Forældre er på dybt vand, hvis deres børns intime grænser bliver overskredet på sociale medier\nNy forældreundersøgelse fra Sex & Samfund viser, at over halvdelen af forældrene ikke er klar over, hvor de skal gå hen, hvis deres børn bliver udsat for en krænkelse.\nI skolerne er det i denne uge »Uge Sex«, hvor folkeskoler landet over har fokus på seksualundervisning – her på Heibergskolen på Østerbro. Fold sammen\nOnsdag d. 06. februar 2019, kl. 08.37\nDet seneste års beretninger om unge mennesker, der bliver udsat for krænkelser, har givet stof til eftertanke for forældre i Danmark. Det viser en undersøgelse fra organisationen Sex & Samfund.\n»Tænk på de sidste par års mediesager,« opfordrer et af spørgsmålene.\nSex & Samfund gennemgår de sager, der har været i medierne om krænkelser blandt unge mennesker, og så spørger de: »Har en eller flere af disse sager været anledning til, at du tog en snak med dit barn/teenager om intime grænser eller adfærd på sociale medier?«\nKnap 70 procent af forældrene svarer ja. Sex & Samfund sætter »grænser« på skoleskemaet.\nDet seneste års tid har der været et stort fokus på, hvordan unge mennesker opfører sig over for hinanden, både online og offline: Umbrella-sagen, hvor over 1.000 unge mennesker blev sigtet for at se og dele en video af mindreårige, der havde sex. Nomineringer i folkeskolen, hvor de afgående klasser bedømmer, hvilken 3.-klasseelev der »skal ringe, når de bliver 18«. Puttemiddage, hvor nystartede 1. g-piger bliver udfordret i at simulere oralsex på agurker foran 50 3. g-drenge for at komme med til en eksklusiv middag.\n»2018 var en digital motorvej, hvor vi alle sammen blev kørt over af en virkelighed, som vi ikke havde lært at begå os i. Nu har vi lavet undersøgelsen for at få viden om, hvordan forældre tænker på det her emne, som vi i Sex & Samfund er meget optaget af,« siger den nationale leder af Sex & Samfund, Lene Stavngaard.\n2018 var med andre ord året for krænkelser, og nu har Sex & Samfund offentliggjort en forældreundersøgelse, der belyser, hvordan forældre forholder sig til den tilværelse, deres børn vokser op i.\nI denne uge afholdes den årlige Uge Sex, hvor folkeskoler landet over har fokus på seksualundervisning. I år er der særligt fokus på »at sætte grænser på skoleskemaet« og forældrenes rolle.\n»Noget af det, jeg lægger mærke til i den her undersøgelse, er, at 63,2 procent af forældrene ikke mener, at de er klædt på til at kunne tale med deres børn og unge om intime grænser på de sociale medier. Men også, at de ikke selv har talt med deres egne forældre om det, dengang de selv var unge. Det synes jeg, vidner om, at det er et problem, der går fra generation til generation,« understreger hun og siger, at det er et af de problemer, Sex & Samfund gerne vil til livs.\n»Derudover skal skole og forældre i højere grad samarbejde ved eksempelvis at tage aktuelle emner op på forældremøder og i skole-hjem-samarbejdet, hvis vi gerne vil se en reel forandring og sørge for, at seksualundervisning er integreret i de øvrige undervisningsfag systematisk gennem hele grundskoleforløbet,« siger Lene Stavngaard.\nForældre ved ikke, hvor de skal gå hen\nEt af de problemer, undersøgelsen belyser, er blandt andet, at over halvdelen af alle forældre ikke er klar over, hvor de skal gå hen, hvis deres børn bliver udsat for en krænkelse. Det mener Lene Stavngaard, kan være medvirkende til, at forældrene ikke får taget snakken med deres børn.\n»Det er et hul i den generelle viden, som skal udfyldes. Vi vil gerne have forældrene på banen, og de skal tage initiativet til at starte en dialog med deres børn om grænser og generelt om krop, køn og seksualitet. Men hvis forældrene ikke ved, hvor de skal gå hen, hvis det går galt, kan det forhindre dem i at tage snakken med deres børn, før de står med et konkret problem,« påpeger hun.\nOmvendt viser undersøgelsen, at 40 procent af forældrene finder det nemmere at snakke med deres børn og unge om intime grænser efter de sager, der har været i medierne.\nEr der noget, vi voksne bare ikke forstår?\n»Når drengene skriver, at pigerne skal komme uden hår på kussen, så mener de, at pigerne skal komme og have det sjovt«\nFør sommerens festivaler: Tal med dit barn om digitale krænkelser


Pokermagasinet Ace - Dagens spiltip fredag 26/10: Tennis LOG IN\nDagens spiltip fredag 26/10: Tennis 26-10-2012 kl. 14:57\nDagens spiltip fredag 26. oktober - Tennis med top chance!\nSerena Williams vandt i g�r i en god kamp over Azarenka sikkert i de forventede 2 s�t. Derimod var jeg meget skuffet over Stosurs indsats, som var forn�rmende ringe,. Hun vandt godt nok andet s�t, men Errani vandt sikkert i 3. s�t. I dag bliver vi ved tennis, hvor jeg fundet en topchance i Brasilien. Da jeg har valgt at gi max gas her, holder vi focus p� denne kamp og de to andre bliver omtalt kort.\n16:30 Porto Alegre Leonardo Kirche � Thomas Schoorel\nUdbetaling: 1440 kroner\nTip: 2-0 sejr til Kirche Odds 3,0 hos bet365\nI starten af ugen havde vi fat i Leonardo Kirche, der sikkert vandt over Andre Ghem. Se evt. her\nI anden runde vandt han over Boris Pashanski 6-4 6-2, der immerhin var i finalen i sidste uge i Rio. I dag skal han s� op imod holl�nderen Schoorel, der har m�dt langt d�rligere spillere p� vejen til kvartfinalen. Han har sl�et Cervanek i en t�t tre s�ts kamp og Clezar i to s�t. Det skal ikke v�re nogen hemmelighed, at jeg ikke synes, han er en ret god spiller. Med sine 23 �r har han stadig muligheden for at udvikle sig, men hans potentiale er begr�nset. Hans statistik for �ret siger 18-18 p� grus. Men af de 18 sejre har de 7 v�ret i forskellige kvalifikationsturneringer til Challenger turen. Han har ogs� kun st�et i en kvartfinale udover i dag og i en enkelt semifinale i Tyrkiet i en mindre turnering. I dag har bookmakerne s� gjort alle spilleren en tjeneste og sat denne kamp n�sten helt lige op. Helt uforst�eligt efter min mening. Jeg mener, at Kirche er mindst 75-25 % favorit. Jeg kan ikke forestille mig, han taber denne kamp. Jeg h�lder medst til en 2-0 sejr til odds 3, som vi stikker lidt mindre ud p�. Helt igennem en topchance som fortjener at vi gir gas J\n21:30 Valencia Ferrer/Ferrero � Polasek/ Knowle.\nEn interresant projekt de to sm� gamle spanier har gang i. De stiller for f�rste gang op sammen i en dobbelkonkurrence. Men de burde v�re chancel�se imod den rutinerede dobbelkonstellation Polasek/Knowle, der er i god form efter deres finaledeltagelse i weekenden, hvor de tabte itre s�t til Emmerich/Begemann. Jeg synes oddset umiddlebart er rigtigt godt.\n16:00 Istanbul Maria Sharapova -1,5 � Samantha Stosur +1,5\nStosur var langt fra topformen i g�r. I dag skal hun s� op imod en spiller af en helt anden kaliber. Maria Sharapova er allerede kvalificeret til semifinalen, men der er alts� en masse penge og prestige p� spil i s�sonfinalen i Istanbul. Jeg tror, at hun vil g�re alt for at lukke denne kamp s� hurtig som muligt, s� hun er frisk til semifinalen i morgen. Held og lykke!\nWeek 14 goes all sorts of bananas, bettors and boo…\nMike Sexton "I'm in the right place, at right time, doing…\nOur #SundayMajors freeroll is about to start. Pass…\n@PokerLawyer Dude, you're the best. Thanks fo…


Forslag til ungdomspolitiskoplæg. Politik er ikke kun for gamle røvhuller - PDF\nDownload "Forslag til ungdomspolitiskoplæg. Politik er ikke kun for gamle røvhuller"\n1 Forslag til ungdomspolitiskoplæg Politik er ikke kun for gamle røvhuller DSU s landsmøde.-. oktober 00\n2 Indholdsfortegnelse Indledning... Ung indflydelse... -års valgret nu... Demokratiopdragelse gennem foreningslivet... Styrk elevdemokratiet... Unge og sammenhængskraft... Respekten for medmennesker skal tilbage... Et land der hænger sammen... Obligatorisk velfærdstjeneste... Unge og arbejdsliv... Ungdomsarbejdsløshed... Færre unge tager en erhvervsuddannelse... Lærepladser til alle... Et risikofrit fritidsjob... Unge og sundhed...0 En røgfri ungdom...0 Motion til alle...0 Sund mad i skolen... Ungdomskriminalitet... Den kriminelle lavalder... Smarte straffe og SSP-lov... Ung til ung... Ud af banderne... Straf til unge bryd fængslernes kriminalitetsspiral... Udsatte unge... Misbrug skal standses tidligere... Selvmord blandt unge skal standses... Ungdomskultur... Væk fra guldmedaljen... Kvalificeret seksualundervisning... Retten til at se porno eller retten til ikke at se porno?... Sexisme er også diskrimination... Nye medier kræver nye regler... Unge og bolig...0 Ungdomsboliger til alle...0 Lige muligheder for alle også på boligmarkedet...0 Bedre vilkår for førstegangskøbere...0 Ungdomsminister... Konkrete forslag... Side af\n3 Indledning Danmarks Socialdemokratiske Ungdom (DSU) er en forening af og for unge socialdemokrater. Derfor er det bydende nødvendigt, at vi altid har en klar profil på de politiske områder, der vedrører unge. Derfor dette oplæg. Det er DSUs opfattelse af unge i dag generelt er dynamiske, selvstændige og engagerede i samfundet og verden omkring dem. Ungdommen anno 00 står dog også overfor mange udfordringer en stigende ungdomsarbejdsløshed, for få gennemfører en uddannelse, mere og grovere ungdomskriminalitet, for få og for dyre boliger, fedme, euforiserende stoffer, kønssygdomme og meget mere. I det følgende oplæg har DSU udlagt vores analyse af tingenes tilstand, samt vores bud på hvilke tiltag der skal til for, at unge mennesker i Danmark får det bedre. Det er vigtigt for DSU at understrege, at forslagene i dette oplæg på ingen måde er hverken helt eller delvist finansieret. DSU har ikke til opgave at fremlægge finanslove, derimod er det DSU s opgave at nytænke, og til tider at turde drømme, uden at være begrænset af realpolitikens økonomiske prioriteringer. Det er åbenlyst logisk, at mange af de politiske temaer der tages op i dette oplæg i sig selv kunne udgøre et politisk oplæg. Derfor har sigtet i dette oplæg været, til dels at være nytænkende og ikke gentage tidligere vedtagen politik, men også at angribe de politiske områder med en udelukkende ungdomsvinkel. God læselyst, På vegne af Landsmødeudvalget, Peter Hummelgaard Thomsen Forbundsformand, DSU Landsmødeudvalget: Peter Hummelgaard Thomsen Morten Skov Christiansen Anna Ingrisch Morten Ryom Kathe Nielsen Cecilie Skaaning Ole Bødker Kjær Kaspar Hvid Side af\n4 Ung indflydelse For DSU er demokratiet en af de vigtigste og stolteste aspekter af det danske samfund. Især Socialdemokratiet har sikret, at det danske samfund er gennemsyret af den demokratiske tankegang. Det danske demokrati er dog langt fra perfekt og flere ting peger i den gale retning. Flere af kerneelementerne i vores demokrati er under pres og især når det kommer til inklusion af unge lakker Danmark bagud. Hvis vi ønsker et demokrati af gavn og ikke kun af navn, må vi altid udvikle, udbrede og pleje vores demokrati. Med en mindre generation af unge og en voksende andel ældre, er det afgørende at unge mennesker i højere grad inddrages i beslutningerne. -års valgret nu I Danmark er der meget forskellige grænser for, hvornår man er gammel nok. Som -årig kan man principielt bestemme over liv og død, da man her anses som moden nok til at være seksuelt aktiv og man kan stilles til ansvar for egne handlinger, da man har passeret den kriminelle lavalder. Mange unge mennesker har fritidsjob og betaler derfor skat og som unge i Danmark er pligterne mange. Desværre følges disse ikke op af rettigheder. For DSU er det afgørende, at pligter og rettigheder i et demokrati følges ad. DSU mener, at det er bydende nødvendigt, at valgretsalderen sænkes til år. Som - årig har man forladt folkeskolen og bør derfor have fået et grundlæggende kendskab til samfundet og politiske forhold. Man ved måske ikke alt om finanslov, infrastruktur og tekniske detaljer, men man må forventes at have en ide om demokratiets struktur og derved også være moden nok til at stemme og tage politisk parti. DSU er dog opmærksomme på, at folkeskolens samfundsfagsundervisning langt fra alle steder er optimal, og derfor forlanger DSU, at samfundsfag tages langt mere seriøst i folkeskoleundervisningen. Demokratiundervisning bør indføres allerede fra de første folkeskoleår og vægten børe være på teori såvel som praksis. Ikke kun for at gøre de unge klar til at tage stilling til politik, men også i forbindelse med den større og større globalisering vi oplever. I denne sammenhæng ønsker DSU også at styrke unges bevidsthed om den danske arbejdsmarkeds model, som har vist sig yderst bæredygtig i en globaliseret verden. DSU mener at en udvidelse af stemmeretten er en naturlig og logisk udvikling. Herved vil endnu flere unge mennesker blive engagerede