde. 6\n20 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Opgørelse af kapacitet og belægning samt behov og efterspørgsel Maj 2015\n21 Indhold Indledning... 3 Samlet kapacitet og belægning på de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger... 4 Kommunernes oplevelse af sammenhæng mellem behov og udbud... 7 Kapacitet og belægning samt sammenhæng mellem behov og udbud på de enkelte tilbud... 9 Center for Døvblindhed og Høretab... 9 Børneskolen på Kolonien Filadelfia Refsnæsskolen/Synscenter Refsnæs Kofoedsminde CFD (Center for Døve) Institut for Blinde og Svagsynede Center for Høretab Skolen på Kastelsvej Børneklinikken Geelsgårdskolen Sikrede afdelinger Bilag 1: Oversigt over belægning på de Lands- og landsdelsdækkende tilbud... 23\n22 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Indledning I forbindelse med udarbejdelsen af udviklingsstrategierne på det specialiserede socialområde og specialundervising skal der sikres indbyrdes koordinering mellem regionerne af de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger. Til dette formål er nedsat et tværregionalt koordinationsforum bestående af repræsentanter fra de administrative styregrupper på det specialiserede socialområde i hvert af de fem Kommunekontaktråd (KKR). De administrative styregrupper er ansvarlige for at tilvejebringe den nødvendige information vedrørende de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger beliggende i egen region, der skal danne grundlag for koordinationen af disse tilbud på tværs af de fem regioner. Til brug for tilvejebringelse af den nødvendige information har KL i dialog med de fem rammeaftalesekretariater udarbejdet en procedure for koordination af de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger. Koordineringen af de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger følger årshjulet for rammeaftalerne, herunder særligt de tidsmæssige rammer lovgivningen opsætter for udviklingsstrategien. Hvert år udarbejdes i fællesskab mellem de fælleskommunale rammeaftalesekretariater én samlet beskrivelse af ændringer i kapacitet og udviklingstendenser inden for de af tilbuddene omfattede målgrupper. Beskrivelsen bygger på indmeldinger fra tilbuddenes driftsherrer og samtlige kommuner. Hver af de fem rammeaftalesekretariater er ansvarlig for at indhente oplysninger fra kommuner og regioner vedrørende kapacitet og belægning på de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger, der er geografisk placeret i pågældende region samt om kommunernes oplevelse af sammenhæng mellem kommunernes behov for tilbuddene og tilbuddenes udbud af ydelser, pladser mv. Danmarkskortet på næste side giver et hurtigt overblik over den geografiske placering af henholdsvis landsdækkende tilbud, landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger. 3\n23 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Kort 1: Geografisk placering af de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Nærværende notat omfatter den fælles beskrivelse af status over kapacitet og belægning samt sammenhængen mellem behov og udbud af ydelser, pladser mv. Notatet præsenterer først den samlede kapacitet og belægning for henholdsvis de lands- og landsdækkende tilbud samt sikrede afdelinger. Derefter gennemgås hovedtendenserne omkring kommunernes oplevelser af sammenhængen mellem kommunernes behov for de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger og tilbuddenes udbud af ydelser, pladser mv. I den resterende del af notatet gennemgås tilbuddene enkeltvis i forhold til kapacitet, belægning og sammenhæng. Samlet kapacitet og belægning på de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger De lands- og landsdelsdækkende tilbud fremgår af Bekendtgørelse om rammeaftaler og udgifter ved de lands- og landsdelsdækkende undervisningstilbud m.v. samt Bekendtgørelse om kommunernes finansiering af Døvekonsulentordningen ved CFD og driften af den sikrede boform Kofoedsminde og er følgende: Landsdækkende tilbud: Center for Døvblindhed og Høretab - døvblindhed (Region Nordjylland) Børneskolen på Kolonien Filadelfia (Region Sjælland) 4\n24 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Refsnæsskolen/Synscenter Refsnæs (Region Sjælland) Kofoedsminde (Region Sjælland) CFD (Center for Døve) (Gladsaxe Kommune) Institut for Blinde og Svagsynede (Københavns Kommune) Landsdelsdækkende tilbud: Center for Døvblindhed og Høretab - høretab (Region Nordjylland) Center for Høretab (Region Syddanmark) Skolen på Kastelsvej (Københavns Kommune) Børneklinikken (Københavns Kommune) Geelsgårdskolen (Region Hovedstaden). Som det fremgår af tabel 1, har belægningen samlet set på de lands- og landsdelsdækkende været på 96 procent i 2014, hvilket er et fald i forhold til Belægningen på de enkelte tilbud svinger fra 29 til 143 procent. Den samlede kapacitet er netto reduceret med 26 pladser svarende til 3 procent fra 2014 til Udviklingen i kapaciteten dækker over op- og nedjusteringer i de enkelte tilbud. Dog ses der primært reduktioner inden for tilbud til døve og personer med høretab. I 2016 øges det samlede antal pladser med 8 efterfulgt af en mindre forventet reduktion på 3 pladser i Igen skyldes udviklingen op- og nedjusteringer inden for de enkelte tilbud, herunder en opjustering på døveområdet, der til dels opvejer reduktion i Der forventes således et stabilt antal pladser i 2016 og fremover. Tabel 1: Samlet kapacitet og belægning på de lands- og landsdelsdækkende tilbud Tekst Antal tilbud Pladstal Pladsforbrug samlet 956,1 968,4 915,7 Belægningsprocent 95% 98% 96% Pladsforbrug Syddanmark - 13% 13% Pladsforbrug Midtjylland - 11% 10% Pladsforbrug Nordjylland - 13% 13% Pladsforbrug Sjælland - 14% 15% Pladsforbrug Hovedstaden - 48% 48% Pladsforbrug andre (Færøerne, Grønland mv.) - 1% 1% Note: Opgørelsen er eksklusiv det ambulante tilbud Børneklinikken samt 34 pladser på Kofoedsminde 108, da tilbuddet er 100 procent objektivt finansieret og derfor ikke afregner i takstdage. Note: Pladsforbrug for 2012 er ikke opgjort på regioner, da ikke alle tilbud havde indberettet regionsopdelte tal i Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Tabel 2 viser, at de landsdækkende tilbud i 2014 overvejende havde borgere fra kommunerne i tilbuddenes beliggenhedsregion eller de omkringliggende regioner. Der er ingen landsdækkende tilbud i Region Midtjylland og Region Syddanmark. I bilag 1 ses den regionsvise fordeling af belægningen for de enkelte tilbud. 5\n25 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Tabel 2: Belægning på de landsdækkende tilbud i 2014 fordelt på regioner Tilbuddenes beliggenhed Tekst Nordjylland Sjælland Hovedstaden Antal tilbud Pladstal ,1 317 Pladsforbrug samlet 142,1 123,9 278,1 Pladsforbrug Syddanmark 11% 12% 15% Pladsforbrug Midtjylland 20% 13% 8% Pladsforbrug Nordjylland 30% 5% 3% Pladsforbrug Sjælland 11% 44% 18% Pladsforbrug Hovedstaden 25% 25% 56% Pladsforbrug andre 3% 2% 1% Note: Opgørelse er eksklusiv 34 pladser på Kofoedsminde 108, da tilbuddet er 100 procent objektivt finansieret og derfor ikke afregner i takstdage. Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, I tabel 3 ses den regionsvise fordeling af belægningen på de landsdelsdækkende tilbud. Som det fremgår, blev disse tilbud i 2014 primært anvendt af kommuner i beliggenhedsregionen, mens borgere fra kommuner i den anden region i landsdelen udgjorde en mindre andel af pladsforbruget. Hertil skal bemærkes, at ikke alle ydelser i tilbuddene er omfattet af delvis objektiv finansiering, hvorfor fordelingen af pladsforbruget kan ændre sig ved en mere detaljeret opgørelse. Der er ingen landsdelsdækkende tilbud i den midtjyske region. I bilag 1 ses den regionsvise fordeling af belægningen for de enkelte tilbud. Tabel 3: Belægning på de landsdelsdækkende tilbud i 2014 fordelt på regioner Tilbuddenes beliggenhed Tekst Syddanmark Nordjylland Hovedstaden Antal tilbud Pladstal Pladsforbrug samlet 61,9 84,5 225,2 Pladsforbrug Syddanmark 71% 4% 0% Pladsforbrug Midtjylland 15% 16% 0% Pladsforbrug Nordjylland 0% 78% 0% Pladsforbrug Sjælland 6% 1% 6% Pladsforbrug Hovedstaden 5% 1% 94% Pladsforbrug andre 3% 0% 0% Note: Opgørelsen er eksklusiv det ambulante tilbud Børneklinikken. Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, De sikrede afdelinger er placeret i følgende tilbud: Kompasset (Region Nordjylland) Koglen (Region Midtjylland) Grenen (Region Midtjylland) Egely (Region Syddanmark) Bakkegården (Region Sjælland) Stevnsfortet (Region Sjælland) Sølager (Region Hovedstaden) Sønderbro (Københavns Kommune). 