Boligprisen i Spanien steg med 5,6% i andet kvartal af 2017\nDen gennemsnitlige pris på brugte boliger registrerede en stigning på 5,8%, og den for nye boliger steg med 4,4%.\nDen gennemsnitlige pris på gratis boliger steg med 5,6% i andet kvartal 2017 i forhold til året før, tre tiendedele mere end i foregående kvartal, hvilket er den højeste vækstrate siden første kvartal 2016, ifølge Boligprisindeks (IPV) af National Institute of Statistics (INE).\nPå denne måde er der allerede tretten kvartaler i træk, hvor huspriserne har positive mellemrenter. I kvartalet steg den gennemsnitlige boligpris med 2% mellem april og juni.\nEfter boligformål steg gennemsnitsprisen på brugte huse med et halvt punkt til 5,8% i andet kvartal, den højeste sats siden første kvartal 2016. I tilfælde af nye boliger, på 4,4% i samme periode, mere end et point lavere end foregående kvartal.\nKvartalsforhøjelse på 2%\nI kvart om kvartalet (andet kvartal 2017 i første kvartal) steg boligprisen med 2% sammenlignet med en vækst på 2,3% i de første tre måneder af 2017. Med denne nye kvartalsvise stigning er prisen på boligkæder seks på hinanden følgende kvartaler af fremskridt. Efter type boliger steg prisen på den nye med 2,6% i kvartalet, mens prisen på den brugte steg med en kvartalsforøgelse på 1,9%.\nPetra Hönig er din ejendomsmægler i Quesada, El Raso og Orihuela Costa.\nSe vores portefølje af ejendomme i Costa Blanca, hvor du finder et udvalg af uovertruffen boliger i Ciudad Quesada, Villamartin, Orihuela Costa og Guardamar.\nFra det øjeblik du kontakter os, bestræber vi os på at forstå dine præferencer for at give dig de muligheder, der passer bedst til dit budget og hjælpe dig med at maksimere din investering. Vi er specialiseret i både videresalgsegenskaber og nybyggeri, af alle typer budget, både inden for Costa Blanca og indenland.


Foredrag om Antoni Gaudí - modernismen og Barcelona\nForedrag om den geniale catalanske arkitekt og hans værker i Barcelona\nForedrag om den kendte spanske arkitekt, Antoni Gaudí og om den kulturbevægelse, han var en del af. Antoni Gaudí blev født i 1852 syd for Barcelona i den lille by Reus, men flyttede snart til storbyen Barcelona, hvor han blev præget af de mange bygninger fra gotikken, der skulle blive en inspirationskilde gennem hele hans karriere.\nGaudí voksede op i en periode, hvor Catalonien oplevede en kulturel opblomstring (la Renaixença). 'Den catalanske renæssance' betød en forøget interesse for catalansk historie, for den catalanske storhedstid i middelalderen og for catalansk sprog & kultur. Inden for arkitekturen betød renæssancen en voldsom kunstnerisk opblomstring, som det bl.a. skulle komme til udtryk hos Antoni Gaudí, Puig i Cadafalch og Domènech i Montaner.\nForedraget fokuserer både på hovedværker som Casa Batlló, La Pedrera og La Sagrada Familia og mindre kendte værker som Cripta de la Colònia Güell og Torres Bellesguard. Da Gaudí døde i 1926 var han i fuld gang med at bygge på den enorme kirke, la Sagrada Familia. I dag bygger man stadig på Sagrada Familia og man regner med tidligst at kunne blive færdig med kirken i 2026.\nDetaljer & priser for foredraget om Antoni Gaudí\nForedraget holdes i hele Danmark


Pedicure og Manicure Tips til personer med Diabetes | Mayara Cardoso\nManicure og Pedicure Tips til personer med Diabetes\nat gå til manicure og pedicure lyder som en afslappende behandling, især for personer med diabetes, der altid har travlt med selvforvaltning. En manicure og pedicure kan hjælpe dig med at føle og se bedre ud, men det er vigtigt at være forsigtig med, hvor du går, og hvordan det gøres. Oplev manicure og pedicure tips til mennesker med diabetes for at sikre en positiv oplevelse uden komplikationer.\nPedicure og Manicure Tips – ved, hvor de skal gå\nVær opmærksom på Nicks og Cuts\nforsigtig ved trimning\nat slippe af med død hud\nfugtgivende dine hænder, fødder og ben\nmere at vide om Fødder og hænder\ndet første skridt til en vellykket manicure og pedicure er at vide, hvor de skal gå. Billige saloner har ofte ulicenserede teknikere, der ikke er uddannet om korrekt hygiejne og renlighed. Undersøg spa, før du laver en aftale. Spørg om deres rengørings-og steriliseringsprocedurer. Se om alle teknikere er licenseret, da de har brug for at vise deres licens ved deres station. Ofte er det klogt at bringe dine egne redskaber til salonen for at sikre det højeste niveau af renlighed. Kend forskellen mellem en medi-spa og en almindelig salon. En medi-spa overvåges af en læge eller podiatrist. Veluddannede sygeplejersker eller assistenter udfører pedicure og manicure. De følger medicinske rengørings-og steriliseringsprocedurer. De ved også, hvordan man gør manicure og pedicure for mennesker med diabetes, herunder rensning, fugtgivende og massage teknikker. Spørg din forsikringsudbyder, hvis en pedicure på podiatric office eller medi-spa er dækket af din politik. Du kan simpelthen have brug for en henvisning fra din læge for at nyde denne sunde fordel. Få dine fødder undersøgt af din læge og få godkendelse, før du planlægger en pedicure. Hvis du har perifer neuropati, skal du undgå pedikyr og kun gå til en fodlæge for Fod-og neglepleje. Du bør kun besøge en salon til massage og polering.\nnår du har diabetes, kan en lille nick eller cut føre til en alvorlig infektion. En neglebånd eller fodskæring kan let blive inficeret. Det er vigtigt, at instrumenterne steriliseres korrekt inden hver brug. Rustfrit stål redskaber er mere sanitære end træ dem og porøse filer. Nogle saloner bruger nye redskaber til hver kunde. Sørg for, at de steriliserede pakker åbnes i din tilstedeværelse. For at være sikker skal du medbringe din egen negleklipper, nipper, pimpsten, fil, neglebåndspind og buffer. Hvis du bruger polsk overveje at bringe din egen da saloner bruge de samme flasker til flere kunder. Lad teknikeren sterilisere fodbadet, inden du lægger fødderne i vandet. Du kan medbringe tea tree olie og tilføje et par dråber til fodbadet, der fungerer godt som et desinfektionsmiddel. Fortæl salonen, at du har diabetes, før de kommer i gang. Hvis du har snit, sår eller skrammer på dine fødder eller ben, skal du udsætte din pedicure, indtil de heles. Lad dem ikke skubbe en orange pind under neglen, hvilket kan øge din risiko for neglesvamp. Planlæg pedikyr 2 eller flere dage efter barbering af dine ben, hvis du har fine hak, snit eller barberkniv.\nofte klipper teknikeren dine negle og neglebånd under manicure og pedicure. Råd teknikeren om forsigtigt at skubbe dine neglebånd tilbage i stedet for at klippe dem. Sørg for, at dine tånegle er klippet lige over for at undgå smertefulde indgroede tånegle, der kan føre til infektioner. Råd teknikeren om ikke at skære i hjørnerne på dine tånegle. Hvis du er bekymret, kan du klippe dine egne tånegle eller få en podiatrist til at gøre det, før du får en pedicure. Lad teknikeren forsigtigt arkivere dine negle i stedet for at klippe dem. Sørg for, at de ikke er klippet for kort, hvilket kan forårsage irritation.\net fodbad kan være en afslappende oplevelse under en pedicure. Du får større ro i sindet, hvis du kontrollerer, at det blev steriliseret. Sørg for, at foden blødgør og løsninger ændres for hver kunde. Test temperaturen på vandet med en finger, inden du sætter din fod i. Dette er især vigtigt, hvis du har perifer neuropati og ikke kan føle ekstrem varme. Hvis vandet er for varmt, så lad teknikeren vide det. Den ideelle temperatur er mellem 90 og 95 grader Fahrenheit. Spørg om den type fodbad, der bruges i salonen. Rørløse eller bassin fodbade har færre steder for bakterier at skjule. Hvis du er usikker på at bruge fodbadet, skal du i stedet få en varm håndklædepedicure. Varme håndklæder bruges snarere end et fodbad.\neliminering af død hud og calluses er en anden del af en komplet pedicure. Det er vigtigt at fortælle teknikeren at være forsigtig. Giv din egen pimpsten. Undgå brug af flydende callusfjernere, der kan brænde huden eller metalskrabere, der kan skære huden.\nBring uparfumerede diabetiske hudcremer til manicure og pedicure aftale. Nogle saloner bruger duftende lotioner, der kan irritere følsom hud. Bed teknikeren om ikke at lægge lotion mellem tæerne. Ofte er en massage en del af fugtighedsprocessen. Hvis teknikeren er ru, skal du fortælle personen, at du har brug for et blidere touch. De fleste teknikere er lydhøre og justerer massageen, så den passer til dit komfortområde.\nunder en manicure bliver dine hænder ofte gennemblødt i en skål varmt vand. Kontroller temperaturen, og lad teknikeren vide, om den er for varm. Sørg for, at skålen er ren og steriliseret, eller anmod om et varmt håndklæde i stedet. Dine negle skal klippes lige over og arkiveres forsigtigt. Neglebåndene skal fugtes og skubbes lidt tilbage uden klipning. Du kan også klippe og arkivere dine egne negle og gå til bare en håndmassage og en grundlæggende polsk ændring.\nHvis du føler dig ubehagelig under manicure eller pedicure, skal du straks tale op. Hvis dine bekymringer ikke behandles med det samme, gå ud. Det er bedre at forlade end ansigt at få en infektion. Hold op med din egen hånd og fodpleje efter manicure og pedicure. Vask dine hænder og fødder dagligt i varmt vand med mild, uparfumeret sæbe. Gør ikke en vane med iblødsætning fødder, som kan føre til neglesvamp. Brug en pimpsten på dine fødder for forsigtigt at slippe af med tør hud. Fugt dine hænder og fødder dagligt, undgå området mellem tæerne. Gnid dine neglebånd med olie for at forhindre dem i at revne.\nat sidde i en massagestol til manicure og pedicure kan være en vidunderlig måde at slappe af, opretholde sunde fødder og hænder og forbedre cirkulationen. Få mest muligt ud af oplevelsen ved at være velforberedt, tage hensyn til sanitære forhold og klart kommunikere dine behov med teknikerne. Når du har etableret en rutine på en lokal medi-spa eller salon, kan du bare læne dig tilbage og nyde oplevelsen.\nPrevious: Den komplette Paladin Justicar Solo DPS Build – aldrig vinter Mod 19 Avernus\nNext: Dagens Tip: Lad Siri fortælle dig en historie