i deres omverden, da de vil opleve at blive taget seriøst. En udvidelse af valgretten vil også betyde en væsentlig styrkelse af det danske demokrati. I en tid hvor demokratiet er under pres, vil en udvidelse af valgretsalderens være det helt rigtige modsvar. Demokratiopdragelse gennem foreningslivet Som kommende samfundsborgere, finder DSU det yderst vigtigt, at alle børn og unge fra de er små lærer om, og lærer at tage stilling til, grundprincipperne i vores system, så demokratiet kan fortsætte med at udvikle sig. DSU anser den danske tradition for at være engageret i frivillige foreninger og klubber som afgørende i denne sammenhæng. Det er her mange mennesker udvikler sig til aktive samfundsborgere. Side af\n5 Uanset om der er tale om en lokal fodboldklub, en spejderforening eller en politisk organisation, er det her unge mennesker lærer styrken bag frivilligt engagement og demokratiske strukturer. Teenageårene er perioden, hvor de fleste unge mennesker bygger deres identitet og et engagement i det frivillige foreningsarbejde, er af afgørende betydning i denne sammenhæng. Uanset om man påtager sig bestyrelsesposter eller blot er almindelig medlem, vil erfaringer fra foreningsarbejde kunne bruges senere i livet og på arbejdsmarkedet. Ligesom i resten af samfundet slår sociale skel ofte igennem i foreningsarbejdet. Børn og unge fra socialt svagere hjem er mindre tilbøjelige til at engagere sig i foreninger, til trods for, at disse har mest at vinde. DSU mener derfor, at kommunerne skal forpligtes til at yde tilskud til kontingent og udgifter til foreningsarbejde for unge under år fra økonomisk svage familier. DSU mener desuden at de lokale ungdomsskoler skal styrkes, da disse også spiller en væsentlig rolle i de enkelte kommuner. Styrk elevdemokratiet Demokrati handler om medbestemmelse. DSU mener derfor det er afgørende, at alle folkeskoler, friskoler og ungdomsuddannelser har aktive og velfungerende elevråd. Mange unge gør sig deres første erfaringer med demokratiet i elevrådet, derfor er elevrådet ikke kun et medbestemmende organ, det er også en uddannende institution i demokratiets praktiske udførelse. For DSU er det vigtigt at alle børn og unge føler, at de bliver taget seriøst, derfor må elevrådene ikke blive diskussionsklubber, hvor de unges ønsker og krav aldrig kommer videre. Elevrådenes talerør skal have krav på uddannelse i at tale elevernes sag. Samtidig mener DSU, at skoleledere og rektorer skal være forpligtet til at høre elevrådet i alle sager der vedrører eleverne. Elevråd hører ikke kun til i grundskolen og på gymnasiet. Unge på tekniske skoler og erhvervsuddannelser har i lige så høj grad krav på, og glæde af elevdemokrati og medindflydelse. Ingen andre end de studerende ved reelt, hvordan det er at være elev på stedet, så naturligvis skal de høres, når der skal tages beslutninger. DSU mener, at en ændring af skolebestyrelsernes sammensætning, således at elever, forældre og medarbejdere sidestilles, er nødvendig. Derfor foreslår DSU, at elever, medarbejdere og forældre, hver tildeles repræsentanter med stemmeret. En ligelig fordeling vil understrege, at eleverne har lige så meget ret til indflydelse som forældre og lærere. I alle kommuner bør der også oprettes fælleselevråd, for at skabe bedre sammenhæng mellem de forskellige skoler. I et fælleselevråd kan større ting diskuteres, så det også bliver muligt for eleverne at få ting igennem på kommunalt niveau. Fælleselevrådet bør desuden have høringsret på byrådets arbejde på skoleområdet. Side af\n6 Unge og sammenhængskraft Det er ingen hemmelighed, at solidariteten er gået fløjten og at sammenhængskraften er så godt som for forsvundet fra dette land efter otte år med borgerlig kulturkamp. Manglende sammenhængskraft er den største bombe under det danske velfærdssamfund, og derfor må vi sikre, at kommende generationer igen vil føle nødvendigheden af et samfund der hænger sammen. Respekten for medmennesker skal tilbage Hvis vi skal vinde kampen for et samfund, der hænger sammen må vi starte i de institutioner, hvor børn og unge stadig mødes på tværs af sociale skel dagsinstitutioner, folkeskoler og SFO. Hver fjerde. klasses elev har indenfor de seneste måneder oplevet at blive mobbet, og ud af oplever at blive mobbet hver eneste uge. Mobning er ikke udtryk for venskabeligt drilleri eller noget, som i sidste ende er med til at gøre børn stærkere. Mobning er gement og kan i yderste konsekvens føre til livslang depression. Selvmordstanker og spiseforstyrrelser er andre af de konsekvenser mobning kan have, samtidig med, at det svækker mobbeofferets sociale og faglige kompetencer. DSU betragter mobning som et udtryk for usikkerhed over sig selv, og ligegyldighed og mangel på respekt over for andre. DSU ser mobning som et af de største advarselssignaler for en manglende sammenhængkraft, og for børnenes og samfundets skyld, må vi skride til handling nu. DSU mener, at man i dagsinstitutioner og folkeskoler skal gøre langt mere for, at bekæmpe mobning. I dagsinstitutionerne skal respekten for andre leges ind, mens man i folkeskolerne skal sætte samtalen, det gode eksempel og konflikthåndtering på dagsordenen. DSU mener endvidere, at man i alle landets kommuner skal ansætte mobbekonsulenter, som skal uddanne lærere og pædagoger i håndtering af mobning, være task-force i særligt vanskelige klasser og coache lærere og pædagoger i forhold til konkrete sager med mobning. DSU mener at det skal være lovpligtigt at have en mobbepolitik, således at alle fritidsordninger, ungdomsklubber og folkeskoler har en handlingsplan for hvordan de vil komme mobning til livs. DSU mener, at det er vigtigt at inddrage både elever, forældre og lærere i skolens miljø, og foreslår derfor, at alle tre parter i fællesskab udvikler en anti-mobbe-kampagne og vedtægter for hvordan man behandler hinanden. Endvidere foreslår DSU, at der uddannes elev-konfliktløsere, hvor elever uddannes til at bekæmpe mobning og løse konflikter. Side af\n7 0 0 Et land der hænger sammen Sammenhængskraft er mange ting. Det handler også helt konkret om, at det skal være muligt for unge at komme rundt i landet. Offentlig transport er dyr, ufleksibel og mange steder i landet utilstrækkelig. Et samfund der hænger sammen kræver, at det skal være muligt at opleve det land man bor i. DSU mener, at den offentlige transport skal forbedres, og mener på ingen måde at transporttilbud til befolkningen altid skal være profitabelt. Tværtimod er udgifter til kollektiv transport en god investering i et land, der hænger sammen. Derfor mener DSU, at den kollektive trafik i yderkantsområder skal forbedres, samt at det skal gøres gratis for unge på SU, lærlinge og elever at benytte miljørigtig kollektiv transport i hele landet. Obligatorisk velfærdstjeneste Som et led i kampen for sammenhængkraften mener DSU, at der skal indføres en fire måneders velfærdstjeneste for alle unge over år. Velfærdstjenesten skal erstatte værnepligten og skal være medvirkende til at unge oplever forskellige aspekter af det land de lever i og samtidig møde andre unge, der ikke er som de selv. En velfærdstjeneste skal styrke sammenhængskraften og sikre en fortsat folkelig opbakning til staten og dens institutioner. Velfærdstjenesten skal helt konkret være et lønnet praktikophold, der kan foregå i alle dele af den offentlige sektor eksempelvis sundhedssektoren, forsvaret eller undervisningssystemet, baseret på den enkelte unges egne ønsker. Det skal også være muligt at aftjene sin velfærdstjeneste med frivilligt socialt arbejde eller som en del af et statsstøttet volontørkorps i udviklingslandene. Side af\n8 Unge og arbejdsliv At besidde et job er en stor del af et menneskes identitet, derfor mener DSU også at besidde et job er en menneskeret. Desværre har finanskrisen, og regeringens manglende handling skabt markante stigninger i arbejdsløsheden. DSU ser uddannelse som det afgørende svar på en stigende arbejdsløshed. Ungdomsarbejdsløshed Arbejdsløshedsstatistikerne viser, at netop unge, og især unge mænd, bliver hårdest ramt af finanskrisen. Det kan både være unge der bliver fyret (pga. sidst ind først ud princippet), unge som ikke bliver ansat pga. manglende erfaring eller unge som ikke har mulighed for at tage deres uddannelse og derved få en fod indenfor på det danske arbejdsmarked. Det er en tendens, som har været stærkt stigende siden sommeren 00, hvor finanskrisen eksploderede, og som DSU ikke kan acceptere. DSU kræver, at der igangsættes tiltag lokalt som på landsplan, for at dæmme op for denne udvikling. I DSU har vi den grundlæggende holdning, at det at have et arbejde bærer en stor værdi i sig selv. Arbejdsløse bliver desværre alt for ofte set på med et negativt syn. I DSU mener vi, at arbejdsløshed er et samfundsproblem, og derfor også er samfundets opgave at løse. Derved forstås også, at det enkelte individ ikke, per definition, er interesseret i at være arbejdsløs, men faktisk ønsker at komme tilbage i arbejde. Derfor bør man se arbejdsløse som en potentiel ressource for samfundet, og opkvalificere, vejlede og videreuddanne de arbejdsløse, så de igen kan fået arbejde og yde til fællesskabet. Færre unge tager en erhvervsuddannelse Igennem de sidste par år, har flere og flere unge fravalgt en erhvervsuddannelse. I sommeren 00, søgte kun % af de unge fra. og 0. klasse ind på en erhvervsuddannelse, og det er et historisk lavt antal. Der er flere årsager til, at mange unge fravælger erhvervsuddannelserne, det kan blandt andet tilskrives det dårlige rygte erhvervsuddannelserne desværre har fået. Det dårlige rygte skyldes de konstante nedskæringer på området, det store frafald og ikke mindst den store mangel på lærepladser. Problemet med det faldende elevtal på erhvervsuddannelserne, vil betyde at Danmark kommer til at mangle uddannet arbejdskraft og, at vi vil have et overudbud af ufaglært arbejdskraft. Dette flaskehalsproblem skal løses og forebygges nu, for at undgå et umatchende arbejdsmarked senere. Side af\n9 Lærepladser til alle Den massive mangel på lærepladser betyder, at rigtig mange unge ikke får mulighed for at gennemføre deres uddannelse. Ofte er der ikke andre muligheder end at blive arbejdsløs eller være heldig og få et ufaglært job. Det betyder, at denne gruppe ikke kommer ind på det danske arbejdsmarked med en uddannelse i ryggen, og derved er deres chancer for at blive på arbejdsmarkedet og kunne besidde et job senere i livet minimale. Dermed bliver en fremtid på overførelsesindkomst udenfor arbejdsmarkedet det eneste alternativ. Det hverken kan eller vil DSU ikke acceptere. Når virksomhederne ikke tilbyder de nødvendige praktikpladser, må vi finde andre løsninger. Derfor foreslår DSU at indføre såkaldte praktikpladscentre, så alle elever sikres en læreplads og muligheden for at gennemføre deres uddannelse. Derudover ønsker DSU også at gøre det mere økonomisk attraktivt for virksomheder at tage lærlinge og elever ved at gøre tilskuddet større. DSU mener endvidere, at man bør overveje at indføre et kvotesystem for hvor mange lærlinge eller elever en virksomhed skal have for at kunne indgå kontrakter med stat, kommuner og regioner. Ansvaret for at sikre lærepladser til alle landets elever på erhvervsuddannelserne tilhører kommuner såvel som staten. DSU ser gerne, at hver kommune i samarbejde med de tekniske skoler i kommunen og undervisningsministeriet laver en lokal handlingsplan for hvordan der findes flere lærepladser. Et risikofrit fritidsjob Det er ingen hemmelighed, at der gælder specielle regler i henhold til arbejdsmiljølovgivningen for unge fritidsjobbere under år. Alligevel viser LO s Jobpatrulje, at alt for mange unge ødelægger sig selv på deres arbejdsplads. Hvert år kommer rigtig mange unge til skade på arbejdsmarkedet, allerede inden de har afsluttet folkeskolen, og det har, ifølge LO s Jobpatrulje rapporter, været stigende de sidste otte år. Det kan og vil DSU selvfølgelig ikke acceptere. I DSU mener vi, at løsningen på problemet er bedre oplysning til arbejdsgiveren, forældrene og fritidsjobberen om arbejdsmiljølovens regler for fritidsjobbere under år, da det ofte er uvidenhed om arbejdsmiljøloven, der er grunden til overtrædelserne. Desuden foreslår DSU, at alle fritidsjobbere under år skal have en ansættelseskontrakt, uanset hvor meget de arbejder, hvorimod loven i dag forskriver, at man skal have arbejdet mere end timer om ugen for at have ret til en kontrakt. I ansættelseskontrakten skal der fremgå hvilke arbejdsmiljøregler, der gælder for fritidsjobberen under år. Disse regler skal oplistes forståeligt og forældre, fritidsjobbere, arbejdsgiver skal skrive