6\n26 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Belægningen på de sikrede afdelinger var i 2014 samlet set på 79 procent, spændende fra 61 til 104 procent på de enkelte tilbud. Dette er et fald i forhold til 2013, hvor belægningen var på 84 procent. På baggrund af driftsherrernes indberetninger forventes der umiddelbart ingen ændringer i kapaciteten i 2016 og fremover. Tabel 4: Samlet kapacitet og belægning på sikrede afdelinger Tekst Antal tilbud Pladstal Pladsforbrug samlet 79,0 105,5 99,0 Belægningsprocent 74% 84% 79% Pladsforbrug Syddanmark - 19% 20% Pladsforbrug Midtjylland - 12% 16% Pladsforbrug Nordjylland - 4% 4% Pladsforbrug Sjælland - 15% 12% Pladsforbrug Hovedstaden - 45% 44% Pladsforbrug andre - 5% 2% Note: Pladsforbrug for 2012 er ikke opgjort på regioner, da ikke alle tilbud havde indberettet regionsopdelte tal i Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Som det det fremgår af tabel 5 var pladserne i de sikrede afdelinger i 2014 primært belagt med borgere fra kommuner i den region, hvor tilbuddet ligger, eller de omkringliggende regioner. Borgere fra Hovedstadsregionen er dog forholdsvist højt repræsenteret i Syddanmark. Tabel 5: Belægning på de sikrede afdelinger i 2014 fordelt på regioner Tilbuddenes beliggenhed Tekst Syddanmark Midtjylland Nordjylland Sjælland Hovedstaden Antal tilbud Pladstal Pladsforbrug samlet 16,4 23,6 5,8 23,3 30,0 Pladsforbrug fra Syddanmark 45% 40% 10% 7% 3% Pladsforbrug fra Midtjylland 17% 40% 49% 2% 1% Pladsforbrug fra Nordjylland 0% 8% 31% 0% 0% Pladsforbrug fra Sjælland 3% 3% 5% 35% 7% Pladsforbrug fra Hovedstaden 34% 9% 0% 48% 83% Pladsforbrug fra andre 1% 0% 4% 6% 0% Note: På Stevnsfortet og Bakkegården i Region Sjælland er pladsforbruget for pædagogisk observation og uledsagede flygtninge i 2014 placeret under Pladsforbrug andre. Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Kommunernes oplevelse af sammenhæng mellem behov og udbud Som led i fastsættelse af konceptet for koordinering af lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger er landets 98 kommuner blevet bedt om at angive for de enkelte tilbud, om de oplever, at der er sammenhæng mellem kommunernes behov for de lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger og tilbuddenes udbud af pladser, ydelser m.v. Desuden har det været muligt for kommunerne at angive bemærkninger til den oplevede sammenhæng. Generelt er tilbuddene kendetegnet ved, at volumen af målgrupperne for tilbuddenes ydelser er lille, hvorfor de enkelte kommuner typisk kun anvender tilbuddene i et meget begrænset omfang. Dette ses 7\n27 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger blandt andet ved, at mellem 51 og 70 procent af kommunerne angiver, at de ikke har haft borgere i de enkelte landsdækkende tilbud i foregående år, mens mellem 45 og 61 procent af kommunerne angiver, at de ikke har haft borgere i de enkelte landsdelsdækkende tilbud i foregående år. For de sikrede afdelinger angiver 29 procent af kommunerne, at de ikke har haft borgere i tilbuddene i foregående år. Som det fremgår af tabel 2, 3 og 5 spiller tilbuddenes geografiske placering desuden en væsentlig rolle i forhold til, om kommunerne anvender tilbuddene, således at tilbud i geografisk nærhed af handlekommunen i højere grad anvendes. Dette er selvfølgelig tilfældet for de landsdelsdækkende tilbud, hvor den objektive finansiering kun omfatter dele af landet, men gælder også for de landsdækkende tilbud og de sikrede afdelinger. Den forholdsvis begrænsede anvendelse af tilbuddene betyder, at kommunerne ikke nødvendigvis har det fornødne kendskab til tilbuddene til at kunne vurdere, om der opleves sammenhæng mellem behov og udbud. Indberetningerne giver derfor alene nogle indikationer på det kommunale landskabs oplevelse af sammenhæng mellem kommunernes behov og de lands- og landsdelsdækkende tilbuds samt sikrede afdelingers udbud af ydelser, pladser mv. Gennemgående oplyser kommunerne, at de oplever sammenhæng mellem kommunernes behov for de lands- og landsdelsdækkende tilbud og tilbuddenes udbud af ydelser, pladser m.v. Der er dog enkelte kommuner, der påpeger en række omstændigheder, som kan bidrage til en højere grad af sammenhæng, især mellem kommunernes behov og de leverede ydelser. Disse omstændigheder er beskrevet under de enkelte tilbud i de følgende afsnit. For de sikrede afdelinger fremhæver enkelte kommuner, at de oplever et for stort udbud af pladser, ligesom en række kommuner, dog med forbehold, forventer et fald i behovet pladser fremadrettet. For langt størstedelen af kommunerne opleves der dog sammenhæng mellem kommunernes behov og de sikrede afdelingers udbud af pladser og ydelser.. 8\n28 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Kapacitet og belægning samt sammenhæng mellem behov og udbud på de enkelte tilbud I dette afsnit af notatet gennemgås de lands- og landsdelsdækkende tilbud enkeltvist i forhold til kapacitet og belægning samt kommunernes oplevelse af sammenhængen mellem kommunernes behov for tilbuddene og tilbuddenes udbud af pladser, ydelser m.v. Derudover gennemgås de sikrede afdelinger enkeltvist i forhold til kapacitet og belægning og samlet i forhold til kommunernes oplevelse af sammenhæng. Center for Døvblindhed og Høretab Driftsherre: Region Nordjylland Målgruppe: Døblinde samt døve og hørehæmmede børn og unge. Type: Døvblindhed er landsdækkende; Døve og hørehæmmede er landsdelsdækkende. Finansiering: Specialundervisning til børn og unge er delvist objektivt finansieret. Øvrige tilbud er fuldt takstfinansierede. Tilbuddet varetager desuden et landsdækkende materialecenter, som er fuldt objektivt finansieret. Tabel 6: Oversigt over kapacitet og belægning for Center for Døvblindhed og Høretab Tilbud Paragraf Tekst Døvblindhed Aktivitets- og samværstilbud SEL 104 Pladstal Belægningsprocent 122% 127% 127% Døgnophold SEL 108 Pladstal 27 28, Belægningsprocent 99% 100% 100% Døgnophold SEL 66 nr. 6 Pladstal Belægningsprocent 82% 70% 65% Skoleafdeling FSL 20 stk. 3 Pladstal Belægningsprocent 78% 65% 55% Skoleafdeling, voksen LSV 1 stk. 2 Pladstal Belægningsprocent 101% 101% 98% Midlertidigt døgnophold, unge SEL 107 Pladstal Høretab Belægningsprocent 141% 164% 101% Døgnophold SEL 66 nr. 6 Pladstal Belægningsprocent 91% 70% 63% Skoleafdeling FSL 20 stk. 3 Pladstal Belægningsprocent 100% 82% 72% Skoleafdeling, voksen LSV 1 stk. 2 Pladstal Belægningsprocent 108% 136% 136% Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Center for Døvblindhed og Høretab er en fusion af tidligere Døvblindecentret og Aalborgskolen. Ifølge driftsherre er der behov for en tilpasning af enkelte af CDH s ydelser i Behovet for tilpasning er begrundet i: - Faldende efterspørgsel på døgnophold for døvblindfødte børn, der medfører et behov for tilpasning fra 10 til 8 døgnpladser. 9\n29 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger - Faldende efterspørgsel på døgnophold for børn med høretab og yderligere funktionsnedsættelse, der medfører et behov for tilpasning fra 8 til 5 døgnpladser. - Øget efterspørgsel på aktivitets- og samværstilbuddet, der medfører et behov for udvidelse fra 31 til 43 pladser i 2016 og 48 pladser året efter. - nedgang i antallet af børn på Undervisningsafdelingen for døvblinde børn, der medfører et behov for tilpasning fra 11 til 6 pladser. - faldende efterspørgsel på Undervisningsafdelingen for børn med høretab samt børn med høretab og yderligere funktionsnedsættelser, der medfører et behov for tilpasning fra 16 til 9 pladser. KOMMUNERNES OPLEVELSE AF SAMMENHÆNG MELLEM BEHOV OG UDBUD Den gennemgående tilbagemelding på tværs af landet er en oplevelse af sammenhæng mellem kommunernes behov og udbuddet af ydelser, pladser mv. på Center for Døvblindhed og Høretab. Ingen kommuner harsåledes angivet, at der ikke opleves sammenhæng. To kommuner i Region Nordjylland melder dog om faldende efterspørgsel efter ydelserne i regi af skoleafdelingen for døvblinde børn. Den ene melder også om faldende efterspørgsel efter ydelserne i skoleafdelingen for børn med høretab samt i skoleafdelingen for børn med høretab med yderligere funktionsnedsættelser. 