Branche: Pr-firma gik over stregen med Falck - politiken.dk\nKommunikationsbureauet Advice gik langt over stregen, da de indgik en ’fortrolighedsaftale’ med Falck, der gik ud på at sværte konkurrenten Bios til, mener branchen. Men flere af de anvendte strategier bruges i dagligdagen.\nKonkurrencestyrelsen har besluttet at melde Falck til bagmandspolitet, efter Konkurrencerådets rapport slår fast, at\nKonkurrencestyrelsen har besluttet at melde Falck til bagmandspolitet, efter Konkurrencerådets rapport slår fast, at Foto: Lasse Kofod\nDanmark 5. feb. 2019 kl. 08.00\nSeneste udvikling i Falck-Bios-sagen\nLørdag bekræftede den administrerende direktør i kommunikationsbureauet Advice, Espen Højlund, at det var Advice, der samarbejdede med Falck om en kampagne mod ambulanceselskabet Bios. Det skete, efter Konkurrencerådet i en redegørelse har erklæret, at Falck misbrugte sin markedsposition til at presse konkurrencen Bios ud af markedet, og at Advice hjalp Falck med at miskreditere konkurrenten.\n»Ved en umiddelbar gennemlæsning af afgørelsen kan vi konstatere, at vi på flere parametre ikke lever op til de værdier og standarder, vi har, og de forventninger omverdenen har til os. (...) Det beklager vi dybt«, skriver Espen Højlund, der bebuder »dyb selvransagelse« og en skærpelse af kommunikationsbureauets interne »værdier og guidelines«.\nPeter Goll, daværende direktør i Falck og en central aktør i informationskampagnen mod Bios, gik i dag for første gang ud og kommenterede Konkurrencerådets afgørelse. Det skete på hans Facebook-profil, hvor han blandt andet skriver:\n»Jeg har i weekenden for første gang læst den (redegørelsen fra Konkurrencerådet, red.). Det er grim læsning«.\n»Jeg har begået fejl – og beklager min egen andel i sagen. Jeg har lært meget af den – og har siden i mit arbejde haft et stort fokus på at tage læringerne med mig og sikre i mit arbejde, at integriteten altid er med. For hvis først den er tabt, så er det hele tabt - som denne sag meget tydeligt viser«, tilføjer Peter Goll.\nFalck havde oprindeligt meldt ud, at selskabet ville anke Konkurrencerådets afgørelse. I dag oplyste Falck dog, at selskabet nu dropper at anke afgørelsen.\nOgså i dag oplyste Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen på Twitter: »Vi forbereder nu en politianmeldelse (af Falck, red.), der bliver sendt til Bagmandspolitiet med henblik på strafferetlig forfølgelse«.\nMed en droppet ankesag er der nu også banet vej for en erstatningssag. Kuratoren i konkursboet efter Bios’ danske selskab, Jan Bruun Jørgensen, oplyser til Ritzau, at Falck vil blive mødt af et erstatningskrav, som kuratoren er i gang med at udmåle.\nDen kampagne, som Falck og kommunikationsbureauet Advice søsatte sammen i nyhedsmedier og på Facebook for at stille ambulancetjenesten Bios i et dårligt lys, gik langt over stregen og er ikke hverdagskost i kommunikationsbranchen.\nDet slår tre repræsentanter for branchen fast.\n»Det er ikke udtryk for god skik, og det er ikke arbejdsmetoder, som på nogen som helst måde er udryk for, hvordan det foregår i branchen. Det er en del af vores etiske kodeks, at man skal være åben og tydelig om, hvem man arbejder for«, siger Tine Aurvig-Huggenberger, der er formand for brancheorganisationen Kreativitet & Kommunikation, hvor Advice er medlem.\nHun bliver bakket op af Per Roholt, der er formand for Dansk Journalistforbunds afdeling for kommunikation.\n»Det er ikke en praksis, jeg er stødt på før. Det er langt ud over, hvad jeg finder acceptabelt, fordi det ikke skaber en transparent proces. Hvis vi kigger på metoderne enkeltvis, er nogle af dem ganske vist meget anvendt og udbredt, men det er den samlede pakke, der er kritisabel«, siger han.\nAdvice bekræftede lørdag, at de er det ene af to bureauer, der arbejdede tæt sammen med Falck om at spænde ben for konkurrenten Bios.\nLæs også: Falck dropper anke i sag om kampagne mod Bios\nAdvice og Falck orkestrerede i fællesskab en ’masterplan’, der blandt andet gik ud på at oprette en kritisk facebookgruppe ved hjælp af en stråmand og mobilisere ambassadører for Falcks kritiske synspunkter.\nDet skulle »skabe bekymring«, »borgerne og politikerne skal se for sig, at kvaliteten bliver ringere og responstiderne længere. Det bliver kaotisk, og folk risikerer at dø«, fremgår det af den strategi, som Konkurrencerådet har fået indsigt i.\nMen det, som branchen finder allermest kritisabelt, er, at Advice ikke tydeligt gav udtryk for, at de var hyret af Falck, da de forsøgte at plante negative historier om konkurrenten Bios hos diverse nyhedsmedier.\n»Den tilgang, hvor man åbenlyst har skjult, at man var part i en diskussion, synes jeg er det værste, for hvis vi skal have en åben dialog om, hvordan vi løser samfundets problemer og udfordringer, skal vi også spille med åbne kort«, siger Per Roholt.\nI branchens etiske kodeks, der bl.a. er formuleret af Dansk Industri, står der, at lobbyister »gennem deres adfærd (skal) bidrage til, at deres virke er kendetegnet ved gennemsigtighed. Det gælder over for kunden, beslutningstagere samt i relation til det omgivende samfund«.\nMen medieforsker ved Roskilde Universitet Mark Ørsten understreger, at det er en anerkendt strategi i branchen, at lobbyister forsøger at plante både negative og positive historier i landets nyhedsmedier.\n»Denne type aktører er blevet mere aktive, og de forsøger i højere grad at komme igennem til nyhedsmedierne med deres historier. Om det lykkes eller ej, kan jeg ikke sige noget om. Men nyhedsmedierne er en meget vigtig platform i forhold til at placere forskellige typer af politiske budskaber, herunder også både positive og negative historier«, siger han til spørgsmålet om, hvor ofte det sker, at kommunikationsbureauer som Advice forsøger at plante negative eller skadelige historier.\nDet var 5. september 2014, at Falck indgik en hemmelig aftale med Advice. Dagen efter klagede Falck til Klagenævnet for Udbud, fordi den hollandske virksomhed Bios havde vundet ambulancedriften i Region Syddanmark.\nDet fremgår af den afgørelse, som Konkurrencerådet har offentliggjort på sin hjemmeside.\nHer står der klart, at Advice fungerede som det primære kommunikationsbureau, mens også et andet kommunikationsbureau og en selvstændig konsulent blev hevet ind i sagen. Alle identiteter er sløret i Konkurrencerådets afgørelse.\nAf afgørelsen fremgår det, at Falck indgik en fortrolighedsaftale med Advice, der indebar, at kommunikationsbureauet ikke måtte oplyse andre om sit arbejde for Falck, medmindre det blev aftalt.\nAdvice er medlem af DI Rådgiverne, som er et branchefællesskab under Dansk Industri, der blandt andet omfatter kommunikations- og pr-virksomheder. DI Rådgivernes bestyrelse har nu inviteret Advice til et møde med bestyrelsen, hvor kommunikationsbureauet får mulighed for at forklare sig og fortælle, hvordan man vil sikre, at noget lignende ikke sker igen.\n»Og de har sagt ja til at møde op«, oplyser Henriette Søltoft, der er branchedirektør hos DI Rådgiverne.\nLæs også: Sagen forfra: Da ambulancefirmaerne røg i totterne på hinanden\nFlere frygter, at Advices opførsel vil give hele branchen et ordentligt »hak i renommeet«.\n»Sagen er et klart eksempel på, hvor vigtigt det er, at vi i branchen hele tiden ransager os selv og fintunerdet etiske kompas. Professionel kommunikation er et håndværk, der kan fremme dialogen og den demokratiske debat i samfundet, men brugt uansvarligt er det et farligt våben, der kan forvrænge virkeligheden og skabe frygt og dele misinformation«, siger Per Roholt.\nPolitiken har henvendt sig til flere af Advices samarbejdspartnere. Kun Christian Higraff, kommerciel direktør i Zoologisk Have København, har ønsket at kommentere de nye oplysninger og skriver i en mail:\n»Vi har i nu 11 måneder haft et udmærket samarbejde med Advice, hvor de har hjulpet os med markedsføring og branding. Det har vi ikke planer om at ændre på for nuværende«.


Danskerne godt fra start i Olympia - Ridehesten.com\nWorld Cup-kvalifikationen i Olympia, London havde to danske ryttere til start, Agnete Kirk Thinggaard og Anders Dahl, som begge opnåede placering i den indledende Grand Prix i aftes.\nFor Agnete Kirk Thinggaard og 12-årige Jojo Az e. Ginus/ Justboy blev det med stor enighed til flotte 72,440% og en femteplads, mens Anders Dahl og 16-årige Wie Atlantico e. Wie Weltmeyer/ Rondo besatte ottendepladsen med 70,460%.\nKlassen blev vundet af Charlotte Dujardin på den 14-årige hingst Uthopia med 77,460% foran læremester Carl Hester på Nip Tuck og Hans Peter Minderhoud med Glock's Flirth.\nI aften starter Grand Prix Küren kl. 20.00 engelsk tid, hvor Anders Dahl har starttid kl. 21.21, og Agnete lukker klassen kl. 22.21.


Protester mod SF-forslag om netcensur | Harddiskens blog\nProtester mod SF-forslag om netcensur\nKarina Lorentzen SF\nSF’s retsfordfører Karina Lorentzen er kommet i strid modvind på sin blog, hvor læserne ingen forståelse har for hendes forslag om, at det skal være forbudt at besøge hjemmesider, der opfordrer til terror.\nEt af de spørgsmål SF nu opfordrer til at få undersøgt er, om det vil give nogen mening at gribe ind, når nogen henter inspiration og planlægger terror ud fra hjemmesider, der opfordrer til vold og terror. I bekræftende fald, vil forslaget give mulighed for at gribe ind på et tidligt tidspunkt i en radikaliseringsproces – før det går helt galt og udvikler sig til noget farligt.\nSF ønsker hverken at censurere eller kontrollere nettet, men blot at få undersøgt, om det er en farbar vej, at gøre systematiske besøg på terrorhjemmesider ulovlige. Internettet skal være åbent og ucensureret, men derfor er ikke alt, hvad man foretager sig på nettet lovligt.\nOg det har fået læserne i det digitale blækhus. Protesterne er mange ligesom sammenligningerne med Kina og Iran, der udøver udstrakt og meget restriktiv censur af nettet. Hvordan afgør man om en hjemmeside er en terrorhjemmeside? Hvordan skal en netbruger vide om vedkommende befinder sig på en ulovlig hjemmeside? Hvordan skal myndighederne holde øje med netbrugerens adfærd og skride ind overfor “systematiske besøg på terrorhjemmesider”?\nBlandt de mere morsomme indlæg er en kommentator, der har sat opskriften på en røgbombe ind i kommentarfeltet på Karina Lorentzens blog. Formålet er, at illustrere, hvor nemt det er at poste indhold på nettet, der kan lukke uskyldige hjemmesider ned.\nEn anden kommentator påpeger, hvor nemt det er at være anonym på nettet.\nEn tredje spørger, om leksika med bombebeskrivelser skal fjernes fra bibliotekerne. Og så er der en enkelt, som har meldt sig ud af SF efter 23 år.\nKarina Lorentzen har endnu ikke svaret på bygen af kritik.\nLæs Karina Lorentzens blogindlæg: Terrorhjemmesider\nEn kommentar to “Protester mod SF-forslag om netcensur”\n5. januar 2010 kl. 13:19\nThis post was mentioned on Twitter by Funzafunza: RT @harddisken Protester mod SF-forslag om netcensur http://bit.ly/5CulwU…\n« It skal redde verden\nMusikkens DNA og kamelæonguitaren »


Uge 2: Denne uge på Viaplay - Her og nu\nUge 2: Denne uge på Viaplay\nHome Sweet Hell og Bedtime Stories er blandt nyhederne på Viaplay i denne uge.\nPremiere:HOME SWEET HELL\nPatrick Wilson spiller Don Champagne, der har alt – på overfladen i hvert fald. En god forretning, det perfekte hus, perfekte børn og den perfekte kone. Hans kone, Mona, er dog kun fokuseret på det overfladiske, så for at få lidt spænding i sit liv, kaster han sig over en smuk ekspedient. Det finder konen sig dog ikke bare sådan i.\nPå rollelisten: ames Belushi, Katherine Heigl, Kevin McKidd m.fl.\n- Katherine Heigl og Kevin McKidd har tidligere arbejdet sammen på "Greys hvide verden".\n- Katherine Heigls mand i virkeligheden, Josh Kelly, har lavet musikken til filmen.\nArtiklen fortsætter under billedetBedtime Stories.\nNyhed: BEDTIME STORIES\nEt familieeventyr om Skeeter Bronson, en altmuligmand på et hotel, hvis liv bliver forandret for evigt, da de godnathistorier, han fortæller sin niece og nevø, på mystisk vis begynder at blive til virkelighed. Da han prøver at hjælpe sin familie ved at fortælle det ene besynderlige eventyr efter det andet, er det børnenes uventede bidrag, der vender op og ned på alles liv.\nPå rollelisten: Courteney Cox, Carmen Electra, Adam Sandler m.fl.\nTron: LegacySam Flynn er en rebelsk 27-årig mand, som plages af sin fars mystiske forsvinden. Faren var engang verdens førende udvikler inden for videospil. Og da et signal fra en gammel arkademaskine, som kun faren kan have sendt, dukker op, bliver han trukket ind i en digital verden, hvor faderen har været fanget i 20 år.\nThe PacifierDen tidligere marinesoldat Shane Wolf fik til opgave at beskytte en forsker fraet tophemmeligt forsvarsprojekt. Men en lejemorder fik ram på forskeren. Wolfs næste opgave bliver nu at beskytte forskerens kone og hendes fire børn.\nArtiklen fortsætter under billedetPrivate Practice.\nKender du...?PRIVATE PRACTICE\n"Greys Hvide Verdens" Dr. Addison Montgomery forlader Seattle Grace og starter på en privat klinik i LA. Hun kommer til at arbejde hos nogle nyskilte venner fra studietiden og skal finde sig til rette i en ny by og med en ny måde at arbejde på.\nUge 1: Denne uge på ViaplayUge 53: Denne uge på ViaplayUge 52: Denne uge på Viaplay Sponseret:


Hærvejsmarchen – sådan gik det! – smiltillivet\nPosted byChristina Didriksen 2. juli 2019 2. juli 2019 Posted ingenoptræning, milepæle, motivation, Smil til livetTags:fællesskab, frihed, gå, genoptræning, hærvejsmarch, hærvejsmarchen, mål og delmål, målogdelmål, motion, motivation, Sundhed, taknemlig, vandring\n29 og 30 juni 2019 var der traditionen tro hærvejsmarch i Viborg.\nJeg havde som mål at gennemføre distancen på 2×20 km, altså gå 20 km lørdag og 20 km søndag.\nDet var min debut som deltager og det er et mål, der har været længe undervejs. Faktisk har det været på skemaet i omkring et års tid.\nFør jeg overhovedet kunne sætte det som et realistisk mål, var fuldt 2 år med benhård genoptræning efter en hjerneblødning, der var forårsaget af et styrt på ski i marts 2016.\nJeg måtte lære at gå igen. Jeg har i dag en halvsidig venstre lammelse, der gør, at jeg ikke kan bruge min venstre arm, og ikke har fuld førlighed i venstre ben.\nGangtræningen har langsomt gjort, at min fornemmelse af frihed er blevet øget i takt med, at jeg er blevet stærkere. I begyndelsen, når jeg skulle ud at gå, var ruten nøje målt op, og jeg skulle bare hjem og slappe af i de trætte ben efterfølgende. Efterhånden som distancerne er blevet længere, og jeg er blevet stærkere, er jeg blevet mere fri til at gå små omveje eller lige gå lidt ekstra, hvis jeg havde lyst og kræfter til det. Det har givet en dejlig frihedsfølelse af, at jeg kan komme rundt på egen hånd. Jeg kan faktisk holde til at være igang i flere timer.\nDag 1: lørdag d. 29 juni\nNu var dagen kommet til at prøve kræfter med distancen på 2 x 20 km til hærvejsmarchen i Viborg.\nDet var køligt og lidt blæsende fra morgenstunden. Jeg overvejede en ekstra gang, om jeg skulle ha en varm trøje på. Jeg valgte at lade være, da vejrudsigten lovede varmt vejr hen på dagen. Det blev en god beslutning 🙂\nBåde lørdag og søndag gik jeg sammen med min svigermor Irene og hendes veninde Signe samt min lillebror Claus. Der var lidt udskiftning mellem et par stykker andre, som gik enten lørdag eller søndag. Men vi 4 gik sammen begge dage. Lørdag cyklede mine drenge, deres fætre og farfar Hærvejsløb på mountainbike fra Engesvang til Viborg. En distance på 60 km hvor yngste mand var 9 år og ældste 69 år. Vi ønskede hinanden god tur inden vi kørte mod paradepladsen i Viborg.\nDet var virkelig god stemning ude på ruten. Vi delte en del af turen med dem, der gik karnevalsrute. Der var mange udklædte grupper af mennesker med høj musik og diverse kreative påfund i form af trækvogne til drikkevarer ude på ruten.\nDer var festivalstemning både blandt deltagere, men også på rastepladserne var der jazzmusikere, der underholdt de vandrende. På et tidspunkt over middag deltes ruterne, så man gik de sidste 5 km selv. Lige så underholdende deltagerne på karnevalsruten var i starten, og hvor det var hyggeligt at gå sammen, lige så dejligt var det, at ruterne blev delt til sidst. For indrømmet folk blev mere og mere fulde. Det var dejligt at kunne høre fuglene synge og sit eget åndedræt igen, da vi blev delt op.\nPå en måde gik turen nemt og enkelt med alle de ting, der skete undervejs. Det var en utrolig smuk og naturskøn rute, der hele tiden vekslede. Vi gik forbavsende lidt på store veje, men mere små hyggelige veje omgivet af skov, marker, eng og sø.\nDet var godt med selskab på turen. Kilometerne gik hurtigt. Selvom der var mange perioder, hvor vi ikke talte sammen, så var vi fælles om det. De få gange ruten blev lidt udfordrende for mig, holdt jeg ved Claus´s arm til støtte. Det var en god hjælp at have ved hånden.\nDet var først på de sidste 2 km, at jeg begyndte at mærke trætheden melde sig, og det var dejligt at komme i mål.\nVi ventede i målområdet på, at drengene kom ind fra cykelløb. Der var god stemning, musik, solskin og glade mennesker. Vi fulgtes hjem, da alle var i mål. Det var godt at sove i sin egen seng om natten.\nDag 2: søndag d 30. juni\nJeg vågnede tidligt. Det var lidt svært at komme ud af sengen med de trætte ben. Det var godt at have god tid til at få gang i min trætte krop.\nHvor lørdag var præget af feststemning var søndag helt anderledes rolig. Det var meget varmt fra morgenstunden.\nKroppen skulle lige igang, men langsomt kom vi fremad. Der var længere til depoterne, og ruten var mere kuperet. Jeg brugte Claus som støtte flere gange, hvor det var lidt svært for mig at gå i terrænet. Da vi ramte middag bagte solen ned over os, og jeg/vi var ved at være trætte.\nDet første depot vi nåede til, var allerede ved at lukke ned, og de havde ikke flere sodavand, der ikke var light. Det gider man ikke drikke, når man hungrer efter energi. Heldigvis havde de æblejuice. Helle, der gik med, havde håbet på en sandwich, men måtte nøjes med en rød pølse m. brød.\nKroppen begyndte virkelig at være træt og vi holdt mange små vandpauser, hvor vi til gengæld ikke sad stille så længe. Da vi nåede til det sidste depot, sagde mit gps ur, at vi havde gået 20 km , så vi håbede på, at vi snart var i mål. Der fandt vi ud af, at vi stadig manglede 5,2 km. Der sad vi længe og samlede energi og vilje til den sidste del af turen. Claus købte en energidrik til mig (det var ingen sukkerholdige sodavand tilbage) Den gav lige det boost, der mentalt skulle til for at klare den sidste del af turen. Jeg slæbte fødderne afsted de sidste km, og da jeg nåede mål stod Thomas og ventede. \nVi var samlet alle deltagere om aftenen hjemme hos os, hvor vi grillede og fejrede, at vi havde klaret marchen.\nHerunder følger alle billederne:\nDet var en meget smuk og afvekslende rute begge dage. Skov, Eng, mark og sø.\nClaus og mig. Irene og Signe.\nJeg trådte i blød varm asfalt lige foran et opstillet toilet. Det var til stor morskab for os alle, at jeg satte fodspor hen over vejen. Svigermor prøvede at fjerne asfalten fra min sko uden videre held. Det skete over halvvejs søndag. Mine sko var allerede ved at være slidte, men nu er de vidst endegyldigt døde, og jeg skal have et par nye. Det er vidst ikke frås.\nFællesskab og hyggelige pauser i skyggen.\n“Farfars drenge” cyklede hærvejsløbet på mountainbike fra Engesvang til Viborg. 60 km hvor yngste er 9 år og ældste er 69 år.\nLørdagsholde; Claus, Signe, Irene, Helene og mig.\nSøndagsholdet; Claus, Sidsel, Helle, Irene, Karina, Signe og mig.\nJubbiiii vi er i mål: Helle, Signe, mig, Claus og Irene.\nDiplom og medalje :0) Det siger 40 km, men mit ur siger samlet distance på 48 km :0)\nRis og ros af hærvejsmarchen som arrangement, set fra en debutant:\nVelorganiseret start og mål område\nNemt at finde ud af med startkort/medaljer osv.\nHyggeligt med jazz musik ved rastepladserne lørdag\nInfo om rastepladsernes åbningstider var godt gemt.\nVi kunne ikke finde vandposterne om lørdagen. Vi købte os til ekstra vand.\nTræls at nå frem til halvtomme depoter. Især når det er meget varmt og man er træt.\nRuterne var noget længere, end vi troede 22 km lørdag og næsten 26 km søndag. Vi gik ikke forkert.\nDet er så livsbekræftende at sætte sig et mål, som er lige på grænsen til, at jeg troede, at jeg kunne klare det. til nu hvor jeg er på den anden side af det.\nNu sidder jeg her og er glad og træt. Jeg har fået ny tillid til min fysik. Jeg er ikke så begrænset længere i at komme rundt på egen hånd. Jeg er meget taknemlig for, at det har kunnet lade sig gøre.\nDet har været en fed weekend med masser af dejlige minder. Der er flere der har sagt til mig “ jeg går med til næste år”\nNu må vi, om der bliver et næste år for mig. Jeg vil ikke love det.\nJeg vil bestemt heller ikke afvise det!\nÅrets lyseste dag midt i mørket\nKnæk Cancer Plakat 2019


Lexmark Print Management | Lexmark Danmark\nUdskrivning i virksomhedsklassen for mobile enheder — og skrivebordet\nMobil udskrivning, som brugere kan tage for givet. Mobil udskrivning, som understøtter it-målene. Mobil udskrivning, der fungerer som udskrivning fra skrivebordet.\nMed Lexmarks udskriftsstyring tilgængelig som en hostet eller traditionel lokal løsning er udskrivning udskrivning — uanset platform, bruger eller placering.\nUdskriv hvor som helst til hvor som helst – Med Lexmarks udskriftsstyring behøver du ikke at finde eller vælge en printer først. Send udskrivningsjob, der hvor du befinder dig, til én central kø, og frigiv dem derefter sikkert til enhver printer, som er aktiveret til udskriftsfrigivelse — hvilket sparer penge, og du slipper for nysgerrige blikke.\nVælg mellem fleksible muligheder– Lexmarks udskriftsstyring leverer flere muligheder til at sende job fra en mobil enhed, hvilket gør det muligt for dig at levere den bedste brugeroplevelse til at imødekomme dine behov:\nLexmark Mobile Printing-appen: Lexmark Mobile Printing-appen er designet til brug sammen med Lexmarks udskriftsstyring, og den fungerer med iOS- og Android-enheder. Den sikrer, at brugere får en fælles udskrivningsoplevelse på tværs af flere operativsystemer.\nAirPrint: Lexmarks udskriftsstyring er den første softwareløsning til udskrivningsstyring, der er Airprint-certificeret. Brugere kan udskrive direkte til deres print release-kø vha. de oprindelige udskrivningsfunktioner i iOS.\nLexmark Print Service-plugin'en: Android OS version 4.4 introducerede nye udskrivningsmuligheder, herunder et oprindeligt udskrivningssubsystem. Lexmark har frigivet Lexmark Print Service-plug-in'en,som muliggør oprindelig udskrivning fra en Android-enhed til Lexmarks udskriftsstyring og andre understøttede Lexmark-produkter.\nAfsendelse via e-mail: Lexmarks udskriftsstyring kan modtage udskrivningsjob via e-mail. Så uanset hvilken enhed man bruger, eller hvordan den er tilsluttet, kan man placere jobbet i sin udskrivningskø ved at sende en vedhæftet fil i en e-mail til Lexmarks udskriftsstyring. På samme måde som man udskriver den fra sit skrivebord.\nUdskriv i ethvert almindeligt format – Microsoft Office-dokumenter, PDF'er, billeder, websider. . . Det dokument eller de oplysninger, der vises på din mobile enhed, er det, der udskrives, uden indviklede Storm P-løsninger eller underlige sikkerhedsproblemer.\nFå indsigter og kontrol – Med LPM-funktioner kan it overvåge og rapportere om brug af outputenheder helt ned på brugerniveau, uanset hvor udskrivningsjobbet stammer fra. Sporing af sådanne underliggende tendenser betyder mere velinformerede beslutninger om hele din udskrivningsinfrastruktur og arbejdsgang. Når der kræves kontrol, kan kvoter blive tildelt af bruger eller gruppe for at begrænse farveudskrivning eller den samlede outputaktivitet.\nLexmarks udskriftsstyring er et samlet udskrivningsstyringssystem i virksomhedsklassen til mobil og pc-udskrivning. Fordi Lexmarks mål er at gøre mobil udskrivning universelt enkel — ikke en udpræget færdighed for brugere eller en specialiseret supportudfordring for it.


»Det er den værste dag på året at være alene«\nFor 17. gang holder Kafé Kolind juleaften med masser af hygge, lækker mad og ikke mindst fællesskab.\nFor 17. gang bliver det igen juleaften med masser af hygge, sang, spil og ikke mindst lækker mad i Kafé Kolind.\nJuletræet er båret ind, og det meste er således også klar til dette års udgave af julefesten, fællesskabet og i det hele taget masser af traditionel julehygge på Kafé Kolind. I år er det 17. gang, det sociale værested holder juleaften, hvor alle er velkomne.\nJuleaftenstraditionen blev startet for at skabe et fællesskab på en aften, der kan være temmelig hård at komme igennem, hvis man ikke er omgivet af familier eller venner.\nDet er således fællesskabet, der trumfer en eventuel ensomhed denne aften. Man er dog naturligvis fri til at deltage i det omfang, man har lyst til, men hyggen og det sociale samvær er i højsædet denne aften, lyder det fra Kafé Kolinds leder Bente Møller.\n»Det er jo den værste dag på året at være alene. Fællesskabet her i Kafé Kolind kan ikke gøre det ud for en jul med familien, men det kan være en slags erstatning. Vi ser, at den her aften hvor alle er i samme båd, den gør noget rigtig godt for de mennesker, der er med. Det er enormt positivt at vi kan fortsætte med at holde juleaften på den måde,« siger Bente Møller.\nAlle fortjener juleaften\nIgen i år er Danbolig Midtdjurs trådt til som sponsor for juleaftens-arrangementet.\nHer sørger indehaver Mikkel Thingvad Kristensen for, at der ikke behøves at hive de store sedler op af lommen for at deltage i en juleaften med traditionel julemad og kaffe og mundgodt. 25 kroner koster det således at deltage i juleaften på Kafé Kolind, og det glæder Mikkel Thingvad Kristensen, at de igen kan hjælpe til med at lave en hyggelig aften.\n”Vi vil meget gerne støtte op om gode lokale initiativer igen i år. Kan vi gøre en forskel og hjælpe, vil vi meget gerne det, da vi mener, at alle fortjener at tilbringe jul i samvær med andre og få en god aften med lækker mad,« siger indehaveren af Danbolig Midtdjurs.\nKafé Kolind leder stadig efter frivillige til at hjælpe juleaften.\nHar man lyst til det, kan man henvende sig hos Kafé Kolind.