under på, at de har læst reglerne igennem. På den måde vil alle parter blive oplyst om arbejdsmiljøloven og føle sig mere ansvarlig for overholdelsen af arbejdsmiljølovgivningen. Side af\n10 Unge og sundhed Sundhed er et af de mest omdiskuterede emner i tiden og en sund livsstil er blevet utroligt vigtigt for mange mennesker. Folk er generelt mere bevidste om den mad de kommer i munden og det er blevet in at dyrke motion. Desværre slår den voksende ulighed også igennem når det gælder sundhed. Alle statistikker viser, at sundhedsproblemer har en klar social profil og unge mennesker rammes hårdt af denne udvikling. Hvis man vokser op i Hørsholm kan man forvente at leve ti år længere end hvis man er født i Københavns Nordvest kvarter. Sådanne skævheder er fuldstændig uacceptable for DSU og vi ønsker derfor at sætte ind når det gælder den yngre generation. En røgfri ungdom Blandt unge mennesker er der en stigende bevidsthed om, at rygning er farligt, dumt og ikke særlig sejt. Desværre fanges en del unge stadig i afhængighed, der følger dem igennem livet. DSU mener derfor, at rygeforbuddet på landets folkeskoler, hvor der ikke må ryges på området, også bør inkludere ungdomsuddannelserne, da det desværre er her mange starter med at ryge. DSU er klar over at rygeforbuddet ikke kan stå alene og er derfor positive overfor en markant stigning i afgifterne på cigaretter. Samtidig mener DSU, at det er fuldstændig uhørt, at prisen på nikotintyggegummi og -plastre er ligeså høj som på tobak. Derfor ønsker DSU, at prisen på nikotintyggegummi og -plastre bliver sat ned, så det bliver nemmere for unge at stoppe med at ryge. DSU mener også, at der skal være tilbud om rygestop-programmer på alle ungdomsuddannelser. Det skal være obligatorisk i folkeskolen at få undervisning om rygningens konsekvenser. Motion til alle Mange unge får i dag ikke den motion, de skal have for at opretholde en sund livsstil, dette sker samtidig med, at flere unge lider af fedme. Derfor ønsker DSU, at idræt bliver obligatorisk i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne - ikke kun fordi motion er sundt, men også fordi det styrker børn og unges indlæringsevne. DSU ønsker også, at det skal være nemt at dyrke motion. Derfor skal der i unges nærområder være gratis, lettilgængelige idrætsfaciliteter, eksempelvis fodboldbaner, svømmehaller og sportshaller. Kommunerne bør indse, at nedskæringer når det gælder idrætsfaciliteter kan aflæses i stigende sundhedsproblemer. Fedme er et stigende problem blandt børn og unge og er blandt andet en konsekvens af manglende motion. Det ses helt konkret ved, at et stigende antal unge får konstateret diabetes. Derudover spiser unge for dårligt, de sunde fødevare er for dyre og de usunde for billige. Side 0 af\n11 0 0 DSU mener derfor, at man bør indføre differentieret moms på sunde og usunde varer, således at de fedt- og sukkerholdige varer bliver dyrere, mens frugt og grønt bliver billigere. DSU mener, at sundhedsplejersker på landets skoler og i kommunerne skal være langt mere opsøgende overfor børn og unge med fedme, og rådgive dem og deres forældre om hvordan motion- og kostvaner kan ændres. I det hele taget er det vigtigt for DSU, at det kommunale system giver mulighed for, at unge kan få hjælp med deres problemer. Sund mad i skolen Et af de vigtigste elementer i en usund livsstil er dårlig og usund mad. Når man ser unges frokost på mange skoler og ungdomsuddannelser er problemet tydeligt. DSU er samtidig klar over, at mange unge i dag har lyst til at leve sundt men ikke har råd til det, fordi det sunde er dyrt på uddannelserne eller fordi det simpelthen ikke er til rådighed. Derfor ønsker vi, at priserne bliver sænket, så det er muligt at købe et sundt måltid mad til under 0 kr. om dagen. DSU mener dog, at det skal være helt gratis i folkeskolen. DSU mener, at al slik og sodavand skal fjernes fra uddannelsernes kantiner, så unge på den måde ikke har nem adgang til det i deres skoletid og at sunde alternativer skal promoveres i stedet. Side af\n12 0 0 0 Ungdomskriminalitet I DSU lægger vi vægt på, at alle mennesker, trods forskellige opfattelser og baggrund, føler ansvar for hinanden og oplever et fællesskab baseret på en række grundlæggende værdier, rettigheder og pligter. Fællesskabets normer sikrer alles frie og lige muligheder for udfoldelse og et godt liv i tryghed. Kriminalitet undergraver selve hjertet i samfundets fællesskab den skaber oppiskede fordomme, gør offentlige steder usikre og ødelægger dermed tiltroen til sociale forbindelser mellem mennesker. I DSU ønsker vi ikke konflikter i vores gader. Vi ønsker et samfund med et stærkt sammenhold, og ikke et samfund der splittet. Derfor er det rigtige progressive svar både at være hård ved kriminaliteten og hård ved årsagerne til kriminalitet. I perioden 000 til 00 er kriminaliteten begået af unge i alderen - år steget voldsomt. Især voldsforbrydelser og sædelighedsforbrydelser er steget drastisk. Samme voldsomme stigning ser vi også i aldersgruppen 0- år. Desværre tegner denne stigning et billede af en forrået ungdomskultur og på manglende social integration. DSU er dermed overbeviste om at den stigende ulighed og den fraværende integration mellem etniske danskere og danskere med anden etnisk baggrund end dansk, er afgørende årsag til den stigende og forrående kriminalitet blandt unge mennesker. DSU mener, at det er vigtigt, at forebyggelse blandt børn og unge prioriteres højt, så vi undgår at unge ender i kriminalitet i en tidlig alder. De unge der ender i kriminalitet skal hurtigst muligt tilbage til en normal hverdag. Derfor skal den straf, som børn og unge idømmes være den smartest tænkelige straf med mindst mulige negative konsekvenser for den enkelte. Den kriminelle lavalder DSU mener, at år er en rimelig alder for, hvornår unge skal kunne straffes. Samtidig er det DSUs ønske, at det ikke ødelægger unge menneskers ungdom og videre muligheder for et godt liv. Derfor skal ungdomsinstitutioner være en afsoningsmulighed for unge under år, således at de ikke præges negativt af det hårde miljø i fængslerne eller bliver holdt i en kriminel løbebane gennem de netværk, som afsoning i fængslerne desværre har en tendens til. Begår børn under år kriminalitet, mener DSU, at det er de sociale myndigheder og ikke domstolene, der har ansvaret. Smarte straffe og SSP-lov Der er behov for at sætte hårdere ind overfor unge under den kriminelle lavalder der begår kriminalitet. Strafansættelse er ikke domstolenes opgave, men derimod de sociale myndigheders ansvar. DSU foreslår, at man ved forseelser begået af unge under den kriminelle lavalder opererer med sanktioner, der har en opdragende karakter. Målgruppen Side af\n13 er unge, der er på vej ud i en kriminel løbebane, men som stadig kan nås af samfundet. Straffene skal have en præventiv effekt, så børn og unge ikke indleder sig i en kriminel løbebane. Og straffene skal være præventive for at vise mindre brødre og venner, at der grænser for hvad samfundet tolererer. DSU anser smarte straffe for at være et vigtigt opdragende værktøj til det kriminalpræventive arbejde. Smarte straffe kan eksempelvis være; at reparere det den unge har ødelagt nedvaskning af graffiti eller genopførelse af det, der er begået hærværk imod; at aftjene samfundstjeneste vaske politiets biler, brandvæsenets biler eller hjælpe kommunen med at gøre gader rent; at give den unge tilhold mod at komme bestemte steder; at børn får stuearrest; at politiet laver kontrakter med forældrene om børnenes adfærd; at børn besøger et fængsel. DSU foreslår, at smarte straffe uddeles af SSP systemet dvs. af skolen, forældrene og politiet i enighed. Uddeling af straffe i dette system vil kræve en reform af SSP og en egentlig SSP-lov. Det betyder, at SSP i langt højere grad skal behandle enkeltsager, hvor et barn er i risikogruppen, frem for i dag hvor mange SSP-samarbejder diskuterer områder og grupper. Derfor foreslår DSU en ny SSP-lov, hvor der er betydeligt mere ansvar for opfølgning på barnet eller den unge. Ved at lave en SSP-lov sker der en ansvarliggørelse af de involverede parter. Sager af grov karakter hvor den unge gerningsmand siden 0-års alderen har været kendt af myndighederne skal være passé under en ny forebyggende politik. Ung til ung DSU er tilhænger af oprettelse af et rejsehold, hvor tidligere kriminelle unge besøger skoler, ungdomsklubber og lignende for at fortælle om deres egne erfaringer med kriminalitet. Et rejsehold af en sådan karakter kan have en positiv præventiv effekt. Rejseholdet skal ikke være en kampagne eller et midlertidigt initiativ, men være et fast element af en målrettet præventiv indsats der skal forebygge ungdomskriminalitet. Dette forudsætter også at pengene følger med initiativet. Ud af banderne DSU er dybt forfærdede over den verserende bandekrig, og bandekriminaliteten i helhed synes at have spredt sig helt ned til børn i -års alderen. Det er en stærkt bekymrende udvikling, som med ungsocialdemokratiske øjne har en potentiel risiko for at smadre det danske fællesskab. Derfor mener DSU, at der må gøres alt tænkeligt muligt for at bremse den fremtidige tilslutning til banderne. Dette kræver både en kortsigtet, men i særdeleshed en langsigtet strategi. På kort sigt mener DSU, at staten skal tilbyde al tænkelig hjælp, genhusning og økonomisk kompensation til unge der ønsker at forlade bandemiljøet. På lang sigt er det SSP, de sociale myndigheder og kommunernes opgave at holde unge Side af\n14 0 udefra bandemiljøet. Denne indsats anser DSU for at være en kombination af at skabe bedre integration, mindske uligheden i samfundet; skabe muligheder for alle gennem uddannelsessystemet og sikre økonomiske ressourcer til konstant opfølgning på børn der kan være i risikogruppen. Samtidig mener DSU at kampagner mod vold og bander er en nødvendig del af det langsigtede arbejde. Straf til unge bryd fængslernes kriminalitetsspiral Unge der har begået kriminalitet, skal lære at kriminalitet ikke betaler sig, og at der er en konsekvens ved at begå kriminalitet. DSU mener, at der skal sættes hurtigt ind overfor unge, der har begået kriminalitet, og at de unge skal straffes på en måde, der har færrest negative konsekvenser. DSU er tilhænger af alternative former for straf. Dog skal aktiviteterne være meningsfyldte og rettet mod den enkelte unge. DSU er særligt begejstret for måder hvor den unge tages ud af sin hverdag og får en tilknytning til en familie eller arbejdsgiver over et længere forløb. For DSU er omsorg og udvikling af sociale kompetencer et vigtigt element i måden hvorpå der straffes. Side af\n15 Udsatte unge Selvom vi kan være stolte af det danske velfærdssamfund, er der stadig mange tusinder af unge mennesker der befinder sig i risikogruppen for at falde ud af både uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet, og ind i en kriminel løbebane. For at indfange disse unge er det vigtigt at have en helstøbt og visionær ungdomspolitik. Misbrug skal standses tidligere Størstedelen af udsatte unge er opvokset i socialt udsatte familier hvor misbrug, alkohol og vold har domineret og styret de unges hverdag. De er i risikogruppen for selv at ende i misbrugsproblemer, og jo tidligere unge anvender euforiserende stoffer, jo større er risikoen også for, at de ender som misbrugere. Derfor mener DSU, at kommunerne i langt højere grad end i dag bør anvende tvangsfjernelser af børn og unge. DSU erkender, at tvangsfjernelser oftest er en stor udgift for kommunerne, og mener derfor at kommunerne bør kompenseres 00 % af staten for udgifter forbundet med tvangsfjernelser. Det skønnes at ca. 000 unge i dag har misbrugsproblemer. % af de unge mellem og 0 år havde i 00 prøvet at ryge hash og hver 0. havde prøvet hårdere stoffer. Tallene viser tydeligt, at i sær hash, men til dels også hårdere stoffer, er blevet accepteret blandt de danske unge. DSU ser med stor bekymring på denne udvikling, da konsekvenserne af hash og narko er store, både for brugeren og for andre. Hvert år dør ca. mennesker som en direkte konsekvens af stoffer, og hvert år sigtes ca mennesker for narkorelateret kriminalitet. DSU mener at en legalisering af hash, er en blå-stempling af euforiserende stoffer. Unge der ender i misbrugsproblemer, starter oftest ud med et hash-misbrug, og DSU mener derfor at hash er en glidebane for mange unge, og tager derfor afstand fra en legalisering af hash. DSU mener, at det er vigtigt at opsamle viden om unge med misbrugsproblemer, og mener derfor at der skal prioriteres flere penge til at afdække problemernes omfang, og udvide behandlingstilbuddene. Herunder mener DSU at