60 procent af kommunerne har angivet, at de ikke har haft borgere i tilbuddet, som er delvist landsdækkende, i foregående år. 10\n30 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Børneskolen på Kolonien Filadelfia Driftsherre: Region Sjælland Målgruppe: Børn i alderen 6-16 år indlagt på Epilepsihospitalets børneafdeling Type: Landsdækkende Finansiering: Specialundervisning til børn og unge er delvist objektivt finansieret. Tabel 8: Oversigt over kapacitet og belægning for Børneskolen Filadelfia Tilbud Paragraf Tekst Specialundervisning FSL 20 stk. 3 Pladstal 11,5 11,5 11, Belægningsprocent 83% 78% 75% Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Belægningen på Børneskolen Filadelfia er faldet fra 83 procent i 2012 til 75 procent i Der er ingen forventede kapacitetsændringer på Børneskolen Filadelfia i 2016 og de kommende år. KOMMUNERNES OPLEVELSE AF SAMMENHÆNG MELLEM BEHOV OG UDBUD Den gennemgående tilbagemelding på tværs af landet er en oplevelse af sammenhæng mellem kommunernes behov og udbuddet af ydelser, pladser mv. på Børneskolen Filadelfia. Ingen kommuner har således angivet, at der ikke opleves sammenhæng. 53 procent af kommunerne har angivet, at de ikke har haft borgere i det landsdækkende tilbud i foregående år. 11\n31 Lands- og landsdelsdækkende tilbud og sikrede afdelinger Refsnæsskolen/Synscenter Refsnæs Driftsherre: Region Sjælland Målgruppe: Blinde og svagsynede børn og unge Type: Landsdækkende Finansiering: Specialundervisning til børn og unge er delvist objektivt finansieret. Tilbuddet varetager desuden et landsdækkende materialecenter, som fuldt objektivt finansieret. Øvrige tilbud er fuldt takstfinansierede. Tabel 9: Oversigt over kapacitet og belægning for Refsnæsskolen/Synscenter Refsnæs Tilbud Paragraf Tekst Undervisning FSL 20 stk. 3 Pladstal Belægningsprocent 97% 70% 98% Undervisning LSV 1 stk. 2 Pladstal Belægningsprocent 114% 134% 141% STU STU Pladstal Belægningsprocent 30% 14% 49% Døgnophold SEL 66 nr. 6 / 107 Pladstal , Belægningsprocent 84% 79% 97% Klubtilbud SEL 36 Pladstal 19,5 19,5 10, Belægningsprocent 80% 55% 118% Note: SEL 66 nr. 6/SEL 107 er inkl. 4,2 pladser til efterskoletilbud (døgnophold) pr. 1. august Kilde: Kommunale og regionale indberetninger om kapacitet og belægning til Udviklingsstrategi 2016, Fælleskommunale sekretariater i de fem regioner, Kapaciteten på skoleafdelingen 20 stk. 3 er reduceret fra 20 til 13 pladser i Generelt er der blevet reduceret i pladstallene i de enkelte tilbud på Synscenter Refsnæs siden Der er ingen forventede kapacitetsændringer på Synscenter Refsnæs i 2016 og de kommende år. KOMMUNERNES OPLEVELSE AF SAMMENHÆNG MELLEM BEHOV OG UDBUD Den gennemgående tilbagemelding på tværs af landet er en oplevelse af sammenhæng mellem kommunernes behov og udbuddet af ydelser, pladser mv. på Synscenter Refsnæs. Ingen kommuner har således angivet, at der ikke opleves sammenhæng. 51 procent af kommunerne har angivet, at de ikke har haft borgere i det landsdækkende tilbud i foregående år. 12\nRammeaftale 2013, Udviklingsstrategi Bilag 2. Udviklingsplan for Sølund\nRammeaftale 2013, Udviklingsstrategi Bilag 2 Udviklingsplan for Sølund INDHOLD UDVIKLINGSPLAN FOR SØLUND...1 INDHOLD...2 BAGGRUND...3 LANDSBYEN SØLUNDS MÅLGRUPPE...3 Status og ændringer... 3 Efterspørgsel


Påske på Den Blå Planet - Den Blå Planet, Danmarks Akvarium\nPressemeddelelse • Apr 05, 2019 09:34 CEST\nHavodderne får påskeæg hver dag i påsken på Den Blå Planet.\nKom helt tæt på fantastiske havdyr i påsken på Den Blå Planet. Der er masser af unikke oplevelser i vente: Vær med, når havodderne skal have farverige påskeæg, se flotte nyklækkede hajunger og pynt verdens største haj-påskeæg.\nPåskeaktiviteterne foregår alle dage fra 13.- 22. april 2019.\nHver dag fra kl. 11-16 på 1. sal\nPåske-hyggen får endnu et nøk opad, når de to havoddere Agnes og Mojoe får påskeæg. Havoddere er nysgerrige og legesyge dyr, der gerne vil aktiveres hele tiden. I påsken gør dyrepasserne noget særligt ud af det og sender havodderne på æggejagt efter frosne farvede æg med foder i.


1 Garanti & Support Dette produkt leveres med en etårig garanti, der dækker problemer, som findes ved normal anvendelse. Misbrug af det Digital Camera eller at åbne enheden vil ugyldiggøre denne garanti. Alle data, der er gemt på enheden, og følgetab, er ikke omfattet af denne garanti. Batteriet kan ikke udskiftes af brugeren. Teknisk support Gå til for de seneste produkt oplysninger. for teknisk support. TTS Group Ltd. Park Lane Business park Kirkby-in-Ashfield Nottinghamshire NG17 9GU, Storbritannien Gratisnummer: Gratisfax: TTS er stolte af at være en del af PLC Digital Camera ADVARSEL: Smid ikke dette produkt i husholdningsaffaldet. Aflever det til et indsamlingssted for genanvendelse af elektroniske apparater. ADVARSEL! Ikke egnet for børn under 36 måneder på grund af små dele kvælningsfare. Lavet i Kina, på vegne af TTS Group Ltd. TTS Produktkode: IT00617 Nxxxxx N448\n2 Digital Camera Video og stillbilleder BRUGER VEJLEDNING\n3 Indhold 2 1. Udseende og knapper 4 Funktionsbeskrivelse: 2 2. Grundlæggende betjening 5 Vigtige oplysninger: 2 Installation af driver og software 8 Systemkrav: 2 Standard tilbehør: 8 Begynd at bruge: 3 Produkt specifikationer: Funktionsbeskrivelse Læs denne brugervejledning omhyggeligt før brug. 9 Dette digitale videokamera giver dig mulighed for at tage/optage 1,3 MP (HDformat), og 640 x 480 (VGA-format) stillbilleder og videoklip. Kameraet har også en afspilningsfunktion, så du kan se dine optagede videoer og billeder. Vigtig information Generelt: 1. Åbn aldrig det digitale videokameras kabinet, da der er risiko for elektrisk stød. 2. Fugt, tryk, sammenstød og ekstrem varme kan beskadige dette digitale videokamera. Systemkrav Operativsystem CPU Hukommelse Lydkort og skærmkort CD-rom Harddisk Andet Microsoft Windows 2000, XP, Vista, Win7 Over Intel PIII667 eller CPU af samme ydeevne Over 128 MB DirectX8 eller derover. 4 hastighed eller derover 1 GB plads over brugbart En standard USB 1.1 eller USB 2.0-port 2\n4 Digital Camera Hukommelse og opbevaring: 1. SD/MMC/SDHC er kompatible (medfølger ikke), hukommelsesstik kan udvides op til 16 GB. 2. Når du køber et SD/MMC/SDHC-kort, skal du sørge for at tage det digitale videokamera med dig for at sikre kompatibilitet. 3. Når SD/MMC/SDHC-kortet er isat, vil det digitale videokameras hukommelse ikke fungere. 4. Disse hukommelseskort kan ikke bruges til permanent lagring af data. Kopier dokumenterne på det digitale videokamera til en PC's HDD eller tilsvarende enhed for at oprette en sikkerhedskopi. 5. Når du gemmer dokumenter i hukommelsen eller på et hukommelseskort, skal du sørge for, at størrelsen for dokumenterne ikke overstiger hukommelseskapaciteten. Vedligeholdelse og pleje: 1. Du skal altid bære håndledsbåndet når i brug for at forhindre skader. 2. Brug beskyttelseskappen for at undgå at ridse linsen og skærmen. 3. For at rengøre linsen skal man først puste støvet væk fra overfladen og derefter bruge en klud egnet til optiske enheder til at rengøre linsen. Brug om nødvendigt linserens. Benyt aldrig organisk rengøringsmiddel til at rengøre det digitale videokamera. 4. Rør aldrig ved linsen med dine fingre. 5. Når det lægges til opbevaring, skal du fjerne batteriet fra det digitale videokamera. Andre bemærkninger: 1. Når du skifter videoudgang mellem LCD-display og videoenheder, skal du sørge for at forlade afspilnings- eller optagelsestilstanden. 2. Dette digitale videokamera er velegnet til en omgivende temperatur på mellem 0 C og 40 C (32 F F). 3. Det digitale videokamera må ikke udsættes for ekstreme temperaturer. 4. Tv-programmer, film, musik, billeder og andre ressourcer kan være beskyttet af lov om ophavsret. 3\n5 1. Udseende og knapper LCD Op tast Tilstand/Afspil tast Udløserknap Slet nøgle Venstre tast USB-tilslutning Højre tast Ned tast Tv-udgangsport Objektiv Statuslysdiode Mikrofon USB-hub Strømkontakt HDMI-udgang Højttaler SD/MMC Kortstik Batteridække 4 Remholder Stativfiksering\n6 2. Grundlæggende betjening 2.1 Installer batteri Digital Camera Tryk/glid batteridækslet ned og indsæt litiumbatteriet. Juster med korrekt polaritet for batteripolerne. Sæt batteridækslet på igen. 2.2 Oplad batteri 1. Sluk for kameraet. 2. Tilslut kameraet via den indbyggede USB-port til computerens USB-port eller til en strømadapter 3. Under opladning er status-led-lyset tændt, og det slukkes, når opladningen er færdig. 2.3 Brug af SD/MMC/SDHC-kort Sluk dit videokamera, før du isætter/fjerner SD-kortet. Indsæt et hukommelseskort i SD/MCC-kortstikket. Skub det ned, indtil kortet forbliver låst. Skub og slip det indsatte kort, hvis du ønsker at fjerne eller udskifte kortet. 2.4 Tænd/Sluk Når det er slukket, skal du trykke på og holde strømkontakten nede for at tænde kameraet. Når det er tændt, skal du trykke på strømkontakten for at slukke kameraet. Når det er tændt, kan du lade kameraet køre i tomgang i 1 minut for at slukke kameraet automatisk Når batteriniveauet er meget lavt, vil kameraet slukke efter nogle sekunder. Du skal genoplade batterierne. 