Til dig, der vil lave recoveryorienterede - PDF\nDownload "Til dig, der vil lave recoveryorienterede"\n1 Til dig, der vil lave recoveryorienterede gruppeforløb Undervisningsvejledning til "Guide til et godt hverdagsliv" Udarbejdet i samarbejde mellem tidligere patienter og medarbejdere i Region Hovedstadens Psykiatri. Udgivet i samarbejdet med projekt Peer-støtte i Region Hovedstaden.\n2 Indhold Først i vejledningen findes en indledningsdel. Heri forklares om materialerne til gruppeundervisningen dvs. om "Guide til et godt hverdagsliv" og om undervisningsvejledningen. Desuden er der i denne del forslag til strukturering af undervisningen og forslag til, hvordan gruppeundervisningen kan gribes an. Herefter følger forslag til syv konkrete undervisningsemner. De syv emner er inddelt i fire dele. Nummeret på hver del henviser til den del af "Guide til et godt hverdagsliv", som indholdet i undervisningen primært handler om. Bagest i vejledningen findes bilag, som indeholder redskaber til øvelserne. Indledning...3 Sådan gribes gruppeundervisningen an...5 Instruktion i at præsentere "Guide til et godt hverdagsliv"...8 Del 1 "Kan man blive rask?"...9 Alle kan komme sig (Emne 1)...9 Del 2 "Tag kontrol over hverdagen" En god hverdag - personlige strategier (Emne 2) Dine personlige mål (Emne 3) Støtte fra andre mennesker (Emne 4) Del 4 "Samarbejdet med andre" Planer om dig - vær med (Emne 5) Behandling og styr udenom kriser (Emne 6) Del 5 "Udforsk dit nabolag" Foreninger/rådgivninger (Emne 7) Bilag Redskab #1 Dagbog til dine egne ord Redskab #2 Tidslinje - hvad er der sket? Redskab #3 Forslag til din kriseplan Redskab #4 Ugeplan Redskab #5 Relationskortet - få øje på dit netværk Redskab #6 Personlige mål "Undervisningsvejledning til "Guide til et godt hverdagsliv" - Til dig, der vil lave recovery-orienterede gruppeforløb" er udarbejdet af Projekt Din Gode Udskrivning af Karina Christensen. Alle peer-støttemedarbejdere kan bestille gratis eksemplarer af "Guide til et godt hverdagsliv" gennem deres arbejdsplads. Se mere om bestilling på hvorfra denne vejledning også kan downloades Projekt Din Gode Udskrivning. Indhold må gengives med tydelig kildeangivelse. 2\n3 Indledning Denne vejledning er til dig, der er peer-støttemedarbejder og vil gennemføre recoveryorienterede gruppeforløb med udgangspunkt i "Guide til et godt hverdagsliv." Det, at du selv har erfaringer med psykiske vanskeligheder og recovery, er centralt for forløbene, hvor dine erfarings-kompetencer kan indgå i undervisningen. Vejledningen beskriver syv forskellige emner. Der kan undervises i et enkelt tema, eller de syv emner kan gennemgås som et samlet forløb. Hver gruppesession varer en til to timer. Gruppedynamikken fungerer bedst, når der er minimum otte deltagere, men grupperne kan sagtens bestå af færre personer. Gruppeforløbene skal helst faciliteres af to personer - gerne to peer-støttemedarbejdere - som kan supplere hinanden undervejs og være opmærksom på gruppen. Hvis det ikke er muligt at være to peers, er det ikke noget problem at inddrage andre medarbejdere, som fx har specialviden om et af emnerne. Det kan f.eks. være