behandlingsgarantien skal udvides, så også unge under år dækkes. Der skal desuden være særlige afvænningstilbud for unge, og skelnes mellem aldersgrupper og køn da misbrugsproblemer ofte har forskellige former. I dag ser man desværre også en stigning i gruppen af en anden slags unge der ender i misbrugsproblemer. Gruppen af unge med et såkaldt fest-forbrug af euforiserende stoffer er blevet markant de senere år, men de kan være svære umiddelbart at spotte da de som regel lever i velfungerende, ofte velstående, familier og fungerer problemløst både socialt og fagligt. Denne gruppe er der generelt meget lidt viden om, og DSU ønsker øget fokus på unges forbrug af designer-drugs, herunder åben konsultering og rådgivning på alle ungdomsuddannelser, hvor unge kan søge hjælp og få information om faren ved stoffer. Endvidere foreslår DSU at man udvider mentor-ordningen, både i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne, således at unge der befinder sig i en glidebane får tilknyttet en Side af\n16 0 0 ressourcestærk voksen, som kan rådgive og som den unge kan sparre med. DSU ser derudover gerne narkosalg straffes hårdere end i dag. Ligeledes ønsker DSU, at tilgængeligheden af stoffer i nattelivet mindskes ved en koncentreret politiindsats. Selvmord blandt unge skal standses På trods af et fald i antallet af unge der begår selvmord, er antallet af selvmord og selvmordsforsøg blandt unge i Danmark stadig alt for højt. DSU mener det er problematisk, at området er så ringe belyst, og ønsker en klarlægning af problemets reelle omfang. DSU mener, at der er et fortsat behov for at aftabuisere emnet, hvorfor der skal oplyses om det både i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne, på samme måde som reproduktiv sundhed, stoffer og alkohol. DSU mener at en tidlig indsats er afgørende, og at der skal være gratis psykologhjælp på alle ungdomsuddannelser. En tidlig indsats er afgørende, for både at forebygge misbrugsproblemer og selvmord, og DSU mener, at de unges fritidsliv her spiller en afgørende rolle. Det er centralt, at der er kultur- og fritidstilbud for unge i alle kommuner, hvor unge møder jævnaldrende unge og ressourcestærke voksne. DSU mener, at det er en god idé at tilbyde klubværelse til unge over år, som har brug for at få en pause fra familien, også selvom det ikke er socialt belastede familier. Klubværelserne kan med fordel være tilknyttet den lokale ungdomsklub, og herved voksne som den unge i forvejen kender og har tillid til. Det er helt afgørende at ingen unge der overvejer selvmord eller har forsøgt at begå selvmord bliver ladt i stikken, og DSU mener derfor, at der skal indføres handlingspligt ved disse tilfælde, så hverken de unge eller deres familier står alene uden professionel hjælp. Side af\n17 Ungdomskultur Debutalderen for alkohol er faldende, antallet af kønssygdomme eksploderer og det offentlige rum er fyldt med porno. DSU ser med bekymring på nogle af de tendenser vi ser blandt danske unge. For DSU er løsningen på nogle af de ærgerlige tendenser, der ses i den danske ungdomskultur, en balancegang mellem oplysning, lovgivning overfor virksomheder og et aktivt ansvar fra folkeskoler, ungdomsuddannelser og foreningslivet. Væk fra guldmedaljen De danske unge er nummer to i EU når det kommer til mest alkoholindtag. % af unge der har haft deres alkoholdebut inden de er fyldt år fortryder et samleje. Blandt unge der har debuteret med alkohol senere er andelen %. Blandt de - årige er der flere, der begynder at drikke alkohol for at blive fulde. DSU ser med bekymring på udviklingen i de danske unges alkoholvaner, og ser det som et tydeligt udtryk for, at den alkoholpræventive indsats de seneste år har været forfejlet. Regeringen har hævet aldersgrænsen for køb af alkohol uden at øge kontrollen af butikkerne, Regeringen har nedsat afgifterne på alkohol og mange nye sodavandsagtige alkoholdrikke er kommet på markedet. DSU mener, at en aldersgrænse for år for køb af alkohol er passende, til gengæld bør oplysningen om konsekvenserne af alkohol styrkes. DSU ser gerne, at afgifterne på alkohol bliver hævet, samtidig med, at der indføres strammere regler for hvilket alkohol der må sælges. Derudover ønsker DSU et forbud mod markedsføring af alkohol. Øget tilgængelighed og manglende oplysning er stærkt medvirkende til at fastholde de danske unges store alkoholforbrug, men mangel på tilbud om aktiviteter uden alkohol er også en faktor. DSU ser gerne, at foreninger og uddannelsesinstitutioner tager et større ansvar for at ændre unges alkoholvaner. Derfor mener DSU, at ungdomsuddannelser skal forpligtes til at afholde sociale aktiviteter uden alkohol. DSU mener generelt, at kommunerne skal understøtte flere alkoholfrie tilbud til unge. Kvalificeret seksualundervisning Hver fjerde ung har haft en sexsygdom inden de fylder år,.000 nye tilfælde af klamydia konstateres hvert år, der er omkring.000 uønskede graviditeter om året og ca. 00 mennesker dør hvert eneste år på grund af usikker sex. Men andre ord, mange formår ikke at benytte prævention, så de undgår uønsket graviditet og kønssygdomme. For DSU er det tydeligt, at seksualundervisningen i den danske folkeskole hverken er tidssvarende eller tilstrækkelig. DSU ønsker, at seksualundervisningen opprioriteres, Side af\n18 sådan at der afsættes flere timer, samtidig med, at undervisningen skal udføres af udefrakommende, som er uddannet til at undervise i seksualundervisning sundhedsplejersker, sexologer etc. Derudover mener DSU, at det skal være gratis for unge under år at erhverve sig kondomer samt, at priserne på præventionen generelt skal sænkes. DSU mener endvidere, at landets læger bør have pligt til at gennemføre en test for kønssygdomme ved konsultation af unge under 0 år. Retten til at se porno eller retten til ikke at se porno? Det er ingen hemmelighed at sex sælger. Hver eneste dag bliver der udviklet nye reklamer, som reklamerer for et produkt ved at spille på det seksuelle. DSU anerkender naturligvis virksomheders ret til at reklamere for deres produkter, men betragter det som et problem at reklamer åbenlyst bruger sex og seksualitet til at sælge. DSU ser gerne mere lovgivning der sætter grænser for reklamers brug af sex. Sex må gerne sælge, men det skal sælge smagfuldt. Den øgede seksualisering af det offentlige rum er medvirkende til, at unge tidligt i deres liv konfronteres med sex og ikke mindst forskønnede kropsidealer. DSU mener ikke, at børn og unge hver dag skal se forskønnede udgaver af unaturligt tynde, storbarmede eller muskuløse modeller. Derfor ser DSU gerne, at der sættes en minimumsgrænse for BMI en hos modeller der bruges til reklamer i Danmark. Ligeledes ønsker DSU et påbud om, at reklamer der er manipulerede skal oplyse om dette på reklamen. I det hele taget ser DSU gerne, at der tages initiativer mod mere lovgivning, der skal beskytte børn og unge mod sex og porno i det offentlige rum. Ytringsfriheden er ofte blevet brugt som et argument for virksomheders ret til at bruge nøgenhed og sex i deres reklamer, men for DSU er retten til ikke at skulle møde sex og porno i det offentlige rum vigtigere end retten til at vise det frem. Sexisme er også diskrimination Den kunstneriske frihed er vigtig for den danske kultur. Retten til at udtrykke sig er essentiel for et sprudlende kulturliv. Men DSU mener også, at der må være grænser for udtryksformen blandt de danske kunstnere. Sprogbruget i kulturen påvirker uden tvivl holdningen blandt børn og unge til sex og køn, dertil kommer, at sexistisk sprogbrug ikke bør være nødvendigt for at udtrykke sig. DSU mener derfor, at der skal indføres et forbud mod sexistisk sprogbrug i kulturen. Et forbud mod sexistisk sprogbrug skal håndhæves på samme måde som forbuddet mod racistiske og injurierende ytringer. Nye medier kræver nye regler Medierne er naturligvis en af de store påvirkningsflader for børn og unge. Derfor bør medier der henvender sig til børn og unge også underligges større krav til indholdet. DSU ser gerne, at der oprettes en statslig pulje til støtte af ungdomsorienterede medier, der udover at underholde også opdrager til demokrati, respekt for andre og socialisme. Side af\n19 Nye internetmedier er de seneste år vundet frem, hvor påvirkningen ikke kommer fra en redaktion, et firma o. lign, men kommer fra andre unge. Det være sig medier som facebook, arto og twitter. DSU ser naturligvis positivt på nye kommunikationsformer, og ser det som naturligt, at hver generation finder sine egne rum at mødes i. Dog mener DSU, at oplysningen om hvordan man færdes på internettet og ikke mindst udtrykker sig på internettet skal kraftigt opdateres og opprioriteres samt, at virksomhederne bag internetsiderne forpligtes til større kontrol af billeder og sprogbrug. Side af\n20 0 0 0 Unge og bolig Et sted at bo burde være en menneskeret, men for mange unge er det desværre langt fra tilfældet. Nem adgang til boliger er nødvendig for at sikre en stor mobilitet, og er en stor forudsætning for at flere unge kan tage en videregående uddannelse. Ungdomsboliger til alle Udbuddet af ungdomsboliger i dag er på ingen måde tilsvarende med efterspørgslen. Specielt i byer med mange uddannelser er ungdomsboliger en mangelvare. DSU kan ikke acceptere, at unge skal straffes for at flytte til en by, der tilbyder den uddannelse de ønsker. Hverken kvaliteten eller udbuddet af ungdomsboliger er i dag acceptabelt for DSU. Derfor mener DSU, at alle kommuner med videregående uddannelser skal forpligtes til, at tilbyde en ungdomsbolig eller noget tilsvarende pris-, beliggenheds- og kvalitetsmæssigt til alle studerende i byen. Derudover ønsker DSU klarere regler for kvaliteten af de boliger der tilbydes unge. Lige muligheder for alle også på boligmarkedet I dag har din sociale baggrund stor betydning for dine muligheder på boligmarkedet. Forældrekøb giver bedre muligheder for unge med rige forældre og diverse indviklede optagelseskrav på private kollegier og i boligforeninger, giver langt bedre muligheder for unge, hvis forældre har stærkt netværk eller er resursestærke nok til at kunne forstå reglerne. DSU vil ikke acceptere den store ulighed blandt unge på boligmarkedet, det er uretfærdigt og besværliggør i den grad brydningen af den negative sociale arv. Derfor ønsker DSU, at skattefordelene bag forældrekøb af boliger fjernes. Mange unge har svært ved at forstå de mange regler der gælder for boligmarkedet. Derfor bør der i sammenhæng med den kommunale studievejledning også forefindes boligrådgivning til unge om hvor man kan finde en bolig, hvordan man skriver sig på en venteliste osv. Bedre vilkår for førstegangskøbere Med finanskrisen fulgte prisfald på boliger mange steder i landet, men det er samtidig også blevet langt sværere for unge at låne penge til køb af bolig. Det gør det mere besværligt at stifte familie, og er samtidig medvirkende til at mobiliteten på boligmarkedet mindskes. Derfor mener DSU, at der skal være særlige låneregler for førstegangskøbere, der skal lette låne muligheder til køb af bolig. Side 0 af


Tid: 10. maj, 14. juni, 16. august, 13. september, 10. oktober samt 8 november 2017. - Alle dage: kl. 17-20 (vi serverer sandwich samt kaffe og te). Sted: BUPL-huset, Kystvejen 17, 3., 8000 Aarhus C.\nMålgruppe: Medlemmer af BUPL Østjylland, der arbejder indenfor specialområdet, i dagtilbud og skole med inklusionsopgaver. Hvem kunne supervisionsforummet være givende forDu arbejder sikkert indenfor specialområdet, i dagtilbud og skoler med inklusionsopgaver eller har problemstillinger i det pædagogiske arbejde, forældresamarbejde eller familieorienteret arbejde etc.\nHvad får du med hjem?Supervisionen kan være med til at fremme fagligheden og kvaliteten i dit arbejde ved at udvikle samspillet mellem din faglighed og personlighed og give dig mulighed for refleksion og fordybelse over din faglige praksis. Samtidig kan du bidrage med, at BUPL Østjylland får viden om netop de problemstillinger og dilemmaer, som pædagoger møder i pædagogisk praksis i dagligdagen. Vi har tidligere gennemført lignende forløb, der har været anvendelige og til glæde for deltagerne.\nTilmeldingDet er gratis for medlemmer af BUPL Østjylland at deltage i supervisionsforløbet. Vi forventer, at deltagerne prioriterer at komme kontinuerligt i gruppen. Du kan tilmelde dig supervisionsforløbet her (den skifter automatisk til en venteliste, når der er over ti tilmeldte. Når der er nok på den, opretter vi et nyt forløb):\nVil du vide mere?Har du spørgsmål til arbejdstids- eller overenskomstmæssige forhold, kan du kontakte din TR eller fællestillidsrepæsentant eller BUPL Østjylland.