5\n7 2.5 Menuen Opsætning Du kan åbne menuen Opsætning ved at trykke på og holde udløserknappen under opstart. Menuen Opsætning giver mulighed for ændringer, der skal foretages i Automatisk sluk, Buzzer, LCD-lysstyrke, Tv-udgang, Dato/Tid, Lysfrekvens og Sprogindstillinger. 2.6 Skift mellem Video/Stillbilledtilstand Tryk på tasten Tilstand for at skifte mellem video og stillbilleder. 2.7 Ændre opløsning Du kan trykke på tasten Tilstand/Afspil for at ændre videoopløsning i videotilstand. Tryk og hold tasten Tilstand/Afspil LCD-skærmen vil vise "HD" og "VGA", hvilket angiver den valgte opløsning. 2.8 Optage en video I videotilstand skal du trykke på udløserknappen for at begynde at optage en video, og du skal trykke på udløserknappen igen for at stoppe optagelsen. Tryk på tasten op eller tasten ned for at zoome ind eller ud. 2.9 Afspille videoer I afspilningstilstand skal du trykke på venstre eller højre tast for at vælge en anden fil. Tryk på tasten Tilstand/Afspil for at starte videoafspilning, under afspilningen skal du trykke på Tilstand/Afspil for at pause videoen, tryk på udløserknappen for at stoppe afspilningen TV-udgang Tænd for kameraet, og sæt derefter tvkablet ind i de farvekodede porte på tv'et. Udgangen kan ses ved hjælp af AV-kanalen på dit tv. 6\n8 Digital Camera 2.11 HDMI-udgang (ekstraudstyr) Sæt et HDMI-kabel i HDMI-porten på videokameraet. Tilslut HDMI-kablets anden tilslutning til et HDTV. Bemærk: Under HDMIudgang, kan videokameraet ikke vise live feed; kun optagne billeder og videoer kan vises Slette filer Under afspilningen skal du trykke på tasten Slet for at åbne menuen Slet. Menuen Slet har tre muligheder: Nej, Ja og Alle. Brug udløserknappen for at bekræfte den valgte mulighed. At vælge Nej vil annullere sletningen, at vælge Ja vil slette det valgte billede eller video, og at vælge Alle vil slette alle billeder og video, der er gemt i kameraets hukommelse. Tilslut til PC 1. Skub USB-hub op for at forlænge USB-tilslutningen. Og tænd for kameraet. 2. Sæt kameraets USB-tilslutning i computerens USB-port, eller brug det medfølgende USB-forlængerkabel til at oprette forbindelsen. Åben USB-port Slut kameraet til PC'en 7\n9 2.13 Overførsel af filer fra kamera til PC 1. Efter tilslutning til en computer, skal du gå til "Min Computer" og åbne "Flytbar disk". Videoerne vil blive gemt i mappen \_DCIM\_100MEDIA på det flytbare diskdrev. Vælg det ønskede billede/video i mappen 100MEDIA, og kopier (træk med musen) det ind i destinationsmappen på computerens HD. 2. Du kan bruge ArcSoft VideoImpression til at redigere videoer. 3. ArcSoft VideoImpression kan installeres fra den medfølgende CD. Installation af driver og software Den medfølgende CD indeholder kameraets driver og medfølgende software MAGIX Video easy SE/MAGIX Photo Manager 9 (Til foto- og videobehandling). Installationsgrænseflade Indsæt CD'en i CD-rommen, så vil systemet automatisk køre installationsprogrammet på CD'en, og skærmen viser installationsguidevinduet som nedenfor. Kør softwaren MAGIX Video easy SE/MAGIX Photo Manager 9, klik på knappen i guidens vindue, og følg vejledningen for at installere trin for trin. For at bruge det skal du klikke på knappen "Software driftsforklaring" i installationsguidens vindue. Standard tilbehør: Tv-kabel Installations-CD USB-forlængerledning 8\n10 Produkt specifikationer: Digital Camera Funktion Billedsensor Funktionstilstand Objektiv Fokusområde Digital fokusering Lukker LCD-display Opløsning Hvidbalance Eksponering Filformat Videoudgang Lagringsmedie USB-port Mål (L x B x H) Specifikation 1,3 megapixel Optage, afspille, mobil harddisk, slette F2,8, f = 3,1 mm 120 cm ~ uendelig 4 Elektronisk 2,0 tommer TFT-skærm Video: HD , VGA 640 x 480 Automatisk Automatisk AVI (Xvid) Tv-udgang, HDTV-udgang SD/MMC/SDHC-kort (maks. 16 GB) USB 2,0 port 110 mm 57 mm 19,5 mm 9


maj 2015 - Laraiba\nJeg skammer mig – En ærlig bekendelse #2\nMange mennesker kender mig. Men kun lige det jeg giver dem lov til. Og kun ganske få kender mit helt private og sårbare jeg. Jeg håber at jeg med tiden kan blive så modig, at jeg kan vise mere af mit sande jeg – uden filter og uden facaderne. Bare mig – Laraiba – hende der skriver og deler alle disse dybe skamfulde tanker, som har ædt mig op indeni.\nJeg skammer mig – En ærlig bekendelse #1\nTak fordi I læser med, og giver mig modet til at se min fortid i øjnene. At det skulle tage mig så mange år og en rejse hjem til min mor, kunne ingen vide. Men jeg var ikke klar! Det er jeg nu. Jeg glæder mig til, at komme ud af skabet og smide mine mange facader, som jeg tog beslutningen om at bygge op fra den dag min dumme far døde! Ren overlevelsestaktik… Men som nu bider mig i min voksne røv!\nEn fars sidste farvel. Min dybe hemmelighed.\nMin far blev syg i juli 1998 og var indlagt på medicinsk afdeling på Hvidovre Hospital. Han blev syg af en bakterie i maven, som han formentlig har haft i kroppen altid, men som nu havde besluttet sig for at blusse frem. Min far røg efter 2-3 uger på medicinsk afdeling, og efter en operation på intensiv afdeling, hvor han lå i koma, indtil han afgik ved døden. Desværre kunne man ikke gøre mere for ham. Min søster og jeg blev efter hans død testet for at se, om vi også bar på bakterien.\nDet var kort, men godt. Livet med far i Danmark #4\nJeg levede livet med min far i Rødovre, hvor jeg havde en veninde, Fatima. Fatima var en del år ældre end mig og kom fra Somalia. Vi mødtes da vi begge startede i modtagelsesklassen på Rødovre Skole. Hun havde mange søskende og husker hendes mor som et åbent og varmt menneske. Fatima og jeg brugte meget tid sammen, kan jeg huske, men vi mistede kontakten efter min fars død. Mange år efter fik vi igen kontakt, og hun besøgte mig mens jeg boede hos min mormor og morfar. Sidenhen mistede vi igen kontakten. Men jeg glemmer aldrig det venskab vi havde sammen og tænker på hende i ny og næ.\nDet var kort, men godt. Livet med far i Danmark #3\nJeg var en del syg som barn, da jeg stadig ikke havde vænnet mig til det danske klima, men glemmer aldrig da jeg fik skoldkopper og var mega syg. Jeg lå i min fars seng med feber og kunne ingenting. Det kløede over det hele og jeg havde det bare SÅ skidt. Jeg bliver mindet om det hver dag, da jeg har ar efter den omgang på hele kroppen.. Min far forsøgte sit bedste for jeg ikke skulle kradse, men ligeså snart han vendte ryggen til, så fik den hele armen på kroppen.. Kan også huske jeg blev smurt i noget hvidt pulver. ( ja, i dag tænker jeg det er kartoffelpulver for, at dæmpe kløen)\nEn smag af Ghana i Danmark.\nIndlægget her kommer af, at jeg i lørdags var ude og handle i en afrikansk butik. For enhver afrikaner bosat i Danmark, er dette noget helt normalt for dem og noget de ofte gør. Men for mig er det noget af en oplevelse, når jeg en sjælden gang får bevæget mig afsted. Jeg vil faktisk kalde det et kultur BOOST! 😀 Jeg husker første gang , efter min fars død, jeg nogensinde har været i en rigtig afrikansk butik, som solgte madvarer direkte importeret fra Afrika. Det er ikke mere end 7 år siden, sammen med min gode veninde, som også er afrikaner. Hun er en haj i det afrikanske køkken og efter vores venskab startede, har jeg fået en masse lækkert afrikansk mad samt lært et par fif eller to.. Men det bliver jo aldrig det samme, når man selv laver det.. Kender I det? 🙂 – nej så er jeg meget bedre til, at underholde, skænke vin, suge til mig og lære. 😉


Elselskaber mister 10.000 fiberkunder\nTo tabte retssager om fiberkunder koster Smile Content 10.000 kunder og 400.000 kr.\nTirsdag d. 09. marts 2010, kl. 15.44\nOpdateret tirsdag d. 09. marts 2010, kl. 15.03\nDet lykkedes ikke for Smile Content at holde på de 10.000 fiber-kunder, som selskabet mistede, da Midtvest Bredbånd gik konkurs for godt et år siden.\nI sidste uge afviste Fogedretten Smiles krav mod det norskejede Altibox, der nu er endeligt fri til at sende tv og indhold til de cirka 10.000 tidligere kunder hos Midtvest Bredbånd, som Altibox købte sig til i forbindelse med konkurssagen.\nSmile Content, der stod for leveringen af tv til Midtvest-kunderne før konkursen, havde gennem to fogedsager forsøgt at få nedlagt forbud mod, af Altibox overtog tjansen som tv-leverandør til de berørte fiber-kunder. Både Altibox selv og konkursboet efter Midtvest Bredbånd var genstand for særskilte sager om fogedforbud.\nMen både sagen mod konkursboet og mod Altibox er nu blevet afvist i retten, erfarer ComON.\nFogedretten har ikke alene afvist Smiles krav om at beholde leveringsaftalen med de 10.000 tidligere Midtvest-kunder. Smile får også lov at betale et klækkeligt beløb i sagsomkostninger: 200.000 kroner i forbindelse med både fogedforbudsagen mod konkursboet og sagen mod mod Altibox. Slutsum: Et minus for Smile på 400.000 kroner og 10.000 kunder.\nComON har bedt Smiles direktør Kim Wehrs om en kommentar. Han bekræfter udfaldet af retssagen men han har ikke umiddelbart noget at sige om sagen, siger han.\nSmile Content er hovedhjørnestenen i elselskabernes nye fælles satsning om et samlet tilbud til kunderne. Jo flere kunder, elselskaberne kan samle, jo større stordriftsfordele – og dermed lavere priser – håber selskaberne at nå.\nTDC køber finsk fiber