Klart ansvar for de svageste. Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde. Målgrupper. Borgere med særlige behov - PDF\nKlart ansvar for de svageste. Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde. Målgrupper. Borgere med særlige behov\nDownload "Klart ansvar for de svageste. Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde. Målgrupper. Borgere med særlige behov"\n1 Klart ansvar for de svageste Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde Målgrupper Borgere med særlige behov\n2 Klart ansvar for de svageste Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde Målgrupper - Borgere med særlige behov Danske Regioner 2012 Layout: UHI, Danske Regioner Tryk: Danske Regioner ISBN elektronisk:\n3 Borgere med særlige behov Målgrupper Nogle borgere har et behov for en social indsats, der er så kompleks eller sammensat, at de ikke altid kan få den hjælp, der skal til, i kommunernes almene sociale system. Det drejer sig om borgere med komplekse handicap eller sociale problemer 1, som har brug for særlige rammer og tværfaglige miljøer. Disse borgere har brug for en social indsats, der er højt specialiseret. En indsats, der gives på det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde. Den højt specialiserede indsats kræver stor viden, er vanskelig at udføre og involverer tit forskellige sektorer og specialister, som skal kende til hinandens områder og have etableret et samarbejde for at kunne give den korrekte sociale støtte og pædagogiske behandling til borgeren. En systematisk indsats Regionerne mener, der er behov for at skabe rammer for en mere systematisk indsats på det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde. Det er nødvendigt for at opnå bedre kvalitet for brugerne af de højt specialiserede tilbud og en mere effektiv udnyttelse af de ressourcer, der er til rådighed på området. På sundhedsområdet har man lange traditioner for at arbejde målrettet med at sikre kvaliteten i behandlingen. Elementerne er blandt andet en evidensbaseret tilgang og en højt specialiseret indsats. Tanken er, at øvelse gør mester. For at opnå specialiseret kompetence, kræver det, at man som fagperson ser og behandler tiltrækkeligt mange komplekse sager/tilfælde for at opnå viden om, hvordan de skal håndteres. I sundhedsvæsenet vægter man desuden kvalitet frem for nærhed, når der er tale om komplicerede og livstruende sygdomme. Al erfaring har vist, at patienterne i langt overvejende grad ønsker og vælger de fagligt bedste og mest specialiserede tilbud frem for det tilbud, som er tættest på deres bopæl. På samme måde bør specialisering og faglighed af hensyn til borgerne være omdrejningspunkt på det sociale område. I udspillet Klart ansvar for de svageste foreslås det, at regionerne som de eneste driver en række botilbud og institutioner 2, rådgivningsenheder, midlertidige tilbud, dagtilbud og tilbud om specialundervisning, der er en del af det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde. 1 Borgere med komplekse handicap eller sociale problemer dækker her over borgere, der har handicap og/eller sociale problemer, som er komplekse og ofte sjældne 2 Forskellen mellem et botilbud og en institution er målgruppen. Mens et botilbud er for voksne, er en institution for børn og unge. Tilbud er bredere og dækker både midlertidige og permanente botilbud, rådgivningsenheder, dag- og beskæftigelsestilbud og tilbud om specialundervisning 3 DANSKE REGIONER 2012\n4 Hvilke borgere handler det om? Dette papir er et baggrundspapir til udspillet Klart ansvar for de svageste. Papirets formål er at beskrive, hvilke borgere der har brug for en højt specialiseret social- eller specialundervisningsindsats. Grundlæggende er der tale om borgere med tre typer af udfordringer: fysiske funktionsnedsættelser 3, psykiske funktionsnedsættelser og sociale problemer 4. At have en funktionsnedsættelse eller et socialt problem udløser imidlertid ikke i sig selv et behov for en højt specialiseret indsats. Man kan således godt have en funktionsnedsættelse som synsnedsættelse eller et socialt problem som uadreagerende adfærd uden at have brug for en indsats præget af tværfaglighed, høj ekspertise og tæt sammenhæng til somatik eller psykiatri altså sundhedsvæsenet. Derfor må følgende parametre også vurderes, når man skal vurdere en borgers behov: Graden af funktionsnedsættelse/omfang af det sociale problem Antal og hyppighed af funktionsnedsættelser/sociale problemer Graden af funktionsnedsættelse/omfang af socialt problem Graden af en borgers funktionsnedsættelse eller omfanget af det sociale problem er centralt i forhold til, om en borger har brug for en højt specialiseret social indsats. Eksempelvis dækker diagnosen erhvervet hjerneskade over funktionsnedsættelser af forskelligt omfang lige fra let til meget svær hjerneskade. Og udadreagerende adfærd kan være alt fra at sige grimme ord til at have en voldsom og voldelig adfærd. En svær funktionsnedsættelse eller et omfattende socialt problem vil øge sandsynligheden for, at borgeren har behov for et tilbud på det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde. Det er imidlertid ikke altid, at behovet for specialiseret støtte stiger i samme grad som funktionsnedsættelsen eller det sociale problem bliver større. F.eks. kan en borger være hjerneskadet i en sådan grad, at han befinder sig i en tilstand, hvor han har ringe mulighed for rehabilitering. Han vil derfor godt kunne få opfyldt sit behov gennem en social indsats, som er let eller moderat specialiseret. Et andet eksempel på, at sværhedsgrad og specialisering ikke altid følges ad, kan være en borger med en meget invaliderende funktionsnedsættelse som f.eks. lammelse fra halsen og ned. Han vil nok have brug for en massiv pleje og støtte døgnet rundt. Men her er tale om en indsats på et let eller moderat specialiseret niveau f.eks. hjælp til at tage tøj på, lave mad, gøre rent, køre bil. 3 En funktionsnedsættelse kan beskrives som en begrænsning i forhold til kroppens anatomi (fysisk funktionsnedsættelse) eller i forhold til kroppens mentale funktioner (psykisk funktionsnedsættelse). Kilde: Socialstyrelsens sociale begreber. 4 Et socialt problem kan beskrives som en tilstand, hvor en person er eller er i fare for at blive marginaliseret. Kilde: Socialstyrelsens sociale begreber. 4 MÅLGRUPPER - BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV\n5 Antal og hyppighed af funktionsnedsættelser/sociale problemer At vurdere graden af borgerens funktionsnedsættelse eller omfanget af det sociale problem er altså ikke altid nok til at konkludere på, hvorvidt borgeren har brug for en højt specialiseret indsats. Her er også brug for at afdække antallet og hyppigheden af borgerens funktionsnedsættelser eller sociale problemer. Ofte har en borger nemlig flere funktionsnedsættelser eller sociale problemer på én gang, som indvirker på hinanden og skaber en samlet kompleksitet. Eksempelvis vil et barn med en mindre hørenedsættelse normalt ikke have behov for en højt specialiseret specialundervisningsindsats. Men har barnet samtidig Aspergers syndrom eller udviklingshæmning, vil der straks skulle en anden og mere tværfaglig indsats til for at lære barnet at bruge f.eks. hjælpemidler for sit hørehandicap. Samtidig er det relevant at kigge på hyppigheden af tilfælde, når målgruppen for den højt specialiserede indsats skal defineres. At drive et tilbud for en målgruppe, der er meget lille, vil kræve et stort befolkningsunderlag og dermed et større geografisk optageområde for at gøre tilbuddet fagligt og økonomisk bæredygtigt. Her vil det være en fordel, at regionerne leverer ydelsen, fordi kommunerne som geografiske enheder er for små. Dette er dog kun relevant, hvis borgeren med det sjældne problem har brug for en højt specialiseret indsats, da han ellers vil kunne få den fornødne hjælp på et lavere specialiseringsniveau i kommunen. Hvor specialiseret en indsats? Vurderer man borgeren ud fra de parametre, der er beskrevet i forrige afsnit, vil det være muligt at konkludere, hvor specialiseret en indsats borgeren har behov for. Opsummerende kan det siges, at svære, sjældne eller multiple funktionsnedsættelser eller sociale problemer alene eller i kombination typisk vil udløse behov, der er uforudsigelige, ustabile og varierende. At levere ydelser, der passer til denne slags behov, kræver et miljø med et tværfagligt og ofte højt uddannet personale, der har omfattende og specialiseret viden om målgruppens problemstillinger. Det vil ofte dreje sig om særlig socialpædagogisk viden eller en viden, der ligger tæt opad den højtspecialiserede behandling i sundhedsvæsenet f.eks. psykiatri eller neuropsykologi. For at sikre udvikling i tilbuddet er det samtidig nødvendigt med en løbende tilegnelse af ny viden og forskning på relevante område. Sådanne tilbud på det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde sikres bedst i regionalt regi. Samme uforudsigelige, ustabile og varierede behov vil man finde hos borgere, som endnu ikke har fået afklaret og udredt, hvad de præcis fejler, men hvis problemer man formoder, er komplekse. De vil have brug for et højt specialiseret midlertidigt social- eller specialundervisningstilbud, hvor de i en periode kan få en særlig behandlingsmæssig støtte eller pleje. En systematisk klassifikation af målgrupper Regionerne har udviklet en klassifikationsmodel, som kan danne udgangspunkt for en klassifikation af målgrupper, der har brug for et højt specialiseret social- eller specialundervisningstilbud i regionalt regi. Modellen ses herunder. 5 DANSKE REGIONER 2012\n6 Model 1: Specialisering af ydelser, social- og specialundervisningsområdet. Borgere Funktionsnedsættelse/ socialt problem med et stabilt og forudsigeligt ydelsesbehov Afklarede og udredte støtte behov Funktionsnedsættelse/socialt problem med et uforudsigeligt ustabilt og varierende ydelsesbehov og/eller ikke afklarede og udredte støttebehov Borgere med få og entydige kendetegn på en funktionsnedsættelse eller et socialt problem Let specialiseret Enkle og selvstændige basisydelser Leveret af kommunalt tilbud Moderat specialiseret Sammensatte ydelser bestående af kombinerede basisydelser Leveret af kommunalt eller regionalt tilbud Borgere med en kombination af funktionsnedsættelser og/eller sociale problemer Og/eller borgere med en sjælden funktionsnedsættelse/socialt problem Moderat specialiseret Sammensatte ydelser bestående af kombinerede basisydelser Leveret af kommunalt eller regionalt tilbud Højt specialiseret Specialiserede ydelser bestående af både kombinerede basisydelser og af individuelt specialdesignede ydelser Leveret af regionalt tilbud Klassifikationsmodellen kan bruges på enhver borger med funktionsnedsættelser eller sociale problemer og afspejler, hvilken specialisering altså kompleksitet - i ydelserne, borgeren har behov for. Som det ses af modellen, er ydelserne på det lettere specialiserede socialområde enkle og selvstændige basisydelser. Det kunne eksempelvis dreje sig om støtte til madlavning og rengøring hos en bedre fungerende borger med en let hjerneskade. Ydelser som disse bør i fremtiden leveres af kommunerne alene, sådan som det også er tilfældet i dag. På det moderat specialiserede område er ydelserne sammensatte og består af kombinerede basisydelser. Et eksempel kunne være, at en borger med en moderat hjerneskade får sociapædagogisk støtte i hjemmet og samtidig får et dagligt aktivitetstilbud på et værksted. Ydelser som disse bør i fremtiden kunne leveres af både kommuner og regioner, sådan som det sker i dag. Regionerne leverer i det omfang, kommunerne har et ønske om det. 6 MÅLGRUPPER - BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV\n7 Ydelserne på det højt specialiserede område består af både kombinerede basisydelser og specialdesignede ydelser. Her kunne være tale om et døgnbaseret rehabiliteringstilbud til en person med en alvorlig hjerneskade, der inkluderer både overvågning og støtte fra ergoterapeut, talepædagog og neuropsykolog. Ydelser som disse bør i fremtiden alene leveres af regionerne, som har de bedste forudsætninger for at drive tilbud med tilstrækkelig grad af specialisering og faglig og økonomisk bæredygtighed. I dag leveres de både af kommuner og regioner. Se Danske Regioners oplæg Klart ansvar for de svageste og Nyt tankesæt om specialisering på social- og specialundervisningsområdet for at læse mere om faglig specialisering og regionernes fremtidige rolle på det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde. Seks målgrupper i regionale hænder Regionerne peger på seks grupper af borgere, som vil have behov for et regionalt højt specialiseret tilbud. 5 Målgrupperne er sammensat ud fra, at de ydelser, de har behov for, ligner hinanden. Der er tale om de mest komplekse problemstillinger i forhold til: 1. Børn, unge og voksne borgere med multiple funktionsnedsættelser, herunder komplekse sjældne diagnoser og komplekse erhvervede hjerneskader 2. Børn, unge og voksne borgere med komplekse kommunikationshandicap 3. Børn, unge og voksne borgere med psykisk sygdom kombineret med misbrug og/eller omfattende problemskabende adfærd 4. Børn, unge og voksne borgere med udviklingshæmning kombineret med misbrug og/eller problemskabende adfærd, eventuel med dom eller i varetægtssurrogat 5. Børn og unge med omfattende sociale problemer som kriminalitet, misbrug, psykisk sygdom og udadreagerende adfærd, anbragt på sikrede/delvist lukkede institutioner og på åbne institutioner idømt ungdomssanktion 6. Børn, herunder spædbørn, og unge med særligt komplekse sociale og/eller følelsesmæssige vanskeligheder De seks målgrupper er tænkt som de målgrupper, regionerne som de eneste skal drive tilbud til. Herudover kan de drive en række moderat specialiserede tilbud på social- og specialundervisningsområdet til borgere med mindre komplicerede problemstillinger, hvis kommunerne beder dem om det. Læs mere i regionernes udspil Klart ansvar for de svageste. 5 Grupperne lægger sig opad de fysiske og psykiske funktionsnedsættelser samt sociale problemer, som Socialstyrelsen har beskrevet under deres klassifikation af området for socialt udsatte og voksne med handicap. En undtagelse er hjemløse og prostituerede. Se Disse begreber ligger til grund for Voksenudredningsmetoden udarbejdet af KL, Socialstyrelsen og Social- og Integrationsministeriet 7 DANSKE REGIONER 2012\n8 Målgruppe 1 Børn, unge og voksne borgere med multiple funktionsnedsættelser, herunder komplekse sjældne diagnoser og komplekse erhvervede hjerneskader Det særlige for denne gruppe af borgere er, at de er forholdsvist få på landsbasis, og at de udover et behov for specialiseret pædagogisk behandling - har behov for intensiv, koordineret og tværsektoriel indsats fra eksperter med specialviden på området, ofte fra sundhedsvæsenet. F.eks. kan borgere med disse lidelser have brug for personlig overvågning, specialiseret pleje eller måske særlige og individuelt tilpassede hjælpemidler. Eller de kan have behov for midlertidigt eller permanent ophold på et botilbud eller en institution, hvor der er tæt kontakt til somatiske, psykiatriske eller andre eksperter. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn, unge og voksne, der har nedenstående problemer: Multiple funktionsnedsættelser Personer med multiple funktionsnedsættelser har behov for særlig hjælp og støtte, som er højt specialiseret og som leveres af specialister, der er afhængige af et kendskab til hinandens områder. Funktionsnedsættelserne kan være af både fysisk og psykisk art, og de tilfælde af multiple funktionsnedsættelser, som regionerne bør drive tilbud til, er kombinationer af diagnoserne: Medfødte hjerneskader Medfødte fysiske misdannelser Muskelsygdomme Cerebral parese (spastisk lammelse) Epilepsi Mental retardering Gennemgribende udviklingsforstyrrelser i form af eksempelvis infantil autisme, atypisk autisme, Aspergers Syndrom og svære tilfælde af ADHD Medfødt døvhed I det omfang ovenstående funktionsnedsættelser medfører komplekse behov for kompensation på kommunikationsområdet, vil de dog blive en del af målgruppe 2. Sjældne diagnoser Sjældne diagnoser giver multiple funktionsnedsættelser af både fysisk og psykisk karakter. De vil typisk være kroniske og hyppigt være arvelige med en forekomst på færre end 1000 diagnosticerede tilfælde i landet. De bliver komplekse, når de er i kombination med andre funktionsnedsættelser, og her vil der typisk være behov for en højt specialiseret social indsats. Regionerne bør drive tilbud til personer med de komplekse udgaver af: 8 MÅLGRUPPER - BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV\n9 Prader Willi Syndrom Tourette Syndrom Huntingtons Chorea Kompleks erhvervet hjerneskade Følgerne efter en ikke medfødt hjerneskade er både omfattende og komplekse og kan omfatte både fysiske, psykiske, kognitive, sociale og personlighedsmæssige aspekter. Det betyder, at også behandlingen og rehabiliteringen bliver kompleks. Der kan være tale om hjerneskader forårsaget af en hjerneblødning eller blodprop, af kranietraumer, forgiftning eller af infektionssygdomme. At tilrettelægge en sammenhængende og meningsfuld indsats i forhold til en borger med en kompleks eller svær hjerneskade kræver erfaring og specialviden hos både forvaltning og på tilbuddet om social støtte eller specialundervisning. Det kræver også en løbende kontakt til sundhedsvæsenets eksperter og adgang til nye forskningsresultater. 9 DANSKE REGIONER 2012\n10 Målgruppe 2 Børn, unge og voksne borgere med komplekse kommunikationshandicap Borgere med kommunikationshandicap er borgere, der har problemer med at høre, se eller tale. Deres handicap er i mange tilfælde komplekse. Det gælder f.eks. i de tilfælde, hvor de optræder i sammenhæng med andre handicap, såvel fysiske som psykiske. Borgere med sjældne, alvorlige eller flere kommunikationshandicap på én gang har brug for en højt specialiseret indsats. En indsats, der bliver varetaget af specialuddannet personale med stor praksiserfaring, som arbejder tæt sammen med sundhedsvæsenets specialister på øre-, hals- og øjenområdet samt neurologiområdet. Funktionsnedsættelserne under målgruppe 2 er i sig selv så sjældne og/eller komplekse, at de kræver en højt specialiseret indsats uanset sværhedsgrad. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn, unge og voksne, der har følgende funktionsnedsættelser: Taleområdet Afasi (sprogvanskeligheder efter hjerneskade) Mundhuleopererede (ofte cancer) Afoni (ingen stemme) Laryngektomi (fjernelse af struben) Børn, unge og voksne med læbe-/ganespalte Børn, unge og voksne med progredierende neurologiske lidelser, hvor det går ud over evnen til at tale herunder ALS, sclerose, parkinson Dysartri (artikulationsvanskeligheder) Dysfoni (stemmevanskeligheder) Fonasteni (stemmetræthed) Stammen/løbsk tale Høreområdet Døvblevne Døvblindblevne Døvfødte Ménière Tinnitus Hyperacusis (lydoverfølsomhed) Synsområdet Børn, unge og voksne, der er blinde eller stærkt svagsynede med behov for synshjælpemidler og teknikker for at opnå selvhjulpenhed Børn med synsproblemer (disse udgør kun 0,3 promille af befolkningen og bør derfor have tilbud med stort optageområde) AMD (aldersrelateret Macula, våd/tør)glaucom (grøn stær) Retinitis Pigmentosa (arvelig nethindesygdom) Cerebralt betingede synsnedsættelser (herunder borgere med psykisk udviklingshæmning og borgere ramt af blodpropper og blødninger i hjernen) 10 MÅLGRUPPER - BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV\n11 Målgruppe 3 Børn, unge og voksne borgere med psykisk sygdom kombineret med misbrug og/eller omfattende problemskabende adfærd Mennesker med psykiske lidelser, der samtidig har et misbrug af rusmidler eller udviser omfattende problemskabende adfærd, kræver et personale med højt specialiserede kompetencer inden for både psykiske lidelser, misbrug og konflikthåndtering. Og et tilbud med en organisation,der har et indgående kendskab til at arbejde tværsektorielt i samarbejde med både psykiatri, retspsykiatri, misbrugsbehandling og kriminalforsorg. F.eks. kan der være brug for særlige fysiske rammer, alarmsystemer og pædagogiske og psykologiske kompetencer for at tackle en udviklingshæmmet borger med skizofreni, der reagerer voldeligt. Eller der kan være behov for somatisk ekspertise for at kunne give behandling for de skader, som misbrug medfører, som f.eks. fejlernæring, neurologiske skader eller sår. Børn og især unge med svær psykisk sygdom udgør her en særlig målgruppe. En psykisk lidelse kombineret med den normale teenageudvikling skaber store udfordringer. Den unges problemer og adfærd betyder, at han eller hun ikke kan følge normale skole- eller uddannelsestilbud og ikke kan bo alene. Derfor er der brug for særlige institutioner målrettet unge, som udover en højt specialiseret faglig viden på området også er i stand til at skabe et relevant ungemiljø. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn, unge og voksne, der har en kombination af nedenstående problemer: Svær psykisk sygdom Skizofreni, Svær angst - OCD Svær ADHD PTSD Svære spiseforstyrrelser Svær mani Alvorlige personlighedsforstyrrelser som f.eks. dyssocial personlighedsforstyrrelse eller borderline Frontotemporal demens Svær neurokognitiv sygdom Misbrug Misbrug af alkohol Misbrug af stoffer (også lægeordinerede) Misbrug af håndkøbsmedicin Problemskabende adfærd Udadreagerende adfærd Selvskadende adfærd Kriminel adfærd 11 DANSKE REGIONER 2012\n12 Målgruppe 4 Børn, unge og voksne borgere med udviklingshæmning kombineret med misbrug og/eller problemskabende adfærd, eventuelt med dom til anbringelse eller i varetægtssurrogat For en gruppe borgere med udviklingshæmning gælder det, at de har tillægsdiagnoser som psykisk sygdom, misbrug eller problemskabende adfærd f.eks. adfærd, der er seksuelt krænkende eller voldelig. En del af disse borgere er anbragt i varetægtssurrogat eller efter dom på sociale botilbud. Borgere med udviklingshæmning, som samtidig har et misbrug eller en problemskabende adfærd er svære at tackle på botilbud eller institutioner for almindelige udviklingshæmmede, hvor erfaringen er, at de skaber utryghed og frygt blandt medbeboere og et hårdt psykisk arbejdsmiljø for medarbejderne. For at skabe et velfungerende liv for disse borgere er der behov for at skabe og fastholde de eksisterende højt specialiserede botilbud, hvor man kan levere specialdesignede ydelser inden for specialviden om så forskellige discipliner som socialpædagogik, kriminologi, psykologi, misbrugsbehandling, sexologi og psykiatri. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn, unge og voksne, der har nedenstående problemer: Udviklingshæmning og misbrug Udviklingshæmning og problemskabende adfærd Udviklingshæmning, misbrug og problemskabende adfærd For alle tre grupper gælder det, at de, udover at have ovenstående udfordringer, kan være anbragt i varetægtssurrogat eller være dømt til anbringelse og behandling på såvel åbne som sikrede botilbud eller institutioner. 12 MÅLGRUPPER - BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV\n13 Målgruppe 5 Børn og unge med omfattende sociale problemer som kriminalitet, misbrug, psykisk sygdom og udadreagerende adfærd, anbragt på sikrede/delvist lukkede institutioner og på åbne institutioner idømt ungdomssanktion Børn og unge, der bliver anbragt på de sikrede institutioner og på de fremtidige delvist lukkede institutioner har behov for en helt særlig ekspertise, der kombinerer hensyn til en vifte af socialpædagogiske, kriminelle, psykologiske og psykiatriske problemstillinger. Det samme gælder de børn og unge med dom til ungdomssanktion, der anbringes på de åbne afdelinger, der hører under de sikrede institutioner. Mange unge flyttes frem og tilbage mellem sikrede og åbne afdelinger, og for at sikre en pædagogisk kontinuitet i de unges forløb er det vigtigt, at disse to former for institutioner drives i samme regi. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn og unge, der: ifølge magtanvendelsesbekendtgørelsen for børn og unge anbragt uden for hjemmet opfylder betingelserne for anbringelse på sikret eller delvist sikret afdeling er idømt ungdomssanktion (ungdomssanktionens fase 2 og 3) Disse børn og unge vil typisk have funktionsnedsættelser som personlighedsforstyrrelser, opmærksomhedsforstyrrelser, udviklingshæmning og sociale problemer som misbrug, kriminalitet og have været udsat for overgreb eller selv have begået seksuelle eller voldelige overgreb og lignende. 13 DANSKE REGIONER 2012\n14 Målgruppe 6 Børn, herunder spædbørn, og unge med særligt komplekse sociale og/eller følelsesmæssige vanskeligheder Børn, herunder spædbørn, og unge med særlige sociale eller følelsesmæssige vanskeligheder har ofte psykiatriske lidelser på grund af tidlige skader, seksuelle overgreb eller lignende. Tit er de voldsomt udadreagerende med konfliktskabende eller selvskadende adfærd, og de kan have svært ved at knytte sig til nogen. De har typisk også problemer med indlæring. Institutioner for disse grupper - som f.eks. spædbørnshjem eller behandlingshjem med en skole tilknyttet - adskiller sig fra almindelige børnehjem ved, at børnene er meget skadede, når de anbringes udenfor hjemmet. De vil derfor ofte have behov for at opholde sig i et højt specialiseret fagligt døgnbehandlingsmiljø. Et sådant miljø kræver et tværfagligt højt uddannet personale, der har en omfattende og specialiseret viden inden for eksempelvis specialpædagogik som psykologi og psykiatri, ligesom tilegnelse af ny viden og forskning inden for områderne er af afgørende betydning. Regionerne bør fremover varetage opgaver i forhold til børn og unge med én eller flere af følgende problematikker: Spædbørn med følelsesmæssige og/eller sociale skader Børn og unge med tilknytningsforstyrrelser Børn og unge med udadreagerende adfærd Børn og unge med selvskadende adfærd 14 BORGERE MED SÆRLIGE BEHOV MÅLGRUPPER\n16 Dampfærgevej 22 Postboks København Ø T F E\nKlart ansvar for de svageste Høj kvalitet og god økonomi på det specialiserede socialområde Med appendiks Klart ansvar for de svageste Oplæg om det højt specialiserede social- og specialundervisningsområde