Jazz.dkCopenhagen Jazz Festival 2021Koncerter Kjeld Lauritsen Hammond Trio\nFredag 2/7 2021, kl. 19:00\nKjeld Lauritsen Hammond Trio\nKaffesalonen , København N\nOpen Air Moderne Smooth Jazz Swing Vokal DKK 75kr. (inkl. Øl/Vin)\nKjeld Lauritsen udgiver senere i år pladen ”Jukebox Jazz” som en hyldest til tidligere tiders danse- og jukeboxegnede jazzudgivelser. Med den yderst jazzede trommeslager Espen Laub har trioen indspillet en række jazzstandards fra jazzens store bagkatalog.\n”De gamle numre har noget særligt over sig. I mange år har jeg arbejdet med denne musik, der for jazz er hvad Johann Sebastian Bach er for den klassiske musik. Jeg husker stadig hvordan man i Lorry i København kunne høre jazz i verdensklasse med store pianister som Butch Lacy, Kenny Drew og Thomas Clausen, og deres repertoire har altid været en spændende udfordring for mig. Med denne trio og efter mange års arbejde med materialet var tiden nu moden til at give mit eget bud på dette ikoniske udgangspunkt for så mange fantastiske improvisationer i årenes løb. Men alene de formfuldendte temaer er jo guld værd at lytte til”.\nDa indspilningen var ved at være færdig manglede der dog noge...\nDa indspilningen var ved at være færdig manglede der dog noget – og gruppen kastede sig ud i et par groovy jazzede versioner af et rocknummer. ”Jeg måtte overtale Espen Laub til at spille helt enkelt og lægge jazzmanererne på hylden. Da han havde forstået min pointe gjorde han det fremragende!”\nPladen udkommer forår 2021 på CD, LP og streaming.\nMere om musikerne:\nKjeld Lauritsen på Hammond Orgel har længe præsenteret groovy musik med inspiration fra Jazz, Soul og Blues. Nu har han dannet en ny trio. Som de øvrige medvirkende finder vi to danske musikere fra øverste hylde, nemlig Per Gade på guitar og Espen Laub på trommer.\nKjeld Lauritsen spiller på det store Hammondorgel med roterende lesliehøjttaler og fodpedaler. Han er kendt for at udnytte instrumentet i legesyge improvisationer. Han udfylder den traditionelle rolle i gospel og orgeljazz, nemlig at erstatte både keyboards og bassist. Kjeld Lauritsen havde i mange år bandet ”The Organizers” sammen med den amerikanske saxofonist Bob Rockwell. Siden da har han udgivet 6 plader i eget navn foruden et par stykker som solist med Big Bands og 2 i samarbejde med den Islandske saxofonist Sigurdur Flosason.\nTrommeslageren Espen Laub von Lillienskjold er garant for at musikken altid swinger. Han startede til trommeundervisning som 6-årig og var allerede som barn afløser I hans fars bigband. Senere blev han den yngste trommeslager nogensinde I Aarhus Jazzorchestra. Efter at have flyttet til København har hans karriere ikke stået stille, han medvirker på utallige pladeindspilninger, og han er bl.a. en af de faste musikere på jazzstedet La Fontaine og han spiller desuden med Christina Dahl og mange andre.\nKjeld Lauritsen, hammond orgel\nPer Gade, guitar\nEspen Laub, trommer


Vallensbæk Kommune gør det nemt for dig at komme af med affaldet - effektivt og miljørigtigt. Vestforbrænding bistår Vallensbæk Kommune med administration af affaldsområdet.\nUd over almindeligt affald henter vi også storskrald, haveaffald og farligt affald. Du kan også komme af med affald på genbrugsstationen og i genbrugskuberne til glas og papir, der er placeret rundt om i gadebilledet.\nGå til Vallensbæk affaldsweb og se, hvornår dit affald bliver hentet, læs mere om de forskellige affaldsordninger samt hvad du skal gøre, hvis dit affald ikke er blevet hentet.\nHvornår dit affald bliver hentet afhænger af din adresse. Gå til din TastSelv Selvbetjening og indtast din adresse for at se affaldsplanen for dit område.\nFind tømmedage for din adresse på Vestforbrændings hjemmeside.\nHvad skal jeg gøre, hvis mit affald ikke er blevet hentet?\nHvis du ikke har fået hentet dit affald, kan det enten være fordi:\naffaldet ikke har været stillet frem og emballeret korrekt,\nrenovatøren er blevet forhindret.\nFor at renovatøren kan hente affaldet, er der nogle ting, du skal være opmærksom på. Der er nogle krav til, hvordan du skal stille affaldet, og hvordan du emballerer det korrekt. Desuden skal reglerne for adgangsveje være opfyldt.\nHvor finder jeg den nærmeste genbrugsstation?\nVallensbæk-borgere kan benytte genbrugsstationerne i Brøndby og Ishøj Kommuner:\nÅbningstider: Tirsdag og torsdag 11.00 – 18.00, lørdag 9.00 – 14.00\nÅbningstider: Mandag til søndag 09.00 – 17.00\nFind alle genbrugsstationerne i nærheden på Vestforbrændings hjemmeside.\nHvor afleverer jeg farligt affald?\nSom haveboligejer har du fået en rød miljøboks, som du skal bruge til at sortere dit farlige affald i, så det kan blive bortskaffet på forsvarlig vis.\nDu kan aflevere alle typer miljøfarligt affald på genbrugsstationen, men nogle typer farligt affald kan du også aflevere andre steder.\nAsbestaffald skal bortskaffes til godkendt modtageanlæg, så det placeres under kontrollerede forhold.\nAsbestaffald deles op i 3 forskellige fraktioner:\nStærkt støvende asbest (f.eks. asbeststøv og filtre)\nAsbestaffald, som kan støve (f.eks. bløde lofts- og vægplader)\nIkke-støvende asbestaffald (f.eks. hårde tagplader)\nDe tre typer asbestaffald anvises til godkendte modtageanlæg, der er specialiserede i at modtage den pågældende type asbestaffald.\nFor at undgå sundheds- og miljømæssige problemer er det derfor vigtigt, at asbestaffald altid anmeldes til kommunen, inden det bortskaffes.\nAsbestaffaldet skal anmeldes senest 2 uger, før byggearbejdet påbegyndes, og anmeldelsen skal ske på Byggeaffald\nLæs Arbejdstilsynets Asbestguide om, hvor der kan være asbest i dit byggeaffald.\nVirksomheder skal anmelde farligt affald, herunder olie- og kemikalieaffald til Ishøj Kommune. Ikke-genanvendeligt farligt affald skal afleveres via en af de ordninger, som Vestforbrænding driver for kommunen. Det drejer sig om:\nKlinisk risikoaffald (læger, tandlæger, dyrlæger m.fl.)\nEmballeret og uemballeret farligt affald\nHvis du ønsker at benytte en anden virksomhed end Vestforbrænding til at modtage dit ikke-genanvendelige farlige affald, skal du søge om fritagelse for afleveringspligten.\nHvis der er tale om genanvendeligt farligt affald, kan virksomheden frit vælge hvilket godkendt modtageanlæg, den vil benytte.\nMindre mængder (under 200 kg/år) farligt affald kan afleveres på en af genbrugsstationerne i Vestforbrændings opland, hvis virksomheden er tilmeldt genbrugspladsordningen.\nDu skal altid anmelde flytning af jord fra Ishøj og Vallensbæk Kommuner, hvis du skal flytte mere end 1 m3 jord fra:\nAreal, hvor der er kendskab til at jorden er forurenet.\nAnmeldelsen skal indsendes via Jordweb\nTo eller flere sammenhængende matrikler, der har samme ejer og kan betragtes som samhørende, for eksempel større boligkomplekser eller virksomheder, betragtes som én ejendom. Jordflytning kan altså, uden forudgående anmeldelse, foregå inden for ”ejendommens skel”, såfremt dele af ejendommen ikke er kortlagt som forurenet og der ikke er mistanke om – eller påvist forurening, eller hvis der foretages jordflytning fra en del af en ejendom der er omfattet af områdeklassificering til en del der ikke er omfattet.\nHvis den samlede jordflytning udgør mindre end 1 m3 kan jorden (hvis der ikke er kendskab til forurening), uden forudgående anmeldelse, afleveres på en genbrugsstation. Jord fra forureningskortlagte ejendomme må ikke afleveres på genbrugsstationen.\nAnmeldelse af jordflytninger kræver dokumentation i form af jordanalyser. Jorden skal analyseres og kategoriseres. Nogle modtageanlæg kan foretage analyser af jorden for dig (karteringsanlæg).\nDu flytter jorden til et godkendt modtageanlæg, der må modtager den pågældende type jord, og jorden ikke kommer fra en forureningskortlagt ejendom.\nFlytningen sker fra en forureningskortlagt ejendom, og vi på forhånd har godkendt en jordhåndteringsplan,\nDer er tale om en absolut akut opstået situation, fx større spild ved ulykke.\nNår du flytter jord er det væsentligt også at sikre at jorden overholder modtageanlæggets krav. Her kan være særlig skrappe krav til jordens renhed og analysekrav kan afhænge af jordens oprindelse.\nJordregulativ for Letbanen i Vallensbæk\nForurening er mange forskellige ting lige fra støjforurening til forurening af jord og vand. I værste tilfælde kan det gå ud over din sundhed.\nHvis du opdager en akut forurening som fx et olieudslip eller en brand, har du pligt til at anmelde forureningen. Ring 112 og anmeld forureningsulykken.\nForurening af jorden kan skade drikkevandet og din sundhed.\nForurenede arealer skal kortlægges i henhold til Jordforureningsloven . I Vallensbæk kommune er det Region Hovedstaden, der kortlægger alle forurenede og muligvis forurenede arealer.\nInden et areal bliver kortlagt, vil grundejeren blive varslet. Grundejeren har derefter en frist på 4 uger til at komme med indsigelser. Ifølge jordforureningsloven skal oplysningerne registreres i det offentlige matrikelregister.\nDet kræver en tilladelse fra kommunen, hvis man ønsker at ændre brugen af en kortlagt grund fra ikke-følsom til følsom anvendelse – f. eks. fra industri til bolig. Ligeledes skal man have tilladelse fra kommunen til bygge- og anlægsarbejde.\nHvis du skal flytte forurenet eller muligvis forurenet jord?\nOpgravning og flytning af jord fra kortlagte, forurenede arealer skal altid anmeldes til kommunen, inden du begynder gravearbejdet.\nVallensbæk kommune har indført et Tomgangsregulativ for at undgå unødvendig luft- og støjforurening fra bilerne. Det betyder, at din bil højst må køre i tomgang i et minut.\nTomgangsregulativet i Vallensbæk Kommune gælder alle motordrevne køretøjer - personbiler, taxaer, busser, varevogne, lastvogne, motorcyklister – på alle offentlige områder, og hver gang man standser. Det gælder også busser, som holder pause på ruten eller holder ved endestationen. Eneste undtagelser er ved trafikkøer, eller hvis man holder for rødt lys.\nKøretøjer, der til helt specielle formål har brug for motorkraften, mens de holder stille - renovationsbiler, udrykningskøretøjer og enkelte andre arbejdskøretøjer - er også undtaget tomgangsregulativet.\nDu risikerer at få en bøde på 500 kr., hvis du ignorerer forbuddet mod at lade motoren gå i tomgang i mere end et minut.\nTomgangsregulativ for Vallensbæk Kommune\nAdgang til at lade motoren i holdende motordrevne køretøjer i gang.\nI medfør af § 16 og § 17 i miljøministeriets bekendtgørelse nr. 1517 af 14. december 2006 (med senere ændringer) om miljøregulering af visse aktiviteter har Kommunalbestyrelsen i Vallensbæk fastsat:\n§ 1. Motoren i et holdende motorkøretøj må ikke være i gang længere end højst nødvendigt og højst 1 minut.\nStk. 2. Bestemmelsen i stk. 1. finder ikke anvendelse:\nså længe det motordrevne køretøj befinder sig i en trafikkø eller holder for rødt lys\nså længe det af hensyn til køretøjets anvendelse efter dets funktion er nødvendigt at udnytte motorens trækkraft til af- og pålæsning\nved udrykningskøretøjer med lyssignal i gang\nved komprimering af affald, tilvejebringelse af trykluft eller i lignende tilfælde\nved motoranvendelse, som er påkrævet i forbindelse med reparation og justering af motor\n§ 2. Bestemmelserne i § 1. gælder på offentlig vej i Vallensbæk Kommune.\n§ 3. Overtrædelse af bestemmelserne i § 1. straffes med bøde. Overtrædelser håndhæves af politiet.\n§ 4. Dette regulativ træder i kraft og er vedtaget af kommunalbestyrelsen den 2. juni 2010.\nTlf.: 4357 7777