Bestyrelsens møder og opgaver | DOF\nDu er her: Medlemsservice »\tAftenskolehåndbogen »\tForeningen »\tForeningens organisation »\tBestyrelsens møder og opgaver\nBestyrelsen arbejde omfatter altid følgende fire områder:\nSkoleleder. Bestyrelsen ansætter skolelederen og er dermed arbejdsgiver. Bestyrelsen fastsætter omfang og indhold af skolelederens arbejde. Det anbefales at lave en god og klar opgavefordeling mellem bestyrelse og skoleleder.\nØkonomi. Bestyrelsen skal træffe beslutninger om skolens økonomi, herunder budget, budgetopfølgning og regnskab.\nGeneralforsamling. Bestyrelsen er ansvarlig for gennemførelsen af generalforsamlingen og afviklingen af de enkelte punker, herunder valg. Det praktiske arbejde kan uddelegeres til skolelederen.\nBestyrelsesmøder. Bestyrelsen afholder møder efter behov. Antal og indhold kan variere, typisk mellem 4 og 8 møder årligt.\nDerudover kan bestyrelsen påtage sig øvrige opgaver og ansvarsområder, for eksempel:\nLægge op til eller deltage i visionært og strategisk arbejde om skolens fremtidige virksomhed.\nPraktiske opgaver i forbindelse med aftenskolens aktiviteter.\nRepræsentere foreningen i eksterne sammenhænge, herunder møder og udvalg i DOF.\nDet er en god idé, at bestyrelsen træffer beslutninger i enighed. Beslutninger føres til referat. Hvis man som bestyrelsesmedlem er uenig i en væsentlig beslutning, kan man bede om at få sit mindretalssynspunkt ført til referat.\nHvis et bestyrelsesmedlem har personlige interesser i et af emnerne på dagsordenen, kan man være inhabil og bør forlade bestyrelsesmødet under det pågældende punkt. Det bør noteres i referatet, at personen ikke deltog i behandling af punktet.\nDer kan med fordel udarbejdes en forretningsorden for bestyrelsens arbejde. Den kan f.eks. indeholde informationer om fordeling af ansvarsområder, regler for mødeafvikling herunder beslutningsdygtighed og afstemningsregler, samt andre praktiske forhold som gaveregulativ, kørselsgodtgørelse, kursustilskud mv.\nSe forslag til indhold af en forretningsorden for bestyrelsen her.\nNogle bestyrelser nedsætter desuden udvalg eller arbejdsgrupper, som har til opgave at løse definerede opgaver. Disse kan bestå af både bestyrelsesmedlemmer og andre udpegede ressourcepersoner. Udvalg og arbejdsgrupper vil altid referere til bestyrelsen og være ansvarlig over for bestyrelsen. I nogle foreninger kan der endvidere være konkrete praktiske opgaver, som bestyrelsen fordeler imellem sig.\nSenest opdateret d. 22. september 2021


KINETIC FISKECUP 2021: HAVØRRED PÅ ORM & BOMBARDA - Fisk & Fri\nKINETIC FISKECUP 2021: HAVØRRED PÅ ORM & BOMBARDA\n– Det hele startede med en tur på sygehuset med en brækket storetå, beretter Dennis Pedersen. – Arbejde kunne jeg ikke mere, så jeg besluttede at lufte stangen en tur. Så jeg hentede min knægt på syv år fra skolen, gravede et par orm og tog afsted. Det var en grå og våd mandag eftermiddag, og det blæste en del. Vi tog ned i sønderjyske Genner Bugt, for der blæste det ikke helt så galt.\n– Jeg riggede min stang til med bombarda og en orm. Først fik jeg et par fine fisk lige omkring målet, og så skete dér ikke rigtig mere. Vi var blevet godt kolde og besluttede at tage et par kast mere for så at tage hjem. Men i det sidste kast skete det så: Jeg fik et kraftigt hug efterfulgt af en flot blank fisk i luften. Den tog fire rigtig store udløb og leverede en kanon fight, inden junior kunne nette denne flotte fisk, så selv om det var en rigtig kedelig mandag, så endte den super godt.\n– Havørreden, som jeg gerne vil tilmelde Kinetic Fiskecup 2021 var 74 cm og 3,82 kilo.


Hvorfor papillomer vises på nakken, og hvordan man kan slippe af med dem - Myoma\nPapillomer på nakken: årsager, typer, hardwarebehandling og alternative metoder\nEventuelle buler, ruhed og ufuldkommenheder i huden ser i det mindste uæstetiske ud. Og for nogle mennesker, der især kan mærkes, forårsager sådanne mangler afsky og afsky. I mellemtiden ødelægger vorter ikke kun udseendet, men kan også medføre alvorlige risici for den person på hvis hud de dannede..\nDu kan ofte finde papillomer i nakken. Disse formationer kan gnides med tøj, beskadiges af smykker, derfor er de dobbelt farlige. På grund af hvad de kan vises, hvad de skal gøre med dem, og om du overhovedet har brug for at gøre noget?\nÅrsager til betændelse og rødme\nSådan slipper du af papillomer i nakken derhjemme\nÅrsagerne til udseendet af vækst på nakken er nøjagtigt de samme som for udseendet af en lignende formation et andet sted. Desuden dannes papillomer både på kvinders hals og på mænds hals under påvirkning af de samme faktorer.\nHængende (hængende papillomer) eller flade tuberkler, som er særlig mange på nakken, vokser? Det humane papillomavirus (HPV) er kommet ind i kroppen, ICD-koden 10 for en sygdom med vorter af viral oprindelse er som følger: B07. Er sådanne formationer smitsom? Læger besvarer dette spørgsmål utvetydigt: ja.\nPapillomer vises på nakken i løbet af begivenhederne i henhold til to scenarier:\nVækster (mange små eller et par store) kan dannes umiddelbart efter infektionen kommer ind i kroppen;\nPapillomer på nakken eller andre områder af menneskekroppen forekommer muligvis ikke i lang tid efter HPV-infektion. Dette antyder, at den sygdomsfremkaldende virus ikke fik en chance for at udvikle sig af patientens beskyttende (immun) system. Men dette betyder ikke, at udseendet af formationer er udelukket. I dette tilfælde opstår de, når kroppens forsvarssystem er svækket på grund af noget..\nLad os dvæle ved det andet scenario lidt mere detaljeret. Faktum er, at en person måske ikke ved og ikke har mistanke om, at han har HPV i lang tid. Og det faktum, at små vækster dukkede op på hans hals, bliver en virkelig ubehagelig overraskelse for ham. I mellemtiden kan virussen forblive i patientens krop i en måned, et år eller endnu længere. Og så fremkom der provokerende faktorer, og på et forholdsvis kort tidsrum kan et individ "hælde ud" flere vorter.\nHvorfor vokser papillomer, årsagerne til aktivering af en sovende virus:\nHvorfor vises vækster? Alkoholisme, rygning, stofmisbrug, usund livsstil, usund kost - alt dette fremkalder en svækkelse af kroppen, et fald i immunitetsniveauet til det punkt, hvor det ikke længere er i stand til at undertrykke HPV. Derefter begynder væksterne på huden at dukke op;\nHvor kommer neoplasmer fra? Et stærkt slag mod kroppen og immunitet kan forårsage alvorlig stress og overanstrengelse. Især hvis en person oplever dem konstant over en lang periode. Hvis patienten er inficeret med HPV og har gennemgået eller har gennemgået en så vanskelig periode, vil alle eksterne tegn på virussen sandsynligvis ende;\nÅrsagen til udseendet af vækst ligger ofte i sygdomme i fordøjelsessystemets strukturer;\nAlvorlig mangel på vitaminer og essentielle stoffer;\nAt tage potente lægemidler og antibiotika, som har fundet sted i lang tid;\nVirussen hos kvinder kan let blive aktiv, mens de venter på babyen;\nHvilke andre grunde til, at en kvinde kan få vækst, kan være? Abort, alvorlig betændelse i reproduktionssystemet, seksuelt overførte sygdomme\nHvorfor forekommer der ofte vækst hos mennesker over 40 år? Faktisk bliver folk, der har krydset denne aldersgrænse, mere sårbare over for aktivering af virussen. Derfor optræder formationer oftest hos patienter i kategori 40.+.\nHvorfor vises hængende vorter på nakken, og hvilken type de kan være:\nCondylomas er toppede (disse er kun dem, der hænger), de er "fastgjort" til huden med et tyndt ben forårsaget af HPV-virus;\nFlad (brede og afrundede vækster med en bred base - "fastgørelse" til kroppen) er også en konsekvens af udviklingen af virussen.\n"Årsager og behandling af papillomer" - efter en sådan anmodning søger enhver person, der finder ubehagelige vækster på sin krop, information på Internettet. I dette tilfælde advarer læger: diagnosen i dette tilfælde skal stilles af lægen, han skal også ordinere den nødvendige passende behandling, selvmedicinering af formationerne er uacceptabel.