Rydder vej til letbanen - sn.dk - Vestegnen\nLetbanearbejdet på Søndre Ringvej i Vallensbæk går for alvor i gang.\nArtiklen: Rydder vej til letbanen\nRydder vej til letbanen\nVestegnen - 19. januar 2021 kl. 07:28\nI 2025 skal letbanen efter planen køre sin første tur mellem Ishøj og Lyngby. Byggeriet er godt i gang flere steder langs strækningen, og snart går letbanens entreprenør Per Aarsleff A/S i gang langs letbanens kommende rute på Søndre Ringvej i Vallensbæk Kommune.\nArbejdet vil foregå i forskellige faser og forskellige steder på strækningen hen over de kommende år, hvor der blandt andet skal ryddes arealer langs Søndre Ringvej, ombygges veje og kryds samt bygges rammerne til letbanens kommende spor.\nFor at forberede arbejdet bedst muligt, vil Hovedstadens Letbane i den kommende tid besøge de områder, hvor arbejdet skal foregå. Her vil man blandt andet afsætte markeringer med fx pinde og spraymaling.\nI første fase af arbejdet ryddes der beplantning i de områder, hvor det er nødvendigt for at få plads til letbanen langs Søndre Ringvej. Der er allerede udført rydninger på strækningen langs Delta Park, og i februar fortsætter man med at rydde beplantning mellem Vallensbæk Torvevej og Vallensbæk Station. Hovedstadens Letbane forventer, at rydningerne her bliver udført i løbet af februar.\nEfter rydningen fortsætter anlægs- og konstruktionsarbejdet langs Søndre Ringvej. I foråret forventer man blandt andet at gå i gang med at tilpasse gang- og cykelbroen på Vejlegårdsstien, der løber tværs over Søndre Ringvej mellem Vejlegårdsparken og Vallensbæk Stationscenter syd for krydset ved Vallensbæk Torvevej. Broen skal justeres i den vestlige side, så den bliver klar til, at letbanen kan passere under den.\nStørstedelen af anlægsarbejdet vil minde om almindeligt vejarbejde, som periodevis vil støje, særligt når man skærer og fjerner den eksisterende belægning samt når man komprimerer jord og asfalt med en tromle. Derudover vil der være støj fra arbejdskøretøjer, der kører til og fra områderne.\nArbejdet bliver som udgangspunkt udført i tidsrummet kl. 7-18 på hverdage og kl. 8-18 på lørdage. I særlige tilfælde, hvor det er nødvendigt for arbejdets sammenhængende helhed, kan der opstå situationer, hvor der vil blive arbejdet udenfor disse tidsintervaller. I disse tilfælde vil berørte naboer til byggeriet få nærmere information.\nAf trafik- og sikkerhedsmæssige årsager vil det meste opsætning og nedtagning af trafikafspærringer ske på tidspunkter af dagen, hvor trafikken er minimal. Dette vil oftest blive udført om aftenen og natten.\nAnlægsarbejdet vil ske i flere faser, så man tager mest muligt hensyn til afviklingen af trafikken. Alligevel kan det ikke undgås, at trafikken i perioder vil være generet af f.eks. omkørsler og indsnævrede vejbaner.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Erhverv - Sydkorea sætter prop i importen af olie fra Iran\nSydkorea er den femte største importør af olie i verden, men på grund af USA's sanktioner mod Iran er landet ophørt med at købe olie fra Iran. (Arkivfoto).\nFoto: Torrecilla/Ritzau Scanpix\n15. juni 2019 kl. 02:44\nSydkorea, der er blandt verdens største importører af olie, indstillede i maj al import af olie fra Iran.\nDet fremgår af dokumenter fra Sydkoreas toldvæsen offentliggjort lørdag.\nSydkoreas totale stop for iransk olie skyldes de sanktioner, som USA i 2018 indførte mod det mellemøstlige land.\nSydkorea var et af flere lande, som den amerikanske regering i november sidste år gav lov til at importere olie fra Iran i yderligere seks måneder.\nFra januar til udgangen af april importerede Sydkorea 3,87 millioner ton råolie fra Iran. Det svarer til godt 187.000 tønder olie om dagen i de fire måneder.\nSK Innovation, der ejer Sydkoreas største raffinaderi, har tidligere oplyst, at det i maj erstattede de normale forsyninger fra Iran med olie fra blandt andre Rusland og Qatar.\nSydkoreas samlede import af råolie fra januar til maj var på 61,17 millioner ton.\nUSA genindførte sidste år en omfattende embargo mod iransk olieeksport, efter at præsident Donald Trump i maj 2018 trak USA ud af den atomaftale, som en række lande indgik med Iran i 2015.\nAftalen betød, at Iran skulle lukke sit atomprogram. Hvis Iran gjorde det, ville de øvrige lande i aftalen ophæve de sanktioner, der var mod landet.\nStorbritannien, Kina, EU, Frankrig, Rusland og Tyskland er stadig med i aftalen med Iran.\nI begyndelsen af maj meddelte Iran, at landet vil trække sig fra "dele" af den internationale aftale, såfremt EU og de øvrige medunderskrivere ikke i løbet af to måneder indfrier de løfter, der er givet til Iran inden for olie- og banksektoren i forbindelse med atomaftalen.\nHvis ikke det sker, vil Iran blandt andet igen øge berigelsen af uran og nedskalere andre forpligtigelser i atomaftalen.\nDenne uge har USA og Iran igen været på kant med hinanden. USA beskylder således Iran for at stå bag et angreb torsdag mod to olietankskibe i Omanbugten.\nFredag sagde Trump i et interview med Fox News, at USA er parat til at indlede forhandlinger med Iran for at få løst problemerne mellem de to lande.\n- Vi ønsker, at de kommer tilbage til forhandlingsbordet. Jeg er klar, når de er, sagde præsidenten.