Hønsehus byg selv » Byg dit eget hønsehus 6 step + samlesæt\nForside » Hønsehus byg selv\nSådan bygger du et hønsehus med gård trin for trin\nFå hjælp til tegninger og mål til dit hønsehus\nByg et hønsehus med et samlesæt\nHortus i brunbejdset træ\nPlus 6-kantet Hønsehus\nHvad bør jeg overveje, før jeg går igang med mit byg selv-hønsehus?\nDer kan sagtens benyttes genbrugsmaterialer\nHvordan skal hønsehuset indrettes?\nHvor stort skal et hønsegård være?\nHvor stort skal et hønsehus være?\nDet er hyggeligt med dyr i haven, og høns er et af de dyr, som er lettest at holde, hvorfor flere og flere danskere er begyndt at holde dem. Det er dog vigtigt for hønsenes velbefindende, at de har et godt hønsehus, hvor de kan sove og lægge æg.\nDer findes også en nemmere gør det selv løsning, hvor du køber et samlesæt ligesom man kender det fra IKEA med møbler, men hvor du har får det som et samlesæt til et hønsehus i stedet for, hvor tegninger og samle-vejledning medfølger – samlesæt har vi også skrevet om længere nede i denne artikel.\nMen først og fremmest tager vi nu et kig på byg selv løsningen.\nMaterialer til byg selv:\nVolierenet (køb her)\nHønsenet (køb her)\nSpærre til tagdækning (køb her)\nTagpap (køb her)\nKramper til nethegn (køb her)\nHammer (køb her)\nHængsler (køb her)\nSav (køb her)\nMaling (køb her)\nNår du gerne vil have høns, er det vigtigt, at de har god plads. Det er også rart for dig at bygge et hønsehus med plads til at stå op, da det gør fodring, rengøring og indsamling af æg meget nemmere. Guiden her tager derfor udgangspunkt i et, der er forbundet med en stor gård.\n1. For at komme godt i gang, skal du først vælge en krog i haven, hvor hønsehuset og gården kan gemmes lidt væk mellem buske eller træer. Så har de altid skygge.\n2. Start med at bygge skelettet til hønsehuset, da du dermed nemmere kan integrere det i din hønsegård. Brug gerne vandafvisende brædder, da det er meget nemmere at rengøre. Byg det gerne i to etager på højde med dig, så øverste etage er til hønsene og nederste er til hø og foder. Pladen på taget må også gerne være vandafvisende. Husk, den skal have en hældning. Hvor stort selve hønsehuset skal være, kommer an på, hvor mange høns, du gerne vil have.\n3. Når du har bygget skelettet, skal du lave et hul i den side på øverste etage, som skal vende ind mod gården og give hønsene frit lejde til at gå ind og ud. Efter det kan du med fordel gå i gang med at lave to låger: én til nederste etage og én til øverste, så det er nemt at få adgang. Husk også at lave siddepinde og redekasser til hønsene.\n4. Gå herefter i gang med at lave fire vægge til hønsegården og monter et volierenet i baner. Grav væggene en halv meter ned og lad nettet gå lige så langt ned, så ræven ikke kan grave sig under. Monter herefter hønsenet. Husk at efterlade et hul der, hvor hønsegården skal være.\n5. Når væggene er monteret og hægtet sammen, er det tid til at lave taget, så hønsene altid har ly. Brug gerne tagplader for bedre holdbarhed.\n6. Endeligt skal lågen til hønsegården laves. Her skal der også bruges volierenet, som sættes fast med kramper. Når du har sikret, at alt er stabilt og sidder godt fast, kan du evt. gå i gang med at male hønsehuset.\nSe også: Sådan bygger du et hundehus\nHar du brug for hjælp til mål og tegninger til det hønsehus, du godt kunne tænke dig, kan du med fordel tage et kig på bogen, Byg et hønsehus, da den indeholder forskellige tegninger på hønsehuse med trin-for-trin guides, så du helt nøjagtigt ved, hvordan du skal bygge det.\nDet gør processen noget nemmere, ligesom du også helt præcist ved, hvad du kommer til at skulle bruge af materialer og værktøj. Det skal bygges godt og solidt, så der ikke kommer hverken ræve, mårhunde eller andre hønseglade dyr forbi hønsegården om natten.\nLæs også: Sådan lærer du at tegne selv (nemme tegninger)\nBliver hønsehuset og hønsegården for stort et projekt at gå i gang med fra bunden, kan du også gøre det nemmere for dig selv med et samlesæt. Der findes mange forskellige på markedet, så du bør kunne finde en, der passer perfekt til det antal høns, du gerne vil have i haven.\nRelateret guide: Byg selv kaninbur\nFordelen ved et samlesæt er, at du får leveret alle de materialer, du skal bruge og derfor ikke behøver at gå i et eller flere byggemarkeder for at finde og samle det sammen, du skal bruge. Derudover får du også det hele leveret lige til døren, hvilket sparer dig for en del tid og besvær.\nHar du derfor ikke noget imod at bygge et hønsehus selv med lidt hjælp udefra, kan du få et rigtig godt hønsehus med hønsegård med et samlesæt for meget rimelige penge.\nSe blandt andet følgende samlesæt:\nDet 6-kantede hønsehus er en komplet løsning, hvis du skal have høns hjemme. Huset bliver levert delvist samlet. Hønsehusets fordele: - Trappe med siddepinde og en hævet redekasse, så æggene nemt kan indsamles - En dobbeltdør, der gør det nemt at muge ud\nPris fra 17.550\nPlus hønsehus firkantet 1505-1 (240x124x187/152) cm Ubehandlet\nFlot hønsehus komplet klar til brug. Mål: Bredde: 124cm Længde: 241cm Højde: 188/152cm â¢ Leveres i ubehandlet fyr/gran i færdigsamlede sektioner â¢ Hønsegård m/stige til redekasse â¢ Leveres med siddepinde â¢ Adgang til hønsegård via dobbeltdør, så d\nKartonvægt: 23,0 kgProduktvægt: 21,0 kgTræ: Imprægneret fyrtræ.Tråd: galvaniseretSkuffe: Udvidelig, designet med stålpladeTag: Vandafvisende tagpap.Niveauer: To niveauer forbundet med trapper.Produktmål samlet (L x B x H): 174,0 x 66,0 x 98,0 cmDøre: to d\nVærd at vide: Størrelse: 186 x 62 x 114 cmVægt: 35 kgImprægneret fyrretræTaget består af vandafvisende tagpapTo niveauer forbundet af trappeHønsehusene er på imellem 5-9 stykker som skal samles BEMÆRK AT DETTE ER EN BESTILLINGSVARE SOM AFSENDES FRA VORES\nKartonvægt: 45,0 kgProduktvægt: 44,00 kgTræ: Imprægneret fyrtræ.Tråd: galvaniseretSkuffe: Udvidelig, designet med stålpladeTag: Vandafvisende tagpap.Niveauer: To niveauer forbundet med trapper.Døre: en dør foranMål: 193cmx75cmx103cmBemærk at dette hønsehu\nHønsehus i træ brunbejset 197 x 75,5 x 103 cm\nHønsehus Luxus 4-6 Høns 122x130 cm\nSort hus på ben, med grønt eller sort tag, da det kan vendes. Taget kan hurtigt tages af, for nemmere rengøring. Med 2 redekasser. Redekassemål 31 x 30 x 33. L: 122 - B: 130 - H: 90 cm (Inkl. redekasse) Til 4-6 høns. Med 2 siddepinde. Med simpel ventilat\nHønsehus Luxus 6-8 Høns 140x125 cm\nSort hus på ben, med grønt tag. Taget kan hurtigt tages af, for nemmere rengøring. Med 2 redekasser. Redekassemål 31 x 30 x 33. L: 125 B: 140 H: 112 cm (Inkl. redekasse) Til 6-8 høns. Med 2 siddepinde. Med simpel ventilationsluge.Fremstillet i robust og g\nHønsehus Luxus 6-8 Høns 240x120 cm\nL: 240 B: 120 H: 102 cm (inkl. redekasse) Til 6-8 høns. Taget kan vendes så det enten er grønt eller sort. Med 2 åbninger i huset for nem rengøring. Med 2 siddepinde i huset. Løbegård i kraftig galv. 2 x 2â trådnet, wiretykkelse 3,0 mm. Løbegård klikke\nHortus i brunbejdset træ måler 198 x 78,5 x 103 cm, og er et meget praktisk hønsehus i to etager. Der følger indhegning med, ligesom der også er en udtræksskuffe til nem rengøring. Hønsehuset har desuden også en stor låge, så det er nemt at få adgang til hønsene. Når du modtager hønsehuset, er det delvist monteret i sektioner, hvilket gør det nemt at samle. Den vejledende pris for hønsehuset her er 2.399 kroner.\nRyom måler 225 x 95 x 143 cm, og er et hønsehus med overdækket løbegård og redekasser med 2 rum. Det er godt for dig, der ikke før har prøvet at have høns. Det har plads til 6 høns og rummer siddepinde, stige, udtræksbakke og skydelåge til ventilation. Det bliver leveret usamlet, men er meget ligetil at samle. Den vejledende pris er 2.999 kroner.\nPlus 6-kantet er i sortgrundet træ og måler 240 x 240 cm samt 270 cm i højden. Det er et godt hønsehus i ret god kvalitet og har en meget praktisk indretning i 2 planer med nem adgang via en stor dobbeltdør. Det nederste plan i hønsehuset er indrettet som en åben gård med delvis skygge fra redekasserne. Der hører en trappe med til hønsene, så de frit kan bevæge sig rundt. Den vejledende pris er 15.999 kroner.\nSamlesættene er alle af god kvalitet, ligesom der er tænkt på, at det skal være svært eller nærmest umuligt for en ræv eller andre rovdyr at trænge ind til dine høns. Hvad du vælger af samlesæt er derfor afhængigt af, hvilken størrelse og udseende du ønsker på dit nye hønsehus. Det behøver ikke nødvendigvis placeres bagerst i haven eller i et hjørne. Sørg dog for at placere det et sted, hvor der både er luft og skygge, så det ikke bliver for varmt, når solen står ned på hønsehuset og gården.\nDerudover er det selvfølgelig også god kutyme lige at snakke med naboerne, så der ikke kommer klager over dine nye beboere.\nDet første, du skal tage stilling til, er, hvor hønsehuset skal stå henne. Når det er afgjort, skal du finde ud af, om det skal stå på jorden, eller om det skal hæves. Fordelene ved at hæve det kan være, at mus og rotter ikke har så nem tilgang til huset.\nHar du en kat, kan det også anbefales, at hæve det så meget, at den kan komme ind under huset – det er nemlig en effektiv måde, at sørge for, at mus og rotter ikke kommer ind.\nFor at minimere udgifterne, anbefales det, at man bygger af genbrugsmaterialer. Find nogle solide stolper (som f.eks dem vi brugte i halvtag guiden), som kan bruges til skellet. Sørg desuden for at isolere hønsehuset godt, så frosten bliver holdt på afstand om vinteren – samtidig kan hanens galen heller ikke høres så godt på denne måde.\nDet er vigtigt, at der ikke er træk, men der skal samtidig være mulighed for ventilation, så der ikke opstår råd i huset. Facaden kan bygges af gamle brædder eller andet, så længe, at det er holdbart.\nDer er et par ting, der er obligatoriske, at have i sit hønsehus. Først og fremmest skal hønsene have en siddepind passende til racen. Den skal ikke være rund, men flad, så hønsene bruger mindst mulige kræfter, når de står på den. Under den, skal der placeres et gødningsbræt, hvorfra hønsenes afføring kan skrabes ned i en spand, så de ikke går oven i det.\nDerudover skal der være redekasser til æg, trug til foder og vandfaciliteter. Et billigt fodertrug, kan laves af et stykke tagrende.\nHøns skal hver især have minimum 0,6-0,7 m2 – og gerne mere.\nInde i hønsehuset kan høns godt lide at være forholdsvis tætte. En god tommelfingerregel er minimum 1 m2 pr. 3 høns.