\nDet ser ud til, at en opbygning og en opbygning, hvad kunne der ske med ham? I mellemtiden kan papilloma svulme op, det sker, at væksten bliver betændt, og der opstår alvorlig hudirritation på den og omkring den. Dette er tilfældet, når du straks skal se en læge. Ellers kan fortykkelse, irritation eller betændelse føre til meget alvorlige konsekvenser..\nPapilloma er betændt og rødmet, hvorfor kan dette ske:\nVorten er betændt på grund af hudens friktion. Dette sker ofte med vækst under armhulen i det intime område;\nPapilloma er rødt og hævet. Måske blev formationen gnedet med tøj eller endda såret, når man satte ting på eller af;\nVorten er hævet og rødmet - der var en delvis utilsigtet amputation af væksten;\nKondylom er hævet. Sådan opfører sig opbygningen som et resultat af det faktum, at de forsøgte at fjerne den efter "bedstemorens" metode - de bundet den med fiskesnøre, tråd, hår.\nIgen er det nødvendigt at gentage: hvis papilloma er hævet, rødt, betændt og endda gør ondt, skal du desuden straks gå til lægen. Under ingen omstændigheder skal du røre ved en betændt vorte og desuden prøve at fjerne den selv.\nHvordan papillombetændelse ser ud, kan ses på de fotos, der er lagt ud på netværket..\nHængende papillomer og flade vækster er slet ikke harmløse hudneoplasmer. De er oftest beskadiget og betændt. Skader på de mindste neoplasmer kan forekomme under almindelig vask i badeværelset eller brusebadet - når en person gnider halsen for hårdt med en hård vaskeklud, bliver små bump på huden let beskadiget. Det er let at få en infektion gennem en sådan vorte. Derfor, hvis der opstår betændelse, skal du straks gå til lægen..\nMen den mest ubehagelige og farlige ting, der sker med vækst, er ondartede ændringer i deres væv..\nSå for at opsummere - hvorfor er papillomer i nakken farlige:\nDe er beskadiget af tøj, kæder og andre smykker. Dette fremkalder betændelse;\nVæv i uddannelse kan omdannes til en ondartet tumor - og det er mere end alvorligt..\nDer er flere typer papillomer på nakken. Normalt starter det hele med udseendet af en lille formation, små vækster kan vises straks "i en gruppe". Hvis der ikke gøres noget, efter at der er opstået en neoplasma på huden, bliver små papillomer store og endda meget store over tid, og "grupperne" vil "vinde tilbage" flere og flere hudområder.\nHvordan papillomavirus ser ud, eller rettere deres hudmanifestationer af forskellige typer:\nHængende papillomer. De kaldes også spidse. De har en aflang form, nogle gange pegede mod slutningen, nogle gange fastgjort til huden med et ben tyndere end selve vækstens krop. Der er brune, lyserøde, beige, hudfarver.\nRund eller flad. De kan være i form af en halvkugle eller "vaskemaskine". Basen er normalt af samme størrelse som selve formationen, og nogle gange bredere og mere kraftfuld.\nSymptomerne på papillomer i nakken er faktisk i selve formationerne. Vækster er dukket op - sandsynligvis har personen aktiveret HPV. På et tidligt tidspunkt er bumpene på nakke og armhuler muligvis ikke helt tydelige, da de har hudfarven og derfor smelter sammen med den. Men jo mere de vokser, jo mere ubehag forårsager de. Læger siger, at folk i nogle tilfælde føler kløe og brændende steder, hvor vorter vokser. I dette tilfælde kan du selvfølgelig ikke forsinke besøget hos lægen, og endnu mere, du kan ikke forsinke besøget hos lægerne, hvis papilloma er hævet.\nVed receptionen vil lægen undersøge uddannelsen, være sikker på at ordinere en undersøgelse af vækstvævet samt donere blod og urin til vira.\nEr det nødvendigt at fjerne vorter - dette spørgsmål stilles ofte af patienter, der kommer til en læge med klager over de ydre manifestationer af HPV. Svaret fra læger på dette er utvetydigt: det er nødvendigt at slippe af med papillomer på nakken (og på andre dele af kroppen). Hvilken læge skal jeg gå til, hvis der er mange små vækster i nakken? I dette tilfælde vil en hudlæge hjælpe. Som allerede bemærket i de foregående blokke er det ikke værd at forsinke besøget hos lægen, du skal gå til lægerne, indtil hele halsen er dækket af formationer - jo færre vorter, jo lettere bliver det at fjerne dem. Er det farligt at amputere HPV-manifestationer? Læger siger: nej, det er ikke farligt, det er farligere at forlade uddannelsen og ikke gøre noget med sygdommen.\nDer er papillomer på intime steder på de indre kønsorganer. Skal jeg fjerne dem, og hvilken læge skal jeg kontakte med dette problem? I dette tilfælde skal kvinder lave en aftale med en gynækolog, det stærkere køn - med en urolog. Og du skal også fjerne disse vorter.\nSådan slipper du af hængende papillomer og lignende formationer af andre typer:\nDer er flere måder at fjerne hængende papillomer på nakken på. En af metoderne er laser. Det betragtes med rette som en af de mest blide, velegnet til amputation af vækster de mest ømme steder. Efter sådan behandling er helingsprocessen på øjenlågene hurtig nok;\nTorteret med vækst? De kan fjernes med flydende nitrogen;\nBrug af radiobølgebehandling;\nFra dem, der slettede, kan anmeldelser læses online og på fora dedikeret til sundhed og medicin. De fleste af anmeldelserne læser sådan: "Jeg kæmpede med papillomer alene alene i lang tid, og kun læger hjalp mig." Faktisk er det kun en erfaren specialist, der hjælper med at slippe af med problemet for evigt..\nHvis vi taler mere detaljeret om, hvordan man fjerner papillomer fra menneskekroppen, er det værd at dvæle separat ved den kirurgiske metode til amputation af vækster. Fjernelse af papillomer i nakken med en skalpel vises i dag til patienter i ekstremt sjældne tilfælde, hovedsageligt når væksterne er meget store, og det er upassende at fjerne dem ved hjælp af andre teknikker.\nIkke desto mindre udføres denne mini-operation under lokalbedøvelse, og ifølge anmeldelserne fra de patienter, der slap af problemet på denne måde, er der ikke noget galt med denne metode..\nSandsynligvis er alle patienter med HPV-hud manifestationer interesseret i, hvordan man hurtigt kan slippe af med vækst, især hvis der er mange af dem. I dette tilfælde er hardwaremetoder egnede - radiobølgekirurgi, elektrokoagulation, laser. Lægen vil beslutte, hvad der til sidst vil fjerne formationerne, hvordan man kauteriserer papilloma..\nHvordan slippe af med papillomer på nakken derhjemme, hvordan man fjerner papillomer på nakken derhjemme anmeldelser? Sådanne spørgsmål kan findes i stort antal på ethvert forum, hvor sundhedsemner diskuteres. Naturligvis er der mange på sådanne ressourcer, ikke kun dem, der er interesserede i, hvordan man håndterer problemet derhjemme. Der er endnu flere "rådgivere" der, der er klar til at beskrive detaljeret behandlingen derhjemme for de ydre manifestationer af HPV og fortælle dig, hvad du skal gøre for at fjerne væksten dannet på nakkehuden, give anmeldelser af andre patienter, vis en video.\nI mellemtiden siger læger: i dette tilfælde bør patienten være mere bekymret for ikke, hvordan man behandler papilloma, hvordan man fjerner det, men hvordan man helbreder sygdommen - det vil sige, slippe af vorter for evigt.\nUanset om hele halsen er dækket af formationer, eller du skal fjerne en lille vækst, skal du se en læge for at løse problemet. Derfor er svaret på spørgsmålet om, hvordan man hurtigt kan slippe af med papillomer derhjemme: gå til hospitalet.\nMed papillomatose er det nødvendigt at behandle problemet indefra. Derfor ordinerer læger sammen med fjernelse af eksterne manifestationer terapi, som inkluderer: et lægemiddel til vira, vitaminer, lægemidler, der understøtter immunitet. Også andre lægemidler, der er nødvendige til behandling af samtidig HPV-lidelser, såvel som lægemidler, der kan lindre betændelse fra det sted, hvor væksten blev fjernet, kan inkluderes i lægemiddelbehandling..\nDet skal bemærkes, at det er nødvendigt at behandle hudformationer på en omfattende måde. Ingen salve mod vorter, ikke engang super effektivt middel mod papillomer, ingen creme og gel hjælper med at fjerne formationer for evigt. Hvis du ikke behandler selve virussen som sådan, bliver du nødt til at slippe af med dens manifestationer fra tid til anden, da vorterne vokser igen og igen..\nI nogle ikke-startede og ukomplicerede tilfælde kan læger dog rådgive et middel mod papillomer, end det vil være nødvendigt at smøre problemområder for at fjerne dem. Men lægen skal beslutte, hvordan man reducerer ophobningen, hvordan man fjerner uddannelse derhjemme, og om det kan gøres uden fremtidige mulige problemer for patientens helbred..\nSådan fjernes papillomer på nakken med folkemedicin - om dette emne kan du finde hele websteder og sektioner af sundhedsportaler på Internettet. Desuden er behandling med folkemetoder ifølge forfatterne af alle disse opskrifter et ideelt fjernelsesværktøj, der fjerner store vækster og endda hele krat af dem..