Lær at vælge en gave til fødselaren\nHvornår vil dagen elskede sin pige reflekterer over det faktum, at du kan give en fyr. Selvfølgelig, nu i butikkerne kan du finde en masse ting, ting, der kan være en vidunderlig show. Men du ønsker at gøre en gave, der vil blive husket i lang tid, hvilket vil være som en mand. Og valget meget vanskeligt at gøre blandt denne mangfoldighed.\nTips om, hvordan man vælger en gave til hans fødselsdag fyr\nDagen nærmer fødslen af din unge mand? Du er i problemer, tænke over, hvad at give din favorit fyr? Så lyt til følgende råd, og kan findes ud. Så for at gøre en gave til drengen ved en fødselsdagsfest, du har brug for at nærme sig dette spørgsmål med den største alvor. Først og fremmest, er du nødt til at forsøge at lære af ham på forhånd, at han ønsker at komme til denne dag. Måske vil du lære, at han længe har ønsket at erhverve for sig selv nogen ting, men skånet hendes penge. I dette tilfælde en fødselsdag gave til ham vil være en behagelig overraskelse. Dine unge vil sætte pris på det, for din bekymring og interesse for sine følelser vil blive tydelige for ham. Det næste skridt er at sikre, at tallet, hvilket er en ønskelig erhvervelse for den fyr - spørge ham om hans arbejde, hobbyer, interesser. For eksempel, hvis det fungerer som master, ville den bedste gave til ham være et sæt af professionelle værktøjer, hvis de er interesseret i sport - alt fra sportsudstyr eller tøj. til din favorit sweetie!\nOg lad os nu tale om, hvad du kan give din kæreste denne festlige dag. Hvis din kæreste kan lide søde sager, kan du bage en kage til ham med sine egne hænder. Og hvis du dekorere kager til at repræsentere navnet på en elsket eller om det er noget, som på en eller anden måde er forbundet med det, såsom en cykel, hvis en cyklist eller en ketcher og tennisbold, hvis han nyder tennis, så vil din kæreste vil være dobbelt så tilfredse.\nHvis en ung person er i stand til at vurdere de nuværende "gags", kan det give sikkert. Det kan fx være, sjove kort, sove briller, den oprindelige lettere, souvenir medalje, sjove fotoramme og mere. Tror du, han vil sætte pris på din humor? Vælg en gave til fødselaren af serien.\nDu ønsker at være original - ordre et skydive (for ham eller for jer begge kun). Han vil få en dosis af adrenalin, og du - for at takke ham og positive følelser. Og, kan du bestille et krus eller T-shirt med billedet eller navnet på en elsket - det er en billig gave, men meget behageligt. De vigtigste ting - at vise den unge mand, som du tror, du holder af ham. Exclusive gaver\nTja, hvis du har angivet en pige og har råd til at give din elskede dyr gave, gode muligheder er: designer parfume, guld smykker (manchetknapper, en armbånd, en medaljon, en ring), Ophold på ferie i udlandet, dyre cognac, en stilfuld iPhone og mere . At vælge en gave til fødselaren, må vi huske, at det vigtigste - det er en manifestation af omhu og opmærksomhed på det, ikke en nuværende pris og evnen til at fange fantasien af alle omkring dig.\nHvordan til at vælge en gave til manden der har alt?\nHvad at give en pige på en fødselsdagsfest: ideer til alle aldre\nHvordan til at vælge en gave til en fyr for en ferie?\nHvad skal være en gave til årsdagen for forholdet?\nHvordan til at vælge en gave til en vens fødselsdag?\nHvad at give mandens fødselsdag. Gave muligheder\nVi kommer op med hvad man skal give den fyr i 20 år\nHvad at give en pige et år Relationship Tips\nHvad skal give til en ven i 18 år: tips\nHvad at give manden i det nye år? Mulige løsninger på dette vanskelige problem\nAt vælge en gave til nytår dreng\nAt vælge en gave bedste ven? Nemt og enkelt!\nArtiklen fortæller om hvordan man laver en overraskelse fødselsdagsgave kæreste


Fantasymesse Archives - Lærerværelset\nTag Archives: Fantasymesse\nDen 18.-19. oktober er der fantasymesse på Herlufsholm. Vi vil igen i år være til stede med en udstilling af vores fantasybøger og vi har en række forfattere på programmet. Omgivelserne er smukke og leder tankerne i retning af Harry Potters Hogwarts og stemningen plejer at være god. Så et rigtig godt bud på en efterårsferie-udflugt.\nFind det samlede program her.\nPosted in B&U nyt and tagged Fantastisk, fantasy, Fantasymesse, Høst & Søn, messe Herlufsholm, Rosinante&Co on 13. oktober 2014 by Anette Øster.\tLeave a comment


Forside Planlæg besøg Vikingemad\nVikingerne skrev ikke kogebøger, og derfor kender vi i dag kun til deres madvaner fra fund fra vikingetiden. Historikerne har derfra kunne give et kvalificeret bud på, hvad vikingerne spiste.\nVikingernes mad bestod overvejende af grød, brød og kål. Hertil kom kød fra gris, ko og får samt fisk og vildt. Ofte har kød og fisk været saltet eller røget for at kunne holde sig. Bønner, ærter, kål og kvan har givet grønt tilskud, og desuden har man spist nødder og frugter. Det sidste ved vi, fordi man ved udgravningen af vikingebyen Hedeby har fundet både valnøddeskaller og kirsebærsten. Både rug, hvede, byg, havre og spelt har man dyrket og brugt til brød og grød. Sågar hirse har været populær.\nMange af de krydderier og krydderurter, vi kender i dag, er først kommet til Danmark med munkene i 11- og 1200-tallet. Men vikingerne har sat smag på deres mad fra datidens udvalg. F.eks. har man fundet karse i kvindegraven i Oseberg!\nTil maden er primært drukket mjød og øl, og også vin blev importeret i et vist omfang.\nGennem hele vikingetiden importerede man desuden fin keramik og drikkeglas fra Europa. Dette har prydet bordene i de velstillede hjem. Som bestik var kun kendt kniv og ske. Gaflen indførtes først i 1600-tallet.\nBestil vikingemad til din udflugt\nI samarbejde med Munkebo Kro kan vi tilbyde vikingemadpakker, som er inspireret af vikingernes mad.\nVælg mellem laks røget over bøgesmuld eller lufttørret skinke.\nTilbehør: sommersalat med honningsyltede havtorn. Hertil cremet rygeost, groft brød og smør samt most fra Nybro Frugtplantage.


Danske lønninger skal kun forhandles i Danmark - Fagbevægelsens Hovedorganisation\nDanske lønninger skal kun forhandles i Danmark\nFTF er glad for, at EU’s regeringschefer ud over finanspagten blev enige om en væksterklæring, sådan som dansk og europæisk fagbevægelse har presset på for. Men FTF vil have regeringen til at garantere, at EU ikke blander sig i forhandlingen af danske lønninger og pensioner.\nDe europæiske regeringschefer blev i aftes enige om både en finanspagt og en vækst- og joberklæring.\nFinanspagten etablerer bl.a. en ny gældsbremse i de 25 lande, som pagten omfatter, og det vil sætte en ny grænse for Danmarks statsunderskud.\nDen nye væksterklæring forpligter bl.a. landene til at tage flere initiativer, der kan få unge hurtigt i arbejde eller uddannelse.\nOm Finanspagten siger formand for FTF Bente Sorgenfrey:\n"Vi skal have orden i økonomien – i Danmark og i EU. Det er vi enige i. Men det er vigtigt, at finanspagten ikke betyder, at EU på nogen måde griber ind i forhandlingen af danske løn- og pensionsvilkår. De vilkår skal vi nok selv aftale mellem lønmodtagere og arbejdsgivere. FTF vil bede regeringen garantere, at der ikke kommer en EU-indblanding i de danske forhandlinger – ligesom vi fik en garanti fra den tidligere regering i forbindelse med Europlus-pagten, der er forløberen for den nye finanspagt".\nOm Væksterklæringen siger Bente Sorgenfrey:\n"Vi kan ikke spare os ud af krisen. Vi skal have skabt vækst og nye job. Det er positivt, at regeringscheferne har lyttet til den europæiske fagbevægelse, der har krævet, at der også kom en vækstpakke. Særlig positivt er det, at vækstpakken i indledningen slår fast, at vækstinitiativerne skal tages i samarbejde med arbejdsmarkedets parter under hensyn til de nationale systemer. Det foreslog jeg selv EU’s præsident Herman Van Rompuy, da jeg mødtes med ham i onsdags".\nBente Sorgenfrey pointerer, at der også er ting i den nye vækst-erklæring, som FTF er skeptisk overfor – blandt andet, at der lægges op til en "afbureaukratisering" for de små- og mellemstore virksomheder. Det frygter FTF betyder, at de lettes for en række vigtige arbejdsmiljøkrav.