Deadline om Syrien – 🗝 Jan Oberg\nBrev til DR Deadline’s redaktion\nIngen nævnte Vestens tåbelige konflikthåndtering og våbeneksport eller Kofi Annan og hvorfor dette det bedste initiativ blev undermineret. Ingen talte om at Syrien handler om hele Mellemøsten, Iran etc. Ingen spurgte om Friends of Syria var sådan en god idé? Flere talte om at “vi” og “det internationale samfund” havde gjort for lidt for de formodentligt fredelige oprører.\nOg alle syntes at tro på “forhandlinger”. Men forhandlinger har ikke en chance fordi man simpelthen ikke kan tage folk fra slagmarken til et forhandlingsbord uden meget meget omfattende konsultationer og planlægning.\nJa, og så var fokus naturligvis helt på alle der har våben. 98% af menneskene i Syrien, der aldrig har rørt et skydevåben, eksisterede ikke. Og der blev ikke stillet spørgsmål om løsningen.\nMen tak til Poyâ Pâkzâd for at kæmpe bravt for det synspunkt at økonomisk krise er en meget central konfliktårsag. Med det argument følger også at det hele kunne være undgået hvis “vi” havde hjulpet på denne økonomi i sin tid i stedet for at indføre sanktioner og dermed blot øge krigsrisikoen.\nDocent, freds- og konfliktforsker\nDirektør, Den Transnationale Stiftelse, Lund, Sverige\n‘Deadline’ hepper på krig | Jan Øbergs langsomme blog says:\n[…] Jeg skal afstå at belære mediefolk og redaktioner om hvad der er ordentlig journalistik, vederhæftig information og kildekritik. Men dette indslag bar ikke præg af nogen af delene. Og dét er sket før. […]\n‘Deadline’ hepper på krig – Life • Peace • Art says:\n23 July, 2020 at 9:23 pm


Hvilke reaktioner kan Arbejdstilsynet give?\nHvis Arbejdstilsynet afdækker arbejdsmiljøproblemer på et tilsynsbesøg, kan det give forskellige reaktioner. Det kan fx være vejledning eller en afgørelse om, at virksomheden skal iværksætte en konkret handling. Arbejdstilsynet kan også udstede bøder eller politianmelde en virksomhed, hvis der er tale om grove overtrædelser af arbejdsmiljøloven.\nLever en virksomhed ikke op til sine pligter efter arbejdsmiljøloven, har Arbejdstilsynet forskellige reaktionsmuligheder.\nVirksomheden kan få et forbud, hvis der er overhængende og betydelig fare for medarbejdernes eller andres sikkerhed og sundhed. Et forbud betyder, at arbejdet skal stoppe øjeblikkeligt, og at det ikke må genoptages, før det kan udføres forsvarligt.\nVirksomheden kan få et strakspåbud, hvis der er tale om et alvorligt arbejdsmiljøproblem. Et strakspåbud betyder, at fejlen skal udbedres med det samme. Arbejdstilsynet kan give virksomheden lov til at lave en midlertidig løsning, indtil det er muligt at løse problemet permanent.\nHvis virksomheden får et påbud med en frist, betyder det, at den kan forsætte arbejdet, men at den skal finde en permanent løsning på problemet inden fristens udløb. Arbejdstilsynet bestemmer fristen og sikrer, at den er lang nok til, at virksomheden kan finde en god og holdbar løsning på problemet.\nVirksomheden kan få et påbud uden handlepligt, hvis den har overtrådt arbejdsmiljølovgivningen, men ikke skal igangsætte handlinger på grund af afgørelsen. Det kan fx ske, hvis virksomheden løser problemet, inden tilsynet er afsluttet.\nUndersøgelsespåbud (§ 21 påbud)\nVirksomheden kan få et undersøgelsespåbud, hvis Arbejdstilsynet har en konkret mistanke om, at arbejdsforholdene ikke er sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarlige, eller som led i en mere generel undersøgelse eller løbende kontrol af forholdene, fx i en branche. Et undersøgelsespåbud betyder, at virksomheden skal foretage undersøgelser, udtage prøver eller gennemføre besigtigelser for at sikre sig, at arbejdsforholdene er i orden.\nVirksomheden kan få et rådgivningspåbud, hvis den får et påbud om et alvorligt eller komplekst arbejdsmiljøproblem, der er vanskeligt at løse, og som er omfattet af bekendtgørelsen om brug af autoriserede rådgivningsvirksomheder på arbejdsmiljøområdet. Virksomheden kan også få et rådgivningspåbud, hvis den får et påbud om at undersøge det psykiske arbejdsmiljø eller substitution af stoffer, hvis den får et påbud om mange arbejdsmiljøproblemer, eller hvis påbuddet vedrører udarbejdelse af en plan for sikkerhed og sundhed på en byggeplads.\nEt rådgivningspåbud betyder, at virksomheden skal bruge en autoriseret rådgivningsvirksomhed til at hjælpe med at løse og forebygge det arbejdsmiljøproblem, som påbuddet handler om.\nSe Arbejdstilsynets liste over autoriserede arbejdsmiljørådgivere\nVejledning er information om arbejdsmiljøreglerne eller anbefalinger til, hvordan et bestemt arbejdsmiljøproblem kan forbedres. Arbejdstilsynet giver vejledning, hvis der er arbejdsmiljøforhold på virksomheden, som kan justeres, men hvor der ikke er grundlag for at træffe en afgørelse. Vejledningen kan gives mundtligt eller skriftligt. Vejledninger er ikke retligt bindende for virksomheden.\nEn virksomhed, der har fået et påbud med frist, et strakspåbud eller et forbud skal - inden fristens udløb - meddele Arbejdstilsynet, hvordan den har løst påbuddet. Arbejdstilsynet kan aflægge et eller flere uanmeldte kontrolbesøg på virksomheden for at sikre sig, at problemerne er løst tilfredsstillende.\nAdministrative bøder og politianmeldelse\nArbejdstilsynet har også mulighed for at give administrative bøder eller politianmelde virksomheder.\nEn administrativ bøde er et tilbud til virksomheden om, at den kan afslutte sagen, hvis den betaler en bøde, inden fristen udløber. Virksomheden har altså ret til at lade være med at betale bøden, men Arbejdstilsynet vil i så fald indstille virksomheden til retslig tiltale efter betalingsfristens udløb.\nVirksomheden kan få en administrativ bøde, hvis der er tale om grove materielle overtrædelser af tydelige og alment velkendte områder af arbejdsmiljøloven eller overtrædelse af anmeldelsespligten til:\nRegistret for Udenlandske Tjenesteydere (RUT).\nArbejdstilsynet udsteder kun administrative bøder, hvis overtrædelsen er klar og ukompliceret og ikke beror på et skøn.\nPolitianmeldelse benyttes, når der er tale om en grov overtrædelse af arbejdsmiljøloven, hvis virksomheden ikke retter sig efter Arbejdstilsynets påbud eller ved overtrædelse af anmeldelsespligt til Registret for Udenlandske Tjenesteydere (RUT).\nPolitiet kan efterfølgende rejse tiltale mod virksomheden. Det er anklagemyndigheden, der bestemmer, om der skal rejses tiltale mod virksomheden, og det er anklagemyndigheden, der har bevisbyrden.\nOvertrædelse af arbejdsmiljøloven straffes normalt med bøde, men kan i særligt grove tilfælde medføre frihedsstraf. Overtrædelse af anmeldelsespligt til (RUT) straffes normalt med bøde.\nAfgørelser, høring af virksomheden og klagemulighed\nVirksomheden bliver hørt om alle afgørelser, der ikke er til fordel for den. Som hovedregel får virksomheden lejlighed til at komme med mundtlige bemærkninger til de problemer, Arbejdstilsynet konstaterer på tilsynet. Hvis der ikke er en repræsentant for virksomhedens ledelse til stede ved tilsynet, så bliver virksomheden hørt skriftligt. Det er også tilfældet, hvis der er tale om et særligt kompliceret arbejdsmiljøproblem.\nVirksomheden kan klage over afgørelsen til Arbejdsmiljøklagenævnet, som er et uafhængigt klageorgan. Klagen skal sendes til Arbejdstilsynet inden fire uger efter, at virksomheden har modtaget afgørelsen. Arbejdstilsynet videresender klagen til Arbejdsmiljøklagenævnet.\nHvis en klage over et påbud er indsendt til tiden, har den opsættende virkning. Det betyder, at virksomheden ikke behøver at rette sig efter påbuddet, mens klagen bliver behandlet. Det gælder ikke for klager over strakspåbud og forbud, som skal efterkommes, selv om virksomheden har klaget.\nLæs mere om tilsynstyperne og de forskellige reaktioner\nMere om de forskellige tilsynstyper og reaktioner på Arbejdstilsynet hjemmeside\nFind en arbejdsmiljørådgiver på Arbejdstilsynet liste over autoriserede rådgivere


I næsten alle firmaer, både store og små, gælder det, at projektstyring er forudsætningen for at blive – og forblive – organiseret. Der findes mange forskellige projektstyringsværktøjer, som kan hjælpe med at styre ressourcer, planlægge og kontrollere omkostninger, kommunikere effektivt med flere teammedlemmer og spore status på ethvert givent projekt. Mens nogle af disse værktøjer kan installeres som software på individuelle netværkscomputere, er mange af dem webbaserede – dvs. at de kan tilgås i skyen.\nFordelene ved et projektstyringsværktøj i skyen\nMåske er du en af dem, der ryster på hovedet, når du hører ordene “cloud computing”, men træk lige vejret et øjeblik og overvej, hvad det rent faktisk betyder. Projektstyringsværktøjer i det lokale miljø er placeret et fast sted, mens skybaseret software omfatter en række fordele, herunder nedenstående:\nLavere startomkostninger. Når du bruger projektstyringssoftware i det lokale miljø, så skal du betale for en række elementer, herunder investeringer i softwarelicens, serverhardware, it-personale til support, længerevarende installationer osv. I modsætning hertil er en skybaseret løsning typisk baseret på et månedligt eller årligt gebyr.\nStørre sikkerhed end nogensinde. I modsætning til hvad mange virksomhedsledere har ment før, så er sikkerheden i skyen lige så stor som løsninger i det lokale miljø – virksomheden har blot ingen kontrol over de fysiske servere. Som man kunne læse i en nylig artikel i Forbes, så er "cloud computing ikke længere en oxymoron."\nTilgængelig overalt. Du har adgang til din projektstyringssoftware i skyen, så længe du har en internetforbindelse. Idet adgang opnås via en webbrowser, så er det også muligt at give teammedlemmer adgang til at få vist, redigere og styre dokumenter via andre enheder end computere.\nTeam-følelse. Selv når medarbejdere sidder langt fra hinanden, så føler de sig som del af en sammenhængende enhed med en skybaseret løsning. Idet alle modtager minutvise opdateringer, så er der ingen relevant projektdeltager, der utilsigtet lukkes ude af samtalen. Desuden kan samtaler gennemføres i projektområdet (i stedet for via mail) og lagres som en henvisning til senere brug.\nSkærpet produktivitet. Takket være en central placering, hvor alle projektoversigter, opgaver, dokumenter, newsfeeds og kalendere opbevares, så kan skybaserede projektstyringsløsninger spare tid. Og når der spares tid, så skærpes produktiviteten. Desuden giver en central placering teammedlemmer mulighed for at tilgå projektdokumenter i realtid, uanset hvor de sidder.