\nDet er allerede blevet sagt flere gange i de foregående blokke, men endnu en gang er det værd at bemærke: når man bliver spurgt, hvordan man fjerner papilloma alene, svarer læger utvetydigt, at dette ikke kan gøres. Når alt kommer til alt vides det ikke, hvad uddannelsens karakter er, og ved hjælp af folkemedicin til vorter kan du kun forværre situationen.\nLæger siger: behandling af formationer skal foregå under tilsyn af en læge, lægen vil også beslutte, hvordan de skal behandles. Dette er den eneste måde at slippe af med diagnosen uden at skade dit helbred..\nMen du bør ikke rabat på folkemusikopskrifter. Hvordan kan de være nyttige i papillomaterapi? Generationsbevist middel kan let bruges til at hjælpe traditionel medicin.\nHvad skal jeg gøre for at forhindre, at hængende papillomer og andre typer vorter vises? Leve en sund livsstil, overhold hygiejne, undgå seksuel kontakt med tilfældige mennesker. Og hvis det viser sig, at nogen tæt på dig er inficeret med HPV, skal du insistere på hans øjeblikkelige undersøgelse og behandling..\nEn almindelig hudpatologi i dag er papillomavirus, hvis årsagsmiddel som regel påvirker slimhinden i munden, halsen, næsen eller kønsorganerne. Papillomer på nakken er mindre almindelige, men de forårsager ikke mindre ubehag i dette område og ødelægger hudens æstetiske udseende, mens risikoen for at få virussen øges under forkølelse, nedsat immunitet og alkoholmisbrug. Papillomatose overføres gennem samleje og af husstanden.\nHuddannelse tilhører typen onkogen og har udseendet af en papillær vækst. Papilloma på nakken kan nå en størrelse fra et par millimeter op til 2-3 cm, mens en hængende vorte kan være kødfarvet eller brun. Udseendet af polypper forklares ved infektion af den menneskelige krop med HPV (humant papillomavirus), som forårsager ændringer i vævsceller, hvilket resulterer i, at deres spredning.\nKlumper i nakken er af viral oprindelse. Papillomavirus påvirker den svækkede krop hos voksne og børn, sygdommen er kendetegnet ved udseendet af hyperplastiske vækster, keratomer (hos ældre) og kønsvorter. Hovedårsagerne til udseendet af papillomer i nakken er utilstrækkelig beskyttelse af huden og nedsat blodcirkulation. Gnides huden med tøj, hvilket gør vævet sårbart over for virionreplikation. Immunoglobuliner kommer ikke ind i det beskadigede område, hvilket danner et gunstigt miljø for multiplikation af infektion i celler.\nEt almindeligt problem, som moderne forældre står over for, er infektionen af et barn med HPV. Årsagen til udseendet af papillomer på barnets hals er som regel forbundet med hyppige hudskader (huden på små børn, der lærer verden, er dækket af ridser, sår, mikrobrud). Hvis babyens immunitet fungerer godt, undertrykkes infektionen og går ikke ind i reproduktionsstadiet, ellers er papilloma på barnets hals en konsekvens af papillomavirus. HPV-infektion hos børn udføres på flere måder:\nLodret. Virussen overføres til fosteret fra en kvinde, mens der ofte findes en vækst hos en nyfødt på slimhinden i oropharynx, ansigtets hud eller i øjenbindehinden, sjældnere på nakken.\nSelvinfektion. Dette fænomen er typisk typisk for førskolebørn. Når papillomer optræder på kroppen, river mange babyer dem og ridser dem ud, hvilket fører til spredning af infektion til sunde væv, og som et resultat vises der mange vorter på huden.\nKontakt og husstand. Kontakt med børn med hinanden (ved hjælp af almindelige hygiejneprodukter, ting, legetøj) bidrager til spredning af papillomavirus.\nPå nakken, i armhulerne, dannes der ofte vækst hos kvinder, hvilket er forbundet med iført for stramt undertøj og ubehageligt tøj. Som et resultat af frigivelsen af en øget mængde sved og hyppig friktion forekommer papillomer hos voksne. Samtidig er det ekstremt sjældent, at vorter forsvinder alene (dette er kun muligt med udseendet af små formationer), derfor er behandling af vækst nødvendig. Du kan kun slippe af med papillomer kun ved hjælp af en kirurgisk operation..\nHvis små papillomer dukkede op på nakken, eller væksterne har et andet lokaliseringsområde, kunne årsagerne, der stimulerede deres dannelse, være som følger:\ndårlig stofskifte og tilstedeværelsen af sygdomme forbundet med det - diabetes mellitus, gigt;\ntilstedeværelsen af mikrorevner, udskæringer på huden, hvilket resulterer i, at der oprettes et gunstigt middel til infektion med en bakteriel infektion;\noverdreven eksponering for huden af ultraviolette stråler (under solskoldning);\nEn virussygdom med manifestationer på nakken forårsager ofte ubehag af æstetisk og praktisk karakter (på grund af vækst bliver det ubehageligt at bære tøj). Papillomavirus tilhører den kategori af patologier, der ikke kan helbredes fuldstændigt. Ikke desto mindre kan papillomer på nakken fjernes ved at undertrykke deres udvikling (sygdommen overføres fra det aktive stadium til den latente). HPV-terapi reduceres til at befri en person for sygdommens visuelle manifestationer.\nKompleksiteten af behandlingen af papillomavirus ligger i manglen på effektive terapeutiske metoder til bekæmpelse af HPV, så kampen mod sygdommen reduceres til kosmetiske metoder. For at fjerne papillomer i nakken bruger klinikker følgende metoder:\nkryodestruktion (fjernelse af papillomer i nakken ved kryoterapi indebærer frysning af formationer med flydende nitrogen);\nudskæring af vækster (forekommer i kirurgisk afdeling i nærværelse af store hængende vorter, i processen tager de kræftprøver);\nelektrokoagulation (fjernelse sker ved eksponering for papilloma af en elektrisk strøm).\nMedicin til papillomer i nakken\nDer er ingen lægemidler, der fuldstændigt kan ødelægge virussen i menneskekroppen. Ikke desto mindre ordinerer hudlæger medicin til papillomer i nakken til patienter med HPV, som forbedrer immunitetstilstanden og undertrykker virusets vitale aktivitet. Det er forbudt at vælge sådanne midler på apoteket alene og begynde at tage dem derhjemme, da nogle piller kan fremkalde alvorlige komplikationer og forårsage bivirkninger.\nEfter en omfattende undersøgelse udarbejder en specialist et individuelt behandlingsregime for sygdommen og ordinerer medicin. Som regel anvendes til behandling af papilloma i nakken:\nCyclo-, V-, Interferon;\nFør operationen er det værd at prøve at slippe af med acrochords på nakken ved hjælp af lokale midler. Denne terapeutiske metode er smertefri og sikker. Hvilken salve kan bruges til papillomer i nakken:\nOxolinisk. Værktøjet giver en bakteriedræbende virkning på grund af salvens blødhed, den kan bruges til at behandle papillomer i ansigtet og andre områder af kroppen med høj følsomhed. Lægemidlet viser den maksimale effektivitet i behandlingen af vækster, der er dannet for nylig.\nSalicylsyre. Dette antiseptiske middel har en keratolytisk virkning. Efter brug af salven skal vorterne dækkes med et medicinsk tape for at forhindre, at infektionen spredes gennem huden..\nViferon. Antibakteriel medicin mod papillomer i nakken er meget populær. På grund af indholdet af beskyttende antistoffer i produktet fremkalver salven produktionen af beskyttende antistoffer i kroppen, der bekæmper HPV. Efter brug af Viferon kan huden blive let betændt eller rødme, men denne effekt går hurtigt over.\nBetadine. Salven har en antiseptisk virkning, øger hudens lokale beskyttende funktioner og desinficerer vækstområdet og forhindrer spredning af infektion.\nPanavir. Antiviral salve kan bruges til behandling af papillomer i de intime områder, nakke og ansigt. Fordelen ved produktet ligger i fravær af negative følelser under brug. Derudover kan salven ikke være et allergen..\nCreme til papillomer på nakken\nPå trods af at kirurgisk fjernelse er den eneste sikre måde at slippe af med vækst, kan kirurgi efterlade et forbrænding, ar, skåret på huden og i ekstreme tilfælde endda forårsage erosion. Hvis vorterne er små og ikke forårsager ubehag, råder læger patienterne til at bruge eksterne midler til terapi. Creme til papillomer i nakken hjælper med at blødgøre tørvækst, eliminerer betændelse, kløe osv. Hvilke midler kan bruges:\nMalavit (efter påføring af cremen skal du dække huden med en vatpind og derefter med folie og en bandage gentages proceduren to gange om dagen);\nAldara creme (stimulerer produktionen af interferon i hudvæv, som et resultat af, at virussen undertrykkes; midlet påføres hver anden dag i flere måneder);\nAntipapillom (inden du bruger medicinen, dampes huden, efter at stedet omkring vorten er dækket af et beskyttende lag vaselin).