Vejtransport – H. Daugaard\nH. Daugaard tilbyder kundetilpassede løsninger for vejtransport af blandt andet stykgods, part loads og full loads i hele Europa.\nOmfattende produktkendskab er en selvfølge blandt vore medarbejdere.\nDesuden er vi kendt for et højt informations- og serviceniveau, hvor kunden altid sættes i centrum.\nNationalInternationalStykgodsPart- og FullloadsSpecialtransportFarligt gods\nH. Daugaard binder Danmark sammen i et tæt samarbejde mellem vore erfarne disponenter og dygtige chauffører. I kraft af vores mange samarbejdspartnere har vi alle tænkelige muligheder for at tilbyde kundetilpassede løsninger.\nVores store transportflåde sikrer den fornødne kapacitet til at kunne udføre alle transporter med stor præcision samt høj kvalitet.\nH. Daugaard binder Europa sammen i et tæt samarbejde mellem vore erfarne disponenter og dygtige chauffører.\nMed vores samarbejdspartnere har vi mange muligheder for at tilbyde kundetilpassede løsninger i hele Europa.\nVores samlede transportflåde sikrer den fornødne kapacitet til at kunne udføre alle transporter med stor præcision samt høj kvalitet\nVi er specialister på Tyskland, Benelux, Tjekkiet og kan tilbyde daglige afgange til og fra Danmark, samt meget korte transittider.\nH. Daugaard tilbyder komplette distributionsløsninger, der dækker hele vejen fra afsender til modtager, såvel nationalt som internationalt.\nI et tæt samarbejde med vores kunder – og med konstant fokus på leveringssikkerhed samt kvalitet – sammensætter vi de optimale transportløsninger.\nSammen med vores internationale netværk af agenter har vi opbygget et omfattende stykgodssystem, der kan håndtere forsendelser over hele Europa.\nVi kan håndtere alt fra mindre sendinger, halve og hele paller, stykgods sendinger – også dem med sjove mål og dimensioner – da vi har udstyret til det.\n– Tidspecifikke leveringer.\n– Nem og overskuelig web booking\n– Høj leveringssikkerhed\n– Meget simpel pris og zone struktur – samt mulighed for kundetilpassede modeller.\n– Value added services – såsom specielle ønsker til følgesedler.\n– Special opgaver\nPart- og fullloads\nH. Daugaard tilbyder transporter af part- og full-loads, der dækker hele vejen fra afsender til modtager, såvel nationalt som internationalt.\nMed vores system tilbyder vi Just In time og direkte leveringer afhængig af kundens ønsker.\nH. Daugaard tilbyder specialtransporter af langt, bredt eller tungt gods.\nMed vores mangeårige erfaring af transporter af forskellige godstyper har H. Daugaard opbygget den nødvendige viden og erfaring i at tilbyde diverse specialtransporter.\nVi benytter os altid af den mest optimale transporttype eller en kombination af flere forskellige transportformer. Eksempelvis kan vi kombinere en jernbanetransport med en blokvognstransport til tungt gods. Drejer det sig om ekstremt langt gods indsættes vores specialbyggede udtrækstrailere til transporten.\nDerudover har vi stor erfaring i projektstyring af komplicerede transportopgaver fra afsender til modtager.\nTransport af farligt gods giver anderledes udfordringer med hensyn til miljø og sikkerhed. På dette område ligger H. Daugaard i front, da vi fuldt ud lever op til nationale og internationale regler og standarder.\nVi er certificerede efter både ISO 9001, ISO 14001 og SQAS – og er dermed forberedte på udfordringer, som transport af farligt gods giver.


Let, munter, afbalanceret.\nDet forudsætter inspiration at fremstille harmoni. Denne te hjælper til at finde frem til den: Her møder asiatisk visdom i grøn te og kombucha forfriskende citrongræs, pebermynte og hyldebærblomster. Aromaerne er harmoniske. En fantastisk te til dig, der går udfordringer i møde - eller slapper af.\nEn te til alle, der har tillid til tiden.\nVores Sencha kommer fra en teplantage tilhørende Hunan Tea Company Limited fra Kina. Teen er plukket af småbønder på deres økologiske gårde og har en meget delikat, afbalanceret smag.\nGrøn te* (67%), hyldeblomst* (10%), citrongræs* (8%), pebermynte* (5%), tørret kombucha-drik* (gaeret te), citronverbena*, blodappelsinolie* , vaniljebønner*, vaniljeekstrakt*, naturlig jordbær- og ferskenaroma, naturlig banan-, passionsfrugt- og surkirsebærekstrakt.


Sådan tilbereder du julemad på nye måder - PDF Free Download\nDownload "Sådan tilbereder du julemad på nye måder"\n1 Sådan tilbereder du julemad på nye måder Sund og slank med Lene Hansson: Her får du tips og tricks til den lækre juleand, risengrød og karrysild. Velbekomme Af Lene Hansson, 14. december 2012\n2 03 Andebryst med varm coleslaw 04 Stegt andebryst med appelsinsalat 05 Slank: Andebryst med gulerodssalat 05 And i kanel og citron 06 Risengrød med fløde og kanelsukker 06 Risengrød med vanilje, rismælk og agavesirup 07 Karry sild med æg og creme fraiche 07 Karry sild med æbler og bladselleri 2\n3 Fremgangsmåde: Forvarm ovnen til 200 grader. Rids andebrystet med en kniv, krydr med urtesalt og -peber og steg kødet på en tør stegepande med skindsiden nedad over høj varme i et par minutter. Sæt herefter anden i ovnen i et ildfast fad og lad den stege videre i 6-8 minutter. Tag andebrystet ud af ovnen og lad det hvile i ca. 10 minutter med et viskestykker henover. Sæt den så i ovnen igen i ca. 5 minutter. Tag andebrystet ud, lad det hvile i 10 minutter inden servering. Sund: Andebryst med varm coleslaw 2 personer 2 andebryst ( g) 2 tsk urtesalt 2 tsk friskkværnet peber Coleslaw: 300 g store gulerødder 400 g hvidkål 50 g grønt æble 1 spsk olivenolie Lav coleslawen: Skræl guleroden og snit den, hvidkål og æble uden kernehus i tynde strimler (du kan også rive alle tre ingredienser på et groft rivejern). Vend disse tre ingredienser på en stegepande i olie i et par minutter. Stil det til side. Bland alle ingredienser til dressingen sammen og bland den i hvidkålsblandingen. Server den varme coleslaw til andebrystet. I alt: 1090 kcal Pr. Person 545 kcal Dressing 1 dl yoghurt naturel 1 dl spsk cremefraiche 9 % 1 spsk agavesirup 1 tsk vin eddike 2 spsk urtesalt 2 tsk friskkværnet peber 3\n4 Fremgangsmåde: Rids skindet på andebrystet og krydr med peber. Steg brystet med skindsiden nedad på en tør pande over høj varme i ca. 5 minutter på hver side. Tag kødet af og lad det hvile i ca. 10 minutter. Steg derefter brystet med kødsiden nedad i ca. 15 minutter, til det er gennemstegt, og krydr med salt. Lad kødet hvile i 10 minutter. Stegt andebryst med appelsinsalat 1 andebryst, ca. 150 g Friskkværnet peber Appelsinsalat 2 appelsiner 2 røde æbler 2 gulerødder 1 spsk. palmeolie Lav appelsinsalaten: Pil appelsinerne og skær dem i skiver, fjern evt. kerner. Skær æblerne i meget tynde både, fjern kernehus. Skræl gulerødderne og fortsæt derefter med at skrælle brede strimler af gulerødderne med en kartoffelskræller. Steg appelsinerne over svag varme på en pande i palmeolie sammen med æbleskiverne. Kom nu æble, appelsin og frisk gulerod i en lille skål og miks det sammen. Læg salaten på et fad sammen med andebrystet. 4\n5 Slank: Andebryst med gulerodssalat 2 personer 2 andebryst ( g) 2 tsk urtesalt 2 tsk friskkværnet peber Salat: 200 g gulerødder 100 g feldtsalat 20 g sorte sesamfrø Fremgangsmåde: Forvarm ovnen til 200 grader. Rids andebrystet med en kniv, krydr med urtesalt og -peber og steg kødet på en tør stegepande med skindsiden nedad over høj varme i et par minutter. Sæt herefter andebrystet i ovnen i et ildfast fad og lad den stege videre i 6-8 minutter. Tag andebrystet ud af ovnen og lad den hvile i ca. 10 minutter med et viskestykker henover. Sæt det så i ovnen igen i ca. 5 minutter. Tag andebrystet ud, lad det hvile i 10 minutter og skær det i skiver. Lav salaten: Gulerødderne skrælles og med en kartoffelskræller, skæres nu tynde lange skiver gulerod. Blandes med skyllet feldtsalat og sesamfrø. Som dressing kan du dryppe lidt valnøddekerne olie henover eller sesamolie. I alt: 881 kcal Pr. Person 441 kcal And i kanel og citron 2 stk. andebryst 1 tsk. kryddersalt 1 tsk. krydderpeber 1 spsk palmeolie Sauce: ½ løg ½ tsk. stødt kanel 2 spsk. balsamico 2 dl vildtbouillon 1 dl sojafløde salt og peber revet skal af ½ økologisk(usprøjtet) citron Fremgangsmåde: Skær eller træk skindet af andebrysterne. Skær kødet i 2 cm brede strimler. Drys med salt og peber og svits det i olie på en pande i ca. 5 minutter. Tag kødet op. Lav saucen: Hak løget og svits det på panden, uden at det tager farve. Tilsæt kanel og balsamico og kog ind i 1 minut. Hæld bouillon og fløde på og kog saucen sammen i ca. 5 minutter. Smag til med salt, peber og citronskal. Vend kødet i saucen og lad det simre i nogle minutter, indtil kødet er gennemstegt. Server grøn salat med sukkerærter til anden. 5\n6 mere rismælk i (opsuget af risenen) så hældes fløden i samt smørklat, og der koges videre, stadig for svag varme og under omrøring. Ved servring kan pyntes med smørklat og drysses med kanel. Der skal koges i alt i ca minutter. Og husk at holde øje med at det ikke brænder på, for så smager hele grøden brændt. I alt: 1023 kcal Pr. Person 512 kcal Slank: Risengrød med vanilje, rismælk og agavesirup Sund: Risengrød med fløde og kanelsukker 2 personer 100 g grødris ½ l rismælk ½ l fløde 1 vaniljestang 2 spsk kanelsukker 50 g smør Risene hældes i den varme mælk og koges op, mens der omrøres med jævne mellemrum for at det ikke skal brænde på. Lad koge på svagt blus. Vaniljestangen skæres på langs og koges med, hele tiden. Når der ikke er 100 g grødris 1 l rismælk 1 spsk agavesirup 1 vaniljestang Risene hældes i opvarmet mælk og koges op, mens der omrøres med jævne mellemrum for at det ikke skal brænde på. Lad koge på svagt blus. Vaniljestangen skæres på langs og koges med, hele tiden. Ved servring kan pyntes med vaniljestang og evt. drysses med kanel. Der skal koges i alt i ca minutter. Og husk at holde øje med at det ikke brænder på, forså smager hele grøden brændt. Denne grød kan spises af mælkeallergikere og glutenallergikere. I alt: 891 kcal Pr. Person 445 kcal 6\n7 Sund: Karry sild med æg og creme fraiche 200 g sild 200 g hårdkogt æg 50 g skalotteløg 100 g creme fraiche 18% 4 tsk karry 1 tsk gurkemeje 1/2 tsk salt 1 tsk agavesirup Sildene skæres i små bidder, æggene skæres i mindre stykker, løgene snittes fint. Dette blandes nu med creme fraiche, der er rørt op med karry, gurkemeje, salt og sirup. Lad gerne blandingen stå et par timer i køleskab, så bliver smagen af karry stærkere. I alt: 968 kcal Pr. Person 484 kcal Slank: Karry sild med æbler og bladselleri 200 g sild 100 g æble 100 g bladselleri 50 g skalotteløg 100 g creme fraiche 9% ½ tsk salt 4 tsk karry 2 tsk gurkemeje Sildene skæres i små stykker, æble skæres ganske tyndt, bladselleri snittes fint og løgene skæres ganske tyndt. Dette blandes med creme fraiche, der er tilsat salt og karry samt gurkemeje.. Lad gerne blandingen stå et par timer i køleskab, så bliver smagen af karry stærkere. I alt: 648 kcal Pr. Person 324 kcal 7