\nRealtidskommunikation. En af de største fordele ved at bruge projektstyringssoftware i skyen er adgangen til at give hurtig feedback på oplysninger, lige så snart de overføres til projektarbejdsområdet. Dette kan også skærpe produktiviteten, fordi det mindsker risikoen for, at arbejde skal gøres om.\nOpdaterede, datadrevne beslutninger. Et firma med ambition om at blive – og forblive – lønsomt, skal helst basere beslutninger på andet end blot en fornemmelse. Det gode ved skybaseret software er, at indhold bliver opdateret straks og giver dig let adgang til de nødvendige oplysninger. Desuden har de fleste værktøjer indbyggede rapporter, så du får leveret den nødvendige indsigt og kan tage forretningsrelaterede beslutninger.\nForenklet it. Når du bruger projektstyringssoftware i det lokale miljø, så er du typisk ansvarlig for servervedligeholdelse, som skal udføres af internt it-personale. Skybaseret software på den anden side vedligeholdes for dig af tjenesteudbyderen (eller en anden ressource) – hvorved du sparer tid og besværet med at rode med opdateringer eller fejl, og desuden kan du bruge tiden på at fokusere på at drive dine projekter problemfrit.\nUmiddelbare opdateringer. Til forskel fra software i det lokale miljø, som kræver, at du downloader opdateringer, når en ny version udsendes, så opdateres skybaserede værktøjer automatisk. Der er ingen grund til at betale for at opgradere den komplette programpakke eller vente på, at dit it-team får tid til at implementere opdateringerne.\nTrin til at finde den bedste skybaserede projektstyringsløsning til dig\nDesværre er det ikke helt så enkelt at komme i gang med at bruge en ny projektstyringsløsning, som det er at definere forskellen mellem projektplanlægningsløsninger i det lokale miljø og online. Det kræver adskillelige trin at vælge den bedste løsning til dit firma – men slutresultatet er besværet værd. Følg nedenstående fremgangsmåde for at vælge en kvalificeret tjenesteudbyder.\nTrin 1: Udfør en behovsanalyse.\nAlle ved, at virksomheder er forskellige og har forskellige størrelser, målsætninger og behov. Det betyder, at det er op til din virksomhed at beslutte, hvilke løsninger bedst opfylder dine behov. Sørg for, at dem, der faktisk skal bruge produktet, bliver hørt under drøftelserne. Tag højde for faktorer, som f.eks. om dine projekter kun omfatter interne medarbejdere eller også eksterne kunder, eller hvilke typer rapporter du skal køre. Når du har fået greb om dine behov, så er det lettere at evaluere tjenesteudbydere baseret på hvilke funktioner, de tilbyder.\nTrin 2: Research, research, research.\nNår du søger efter en tjenesteudbyder, skal du være på udkig efter dem, der tilbyder de følgende funktioner:\nDriftsikkerhed i virksomhedsklassen\nMulighed for hurtigt at tilføje teams og projekter\nRapporteringsfunktioner, der giver hurtigt indblik i din portefølje\nEt velkendt miljø, eller i det mindste et, der er let at navigere i og bruge\nAdgang til at se og handle på opgaver på ét sted\nTilrettelæggelse af kapaciteter, der giver dig mulighed for at planlægge og styre aktiviteter effektivt\nOversigtsdashboards for datadrevne beslutninger\nIt-support døgnet rundt\nKontinuerlig sikkerhedskopiering af data, genoprettelse efter nedbrud og globalt redundante datacentre\nSkalerbar løsning, der vokser med din virksomhed\nTrin 3: Prøv en testkørsel.\nDu bør prøve en projektstyringsløsning, før du implementerer den, på samme måde som når du prøvekører en bil, før du køber den. Testkørsler giver dig adgang til at kigge nærmere på et værktøjs funktioner og få en fornemmelse af, hvordan værktøjer fungerer i situationer, der svarer til din.\nTrin 4: Overvej tidslinjen og processen for implementeringen.\nHvis valget er faldet på et onlinebaseret projektstyringsværktøj, er det lige meget, om det stemmer godt overens med dine aktuelle programmer – dette gælder kun for løsninger i det lokale miljø. Men du er nødt til at overveje, hvornår du har nok personale og økonomi til at foretage skiftet, og derefter koordinere med din valgte tjenesteudbyder for at få tingene realiseret.\nTrin 5: Implementér, og træn personalet.\nDu har endelig fået implementeret en ny projektstyringssoftwareløsning. Tillykke! Men desværre er der stadig en del arbejde at gøre. Det er vigtigt at sørge for, at dine medarbejdere har fået den rette træning, så de kan bruge det nye værktøj effektivt. Opsæt flere sessioner, så alle kan indarbejde en i deres arbejdsplan. Desuden skal du oprette øvelsesprojekter, så alle har mulighed for at granske og blive fortrolige med værktøjets funktioner, før de skal bruge det i den virkelige verden.\nProjektstyring i skyen er et kig ind i fremtiden. Find et værktøj, der fungerer for dig – og bliv ikke hægtet af udviklingen.


Voxpop: Politikere får serveret det hele - sn.dk - Slagelse\nStørstedelen af de adspurgte mente, at ordningen var en god idé. Men der var enkelte, der ikke mente, at politikerne behøvede flere goder.\nArtiklen: Voxpop: Politikere får serveret det hele\nVoxpop: Politikere får serveret det hele\nEn rundspørge blandt borgerne i Slagelse viser, at størstedelen af de adspurgte forholder sig positive til den nye chikaneordning. Men enkelte mener, at den hårde tone er selvforskyldt.\nSlagelse - 12. oktober 2021 kl. 09:10\nDet er en rigtig god idé med sådan en ordning. Det er ikke rimeligt, at politikerne mødes af grove kommentarer, så selvfølgelig skal de have mulighed for at få hjælp.\nSådan lyder den konstaterende og støttende melding fra Merete Rosengren, da Sjællandske spurgte hende og 10 andre i går, mandag, hvad holdningen til chikaneordningen er.\n- Man kan undre sig over, at de ikke har fået tilbudt hjælpen noget før. De er trods alt valgt ind, så derfor skal vi også værne om dem, lyder det fra en mand, der har ønsket at være anonym i rundspørgen.\nDet synes at være udtalelser som Merete Rosengrens, der dominerer i spørgsmålet om, hvad borgerne synes om ordningen.\nMen der er også enkelte, der mener, at posten som politiker i forvejen nyder for mange goder.\nEn af dem er June Andersen fra Slagelse. Hun mener ikke, at der er behov for at finansiere en sådan chikaneordning ved hjælp af kommunale midler.\n- Jeg har det sådan lidt, de (politikerne, red.) får det hele serveret i hoved og røv. Vil man være noget ved musikken, så må man stå på mål for det man siger - sådan må det være. De (politikerne, red.) får en god hyre og så må de affinde sig med, at det der bliver sagt, det kan give bagslag.\nEn lignende melding kommer fra to anonyme kvinder, der selv frygter at blive overfaldet. De efterspørger et større og mere generelt fokus på problematikken ved fysiske overfald og trusler.\n- Der er da mange, der får grimme beskeder på sociale medier. Selvfølgelig skal det til livs. Men hvad med alle dem, der ikke politikere? Man hører så mange ting i dag. Vi er selv bange for at blive overfaldet - og for konsekvenserne, forklarer de to kvinder.\nVi skal passe på politikerne\nDe tre veninder Linda Andersen, Ninna Pedersen og Connie Hansen er enige om, at ordningen er et godt tiltag. De mener, at det er på sin plads med nogle tydelige rammer, der kan sikre politikernes privatliv.\n- Folk skriver så mange grimme ting online. Og der er også mange, der ikke synes, det er en god idé. Men det kan jeg ikke hidse mig op over. Jeg synes kun, at det er på sin plads, at de, der har brug for det, får hjælp, siger Linda Pedersen.\nConnie Hansen stemmer i og forklarer, at det også giver god mening med ordningen i forhold til politikernes familier.\nFra venstre mod højre: Linda Andersen, Ninna Pedersen og Connie Hansen synes allle, at det er en god idé at sikre politikerne mod chikane og trusler.\n- Selvfølgelig skal vi hjælpe dem. Det én ting, hvad der bliver sagt af grimme ord og så videre til politikerne - det er ikke i orden. Men en anden ting er også, at det kommer til at gå ud over deres familier. Det har de på ingen måde fortjent, siger hun til Sjællandske.


Vandaktiviteter | Akviteter på eller i vand | Se mere her\nAlle vild med vand aktiviteter\nKano, stand up paddle, sejl, fisk, svøm – spring ud i masser af våde aktiviteter i ACTURE PARK.\nMellem Haderslev og Aabenraa og lige ned til dejlige Genner Bugt ligger Sønderballe Strand Camping, med lille badestrand...\nMed et ophold hos Sandersvig Camping & Tropeland er du garanteret oplevelser for hele familien - hvad enten du er ...\nSejlturen med Fjordbåden Helene på den smalle fjord er en smuk naturoplevelse, hvor du har chance for at komme helt tæt ...\nOvernat på Gåsevig Strand Camping, så er du garanteret strand, skov og masser af udeliv. Smid dig på sandstranden, ta...\nCamping for rigtige vandhunde\nOvernat på Gammelbro Camping - her løber du aldrig tør for underholdning! Plask i badelandet på regnvejrsdage eller g...\nStandup Paddleboarding er en slags surfing, som oprindelig stammer fra Hawaii. Du står op på dit paddleboard og padler d...\nKør på vandet på tour de vandcykel\nVandcykler er både sjovt og sejt. I Haderslev Dampark kan du leje vandcykler og få en oplevelse på vandet med den skønne...\nHar du planlagt en tur til Haderslev-området, så er der rig mulighed for at slippe din indre vandhund løs. ACTURE PARK byder nemlig på vandaktiviteter for enhver smag. Lige fra standup paddle board, kajak, kano og vandcykel til fiskeri, svømning og badeland. I ACTURE PARK finder du med garanti lige netop den vandaktivitet, du har lyst til.\nSlå øjnene op ved vandkanten\nOvernatningsmuligheder har du også mange af i Haderslev-området. Her finder du både hoteller og vandrehjem, men også camping, hvor du kan komme helt tæt på vandet og naturen i området. Bor du på Gammelbro Camping, Gåsevig Strand Camping eller Sandersvig Camping og Tropeland, kan du slå øjnene op til lækker natur og sjove aktiviteter lige ved vandkanten og få en aktiv start på dagen.\nDer er gratis søvand!\nGanske vist er der rig mulighed for at få sig en dukkert på stranden langs kyststrækningen ud mod Lillebælt, men hvad med en forfriskende svømmetur i en af de skønne søer i området? Ja, i Sønderjylland er der søvand nok til alle, og Vedsted Sø er ovenikøbet en af de reneste søer i Sønderjylland. Vidste du iøvrigt, at der kan fanges både laks og havørred i Gram Slotssø? Så husk fiskestangen på din næste tur til Syd- og Sønderjylland.\nBadeland – svøm, sprøjt, spring, sauna og spa\nVand er altid en succes. Tag til Vojens Svømmehal - her er vand for vandhunde i alle aldre. I kan svømme i det 25 meter ...\nSlaaaap helt af – med stilleaften\nHvad er bedre, når man har været aktiv hele dagen ... end at forkæle dig selv med en stilleaften med afslappet og hyggel...