\nHvordan håndteres papillomer i nakken uden brug af medicin? Det vil ikke være muligt helt at slippe af med vækst ved hjælp af alternativ medicin, men urteafkog, infusioner og naturlig gnidning hjælper med at eliminere ubehagelige symptomer på sygdommen, desinficere huden og øge dens beskyttende evner. Hvordan håndteres papillomer i nakken? For at gøre dette skal du selv vælge det mest effektive folkemedicin mod papillomer i nakken. Følgende er dokumenterede behandlinger for vorter.\nAmmoniak eller æblecidereddike. Kompresser kan laves af dem (en tampon gennemblødt i væske placeres på området med vækst, og efter 3-4 minutter fjernes den). Proceduren gentages en gang om dagen..\nAloe juice. Blød en vatpind i et friskpresset produkt og påfør på papilloma. Dæk lotionen med et gips, og gå med den i 4-5 timer, og skift derefter bomuldsuld til frisk.\nUrteinfusion. Bland lige store mængder hindbærblade, solbær og brændenælde, bryg 10 g af produktet med en kop kogende vand og drik som te flere gange om dagen.\nTinktur af celandine. Fortynd friskpresset plantesaft med vand 1: 1 og lad produktet infundere i 2 uger. Derefter drikker du medicinen dagligt og tilsætter 15 dråber til teen. Fortsæt kurset i en uge eller 10 dage.\nMælkebøtte juice. Væksterne skal smøres med frisk produkt 3-5 gange om dagen og fortsætte behandlingen, indtil hudens manifestationer af sygdommen forsvinder.\nEchinacea ekstrakt. Det skal tages oralt, 20 dråber tre gange om dagen. Værktøjet forbedrer immuniteten og har en antiviral virkning.\nHver person har en anden varighed af HPV-inkubationsperioden, og den akutte fase af sygdommen fortsætter i henhold til en individuel tidsplan, som afhænger af organismenes egenskaber og dens evne til at blokere udviklingen af virussen. Sygdommen kan forblive i latent form i lang tid, men under visse omstændigheder kan den manifestere sig skarpt og aktivere det akutte stadium. Da det centrale aspekt for udviklingen af virussen er svækkelsen af immunsystemet, er forebyggelsen af papillomer baseret på vedligeholdelse og styrkelse. For at gøre dette skal du:\noverhold normal kropshygiejne\nopgive overdreven solskoldning og beskytte huden med specielle cremer;\nopretholde en sund tarmmikroflora


Sådan mindsker du risikoen for lavt blodsukker\nIndtag kulhydrat ved aktivitet\nSådan indsprøjter du insulin, når du er gravid\nSådan fordeler du insulin\nFordeling af insulin i låret fra pressefold til sidesøm\nFordeling af insulin i maven\nFordeling af insulin i hoften\nI denne pjece kan du læse mere om, hvordan du skal behandle for lavt blodsukker (blodsukker < 4 mmol/l, også kaldet hypoglykæmi) under din graviditet.\nDet er vigtigt, at du selv gør, hvad du kan, for at mindske risikoen for lavt blodsukker. Følg derfor disse retningslinjer:\nMål dit blodsukker regelmæssigt, og justér din behandling ud fra blodsukkerprofiler.\nSpis regelmæssigt. Spis 5-6 måltider dagligt fordelt på 3 hovedmåltider og 2-3 mellemmåltider.\nSørg for, at din administration af insulin og din stikketeknik er korrekt (se vejledningen på side 2-3).\nTag højde for fysisk aktivitet ud over det vanlige. Tag mindre insulin eller spis mere.\nBehandl lave blodsukre tilstrækkeligt, da du ellers øger risikoen for gentagelse.\nSkyldes det lave blodsukker fysisk aktivitet, skal du indtage mindst 20 gram hurtigt optageligt kulhydrat efterfulgt af mindst 1 skive brød, da blodsukkeret kan være påvirket længe efter aktiviteten (afhængig af intensitet og varighed).\nForslag til langsomt optagelige kulhydrater i mængder af 10 g kulhydrat er:\n½ skive rugbrød eller mørkt franskbrød\nFor lidt mad\nUdskudte eller manglende måltider\nFysisk aktivitet ud over det vanlige\nFor meget insulin/visse tablettyper\nForkert stikketeknik (injektion i muskler eller insulinpuder)\nIndtagelse af større mængder alkohol uden samtidigt indtag af kulhydrat.\nHvis du har haft diabetes i mange år, kan du også have uspecifikke symptomer som fx prikken omkring munden eller i fingerspidserne.\nFølg denne vejledning, hvis du anvender engangspenne såsom Flexpen, InnoLet og Solostar.\nBland insulinen grundigt, hvis der er tale om en uklar insulin. Vend pennen på hovedet 20 gange, så kuglen i ampullen blander insulinen. Ryst ikke pennen.\nOBS: NovoMix 30, 50, 70 skal også rulles vandret mellem hænderne 10 gange frem og tilbage, første gang de anvendes.\nKlare insuliner skal ikke blandes.\nSæt ny nål på (voksne kan anvende 4, 5 eller 6 mm nåle).\nGenbrug aldrig nåle. Brugte nåle mister glide-belægningen og har ofte modhager, som medfører dannelse af arvæv.\nFlere insulintyper kan krystallisere i nålen og derved blokere for insulinen, hvis den bliver siddende på pennen.\nTryk stemplet i bund. Kommer der en dråbe insulin ud, er pennen klar. Dråben skal kunne løbe ned ad nålen.\nKommer der ikke insulin ud, så indstil pennen til 1 eller 2 enheder, og tryk stemplet i bund. Hvis der efter gentagne gange ikke kommer insulin ud gennem nålen, så skift nål og gentag proceduren. Hjælper det ikke, så tag en anden pen.\nVær opmærksom på, at du ofte skal gentage proceduren flere gange med en ny pen, før der kommer insulin ud af nålen.\nDoser over 40-50 enheder deles i 2 indstik. For insulinerne Tresiba® og Toujeo må du tage op til 80 enheder ad gangen, jævnfør produktvejledningen.\nVælg stikkested. Vær omhyggelig med at fordele injektionerne, så du forebygger insulin-puder (insulininfiltrater).\nHvis du bruger 4 og 5 mm nåle, skal du stikke lodret på plan hud.\nHar du meget lidt fedtvæv, eller bruger du en 6 mm nål, skal du stikke i en løftet hudfold.\nBliv ved med at holde på hudfolden, indtil stemplet er trykket i bund. Hold trykket på stemplet i nogle sekunder. Slip hudfolden og tæl til 10, inden du trækker nålen ud.\nTag nålen af pennen og kom den i en kanylebøtte.\nNotér på stikkeskemaet, hvor du har givet insulin.\nNår pennen med uklar insulin er ved at være tom, skal du være opmærksom på følgende:\nEr der under 12 enheder insulin tilbage, når du indstiller pennen, skal denne insulin kasseres. (Kuglen i ampullen har ikke plads til at blande insulinen).\nEr der over 12 enheder tilbage, kan disse anvendes, og resten kan tages fra en ny pen.\nPenne med klar insulin kan tømmes helt.\nFølg denne vejledning, når du fordeler insulin:\nEn håndsbredde fra knæet og op til lysken.\nDer skal være cirka 1 cm mellem hvert stik.\nCirka 1,5 cm fra navlen.


Køkkenmontering Aalborg → Hjælp til udskiftning og montering af køkken\nDin køkkenmontør i Aalborg og Nordjylland\nHjælp til køkkenmontering\nUanset om du har brug for hjælp til montering og opsætning af hele køkkenet eller du blot har brug for hjælp til enkelte opgaver i dit nye køkken, står Torp Byg klar til at hjælpe dig med råd og vejledning i forbindelse med opsætning af køkken. Vores mange års arbejde med totalløsninger inden for både køkken, bad og garderobe har givet os lige netop den erfaring og knowhow, der er brug for. Det er da også derfor, vi i lang tid har været vores kunders foretrukne håndværkerfirma.\nNår du vælger Torp Byg til at stå for din køkkenrenovering og efterfølgende køkkenmontering er du garanteret, at køkkenlågerne sidder lige, at gulvet ikke knirker og naturligvis at alle hårde hvidevarer er installeret korrekt, inden vi går. Det er din garanti for, at drømmekøkkenet sidder lige i skabet. Uanset om der er tale om tømrer- eller murerarbejde eller det er indviklede elinstallationer, har vi uddannede håndværkere til at klare enhver opgave. Det betyder altså også, at du kun behøver ringe ét sted – nemlig Torp Byg – frem for at skulle undersøge og kontakte en række forskellige håndværkerfirmaer med hver deres speciale.\nVi har et tæt samarbejde med Designhaus, der er leveringsdygtige i lige præcis de eksklusive køkkener, vi sætter op for dig. Her får du lov til helt selv at vælge alt fra farven på dine køkkenskabe til hårde hvidevarer og hightech features. Uanset om du er til et klassisk hvidt køkkken eller du drømmer om et mere industrielt look i form af et stålkøkken, har Designhaus den skræddersyede løsning, der passer til dine ønsker og behov.\nTorp Byg og Designhaus holder begge til på Gugvej 124 i Aalborg SØ.\nPris på køkkenmontering\nTror du, Torp Byg kunne være de helt rigtige til at stå for køkkenmontering i forbindelse med at du skal have nyt køkken? Så kontakt os allerede i dag, så vi sammen kan tage en snak omkring de mange forskellige muligheder, du har.\nVi lader os aldrig begrænse af geografi og har således også kunder både i og uden for Nordjylland. Derfor kommer vi også gerne ud til dig eller bistår dig, når du vælger dit nye køkken hos Designhaus. I den forbindelse kan du med fordel vælge at få et samlet tilbud på nyt køkken og køkkenmontering i forlængelse deraf.