Toget kører altså derudaf, men adopterer vi som bureau, annoncør eller medie disse ting hurtigt nok, og ligger den egentlige fare i at adoptere det forkert? | Carat Danmark\n< Artikel 62 av 106 >\nToget kører altså derudaf, men adopterer vi som bureau, annoncør eller medie disse ting hurtigt nok, og ligger den egentlige fare i at adoptere det forkert?\nJeg starter stort ud, og citerer William Bruce Cameron, senere brugt af Albert Einstein i sætningen: “Not everything that can be counted counts, and not everything that counts can be counted.” Og hvorfor så starte så stort ud? Jo, jeg har en helt bestemt dagsorden for dette indlæg, og den tager udgangspunkt i ovenstående sætning. Jeg kan også lige så godt advare læseren, fordi det følgende bliver lidt nørdet.\nCarat Købenah Den Digitale Taljungle\nNot everything that can be counted counts, and not everything that counts can be counted er nemlig lige så højaktuelt for de digitale måleapparater af effekt i dag, som det var for fysikkens matematiske udregninger på Einsteins tid. Vi kan måle virkelig mange ting via digital annoncering, men det er som sagt ikke alle, der tæller lige meget. Det kunne jeg godt tænke mig at grave en smule dybere i, og måske inspirere dig til, at tænke lidt ud af boksen, når du skal effektbevise kampagner via digitale kanaler.\nEn ærlig indrømmelse er, at vi ofte vender tilbage til fælles standarder for, hvad god performance er. Det kan ske i form af translatering til TRP’er på digitalt indkøb, eller den simple, men altid tilstedeværende, clickrate. Det er cross-channel metrikker som vi over længere tid har alignet os med, på tværs af bureau, kunde og medie. Sagen er bare den, at den digitale udvikling forcerer derudaf, og om end Moore’s lov ikke nødvendigvis gør sig gældende for antallet af målemetrikker, så kan det nogen gange føles sådan. Toget kører altså derudaf, men adopterer vi som bureau, annoncør eller medie disse ting hurtigt nok? Ligger den egentlige fare i at adoptere det forkert?\nDet digitale spend hos annoncøren stiger støt. Om vi så snakker mobile, video, desktop eller en anden veldefineret platform, så ser vi en tendens, hvor en større andel af mediebudgettet er allokeret til digitale kanaler. Det er ikke længere kun e-commerce forretningerne, der satser på digital first, men i stigende grad annoncører på tværs af brancher (Carat Mediahack 2017). Dette fordrer en kontinuerlig diskussion om hvordan vi måler effekt, og hvorledes indsatserne evalueres på kampagne på kontinuerlig basis. Netop det emne, vil jeg gerne slå et slag for i dette indlæg.\nDa et større spend bliver allokeret til digitale kanaler, mener jeg, at det er vigtigt at italesætte, hvordan vi måler, hvad vi måler og hvornår vi er en succes – både som kunde, men bestemt også som rådgivende enhed her hos Carat.\nEksempelvis vil jeg gerne føre påstanden om, at clickrater sjældent er den bedste indikator for, hvorledes en kampagne har fungeret i henhold til performance (http://www.nielsen.com/content/dam/corporate/us/en/reports-downloads/2011-Reports/Nielsen-Beyond-Clicks-and-Impressions.pdf). Først og fremmest, fordi flere studier har påpeget en manglende korrelation mellem clickrater og egentlig business performance, men også eftersom det er en variabel der sjældent kan isoleres, som værende en årsagsforklarende variabel i henhold til resultater.\nClickrater er dog nu en gang ofte en indikator, som alle parter falder tilbage til, da vi deler en fælles forståelse for hvad benchmark er, og det modsat meget andet, ofte kan give et binært svar på spørgsmålet: fungerede det? Vi skal da også være de første til at indrømme, at vi sommetider overkomplicerer resultater og tal fra kampagnemålinger, da vi er lidt nørdede og faktisk finder data interessant. Men som kampagneansvarlig er det ens opgave at finde konkrete measurement points, der rent faktisk giver mening i forhold til dit brand eller produkt.\nEfterlader det os ikke lidt, hvor vi startede, kunne den flittige læser så selvreflekterende spørge. Ganske givet er det en valid påstand. Jeg håber dog at ovenstående på sin vis har påbegyndt, eller videreudviklet den fornemmelse man måske sidder med, når man kigger på digital performance: ”Ja ja, det er jo mægtigt alt sammen, og dejligt at de siger det var godt, men hvordan relaterer jeg det til resten af forretningen?”.\nHos Carat har vi mange brugbare redskaber, hvorfor vi meget gerne vil tage en kvalificeret snak om, hvorledes målingerne kan biddrage positivt til en forretning og hvorledes man ”bør” måle. Når det er sagt, så har det individuelle brand og produkt et unikt behov (det er ikke engang for at smigre), og digital attribuering, pre/post test samt ordinær kampagnemåling, kan alle være rigtige metoder for netop dit unikke brand. Til fælles har de dog, at man tager den konkrete måling og sætter det i relation til resten af forretningen. Hvis mit blogindlæg blev enten 1) for nørdet eller 2) lød interessant, så skriv til mig - jeg vil altid gerne snakke nørderi. Jeg vil også gerne uddybe nogle at metoderne, og dermed forsøge at skabe et bedre overblik over, hvad de kræver at implementere samt hvordan de praktisk, på hver sin måde, kan tilføre værdi til et brand eller en kampagne.


Rejsen til verdens ende af Henning Mankell – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nRejsen til verdens ende fjerde og sidste del af historien om Joel af Henning Mankell\nMed stormskridt nærmer den dag sig, hvor Joel bliver 15 år. Snart er skolen slut, og hvad skal der så ske med ham?\nEn dag modtager hans far et brev fra Elinor, som han ikke har hørt fra i ti år. Hun skriver om Jenny, Joels mor, som forlod dem, da Joel var helt lille, og som aldrig har ladet høre fra sig. Elinor fortæller, hvor Jenny bor, og Joel og hans far beslutter sig for at rejse til Stockholm for at opsøge hende.\nRejsen til verdens ende er fjerde og sidste fritsående bind om Joel. Henning Mankell har for sine bøger om Joel modtaget den største svenske udmærkelse, Nils Holgersenplaketten, og den største europæiske pris, Deutscher Jugenliteraturpreis. I 1996 modtog han Astrid Lindgren-prisen, i 1997 Expressens Heffaklump og i 1998 Augustprisen.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Rejsen til verdens ende' af Henning Mankell i de 330 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 88.072 andre anmeldelser af bøger.\nDe tre løfter af Henning Mankell Hæftet bog · Ebog\nJeg dør, men mindet lever af Henning Mankell Hæftet bog · Lydbog\nComédia Infantil af Henning Mankell Lydbog\nLydbog til download, SAGA Egmont, ISBN: 9788726539509\nKinesen af Henning Mankell Paperback · Lydbog


Pooch & Mutt sensitiv laks hundegodbidder\nSensitive Salmon hundegodbidder, 80g VARENR. Q130009\nSensitive Salmon godbidder fra Pooch & Mutt er en super lækker godbid, der både er velsmagende samtidig med den er kalorie fattig og kornfri - Godbidderne indeholder 75% skotsk laks og har et stort indhold af antioxidanter, Omega 3, vitaminer og mineraler. Laks er nemt for hunden at fordøje og kan have en god effekt på hundens immunforsvar. Der er 30 godbidder i posen, hver godbid er ca 2,5 cm lang, men kan nemt deles i mindre stykker.\nSensitive Salmon godbidder fra Pooch & Mutt er en super lækker godbid, der både er velsmagende samtidig med den er kalorie fattig og kornfri - Godbidderne indeholder 75% skotsk laks og har et stort indhold af antioxidanter, Omega 3, vitaminer og mineraler. Laks er nemt for hunden at fordøje og kan have en god effekt på hundens immunforsvar.\nDer er 30 godbidder i posen, hver godbid er ca 2,5 cm lang, men kan nemt deles i mindre stykker.\nProtein 36 %, råolie og fedt: 22%, Råfiber 1.5%, Råaske 12,5%, Omega 6 1,25%, Omega 3 2,17%


Dansker i Tel Aviv: Jeg flippede ud, da bomben slog ned - politiken.dk Ariel Schalit/AP\nSTORBY. Tel Aviv er et kulturelt og økonomisk kraftcenter i Israel og har hidtil været uden for Gazapalæstinensiske raketters rækkevidde. Det er ikke længere tilfældet viste et angreb torsdag.\nSTORBY. Tel Aviv er et kulturelt og økonomisk kraftcenter i Israel og har hidtil været uden for Gazapalæstinensiske raketters rækkevidde. Det er ikke længere tilfældet viste et angreb torsdag. Foto: Ariel Schalit\nInternationalt 16. nov. 2012 kl. 12.39\nGrundlagt i 1909 op ad den gamle by Jaffa.\nhuser tre mio. mennesker.\nByen rummer blandt andet den Bauhaus-inspirerede Hvide By, der er på Unescos\nDen regnes som en af de mere\nsekulære byer i Israel.\n»Vi følger med og er urolige. Men vi er ikke urolige for vor egen sikkerhed«.\nDet siger danske Anne-Lise Cohen, der bor lidt nord for Tel Aviv med sin familie. Her ramte en af de raketter, Gazapalæstinenserne har affyret mod Israel ganske tæt på byen. Det er første gang, at raketterne når så langt ind i landet - og det har rystet indbyggerne i storbyen.\nHun fortæller, at alle har radio eller fjernsynet kørende for at følge med i situationen.\n»På den kanal, der svarer til P3, siger de hele tiden, at der er luftalarm her og der«, fortæller hun.\n»Folk sidder hjemme og lytter. I går var der stille i Tel Aviv. Det er ellers ikke en by, der hviler«, siger Anne-Lise Cohen.\nNervøs, men ikke bange\nHun bor uden for det område, Gazapalæstinenserne formodes at kunne ramme med deres raketbeskydninger mod Israel.\nMen ligger ens hjem inden for rækkevidde af raketterne, må man enten søge i beskyttelsesrummene eller væk fra ydermure.\n»De nyere lejligheder bliver bygget med et sikkerhedsrum, bygget i beton og med beskyttelsesvindue, et jernvindue, man kan lukke. I ældre ejendomme stod alle inde i trappeopgangene«, fortæller hun om de boligområder, hvor indbyggerne må søge i sikkerhed, når palæstinenserne affyrer raketter mod dem.\n»Jeg tror ikke, at nogen kan sætte sig ind i, hvordan det er at leve i skræk«, siger Cohen.\n»Det er en underlig situation. 30 kilometer sydpå er der krig, mens vi kan gå på gaden og tænke over, hvad vi skal have til frokost. Det er et samtaleemne, der bliver snakket om, men der er folk på gaden. Jeg er ikke nervøs, men jeg ved, at mange er bange«, fortæller den danske kvinde fra Tel Aviv.\nLæs også: Nye raketangreb bryder våbenhvile i Gaza\n»Livet går videre«, konkluderer hun.\n20 sekunders varsel\nEn anden dansker med bopæl i det sydlige Tel Aviv er Jonas Eilersen. Han skyndte sig i ly, da sirenerne lød i går og advarede indbyggerne om, at byen var under beskydning.\n»Pludselig ryger alarmen, og folk kigger på hinanden og tænker: 'Hvad fanden'. Så gik der 20 sekunder, og så kom det brag. Der blev jeg bange«, siger han.\nJeg er meget overrasket over, hvor hurtigt jeg selv faldt ned.\nKort efter ramte en raket et sted i området.\n»Jeg flippede ud, da jeg kunne mærke, at bomben slog ned. Der lød et kæmpe brag, en meget dump lyd, og man kunne mærke, at det hele rystede«, lyder hans beskrivelse.\nEfter nedslaget blev byen fyldt\n»Så begyndte folk at pible ud alle steder. Det var en underlig oplevelse. Det er galgenhumoragtigt. Det går ikke op for folk, hvor alvorligt det er«.\n»Ti minutter efter sætter folk sig ud og skal have en øl. Efter en halv time var der fuldstændigt proppet i byen. Jeg er meget overrasket over, hvor hurtigt jeg selv faldt ned«, siger han om aftenen efter det palæstinensiske raketangreb.\n»Hvis jeg havde siddet i København, og der var blevet skudt fra Malmø ville det være fuldstændigt anderledes med panik og alting. Her var ingen panik«.\nLæs også: Hamas-chef: Vi fortsætter modstand mod Israel\nHan er ængstelig ved følgerne af yderligere beskydning.\n»Rammer de nogen i Tel Aviv, bliver det armageddon i Gaza. Så går det fuldstændigt bananas«, forudser han.\nJeg havde ikke troet, at de ville slå til mod Tel Aviv. Luftalarmen er meget uhyggelig.\nGik tur langs stranden\nDa sirenerne hylede over storbyen, skyndte også Lotte Avishai sig i sikkerhed.\n»Det var en overraskelse. Jeg havde ikke troet, at de ville slå til mod Tel Aviv. Luftalarmen var meget uhyggelig«, siger hun.\nHun bor i en ældre ejendom, hvor beboerne samledes inde i opgangen for at undgå at opholde sig op ad ydermurene i huset.\n»Der var nogle, der er hysteriske og meget bange. En pige på syv år græd og græd«, siger hun om ventetiden.\nLæs også: Israel forbereder krig: 30.000 soldater er klar\nBagefter forsøgte hun at komme i kontakt med sine voksne børn.\n»Der var overbelastning på telefonen. Det hele var kaos. Indtil jeg hørte dem i telefonen var jeg urolig«, siger hun.\nFortsætter dagligdagen i Tel Aviv\nDanske Lotte Avishai, som også bor i den store by, lader ikke radioen eller fjernsynet køre hele tiden. Hun har gået en lang tur med sin datter langs stranden ned mod Jaffa i stedet for at holde sig inden døre.\n»Du må ikke lade det få overhånd, det med: 'Hvornår kommer den næste?'. Du må fortsætte«, siger hun.\nAvishai har ingen intentioner om at flytte væk.\n»Jeg bliver her, det er ganske sikkert. Mine børn er her. Man rejser ikke bare lige. Man er sammen«, siger hun og peger på, at det er betydeligt værre for de mennesker, der bor tættere på Gaza, og for hvem raketangrebene fra det palæstinensiske område er hverdag.\nI ville også reagere, hvis raketterne fløj ind over jer.\n»Tænk på dem i Sderot (sydisraelsk by nær Gaza, red.). De har hørt sirenen hver dag de seneste fire år. Vi fortsætter vore liv, men i Sderot lever de på den måde. Det er forfærdeligt«, siger hun og tilføjer, at israelerne forsvarer sig mod angrebene.\n»I ville også reagere, hvis raketterne fløj ind over jer. Det kan ikke være rigtigt«, siger hun.\nLæs også: Mellemøsteksperter: Israel finder sig ikke i noget\nEksperter efter Gaza-angreb: Israel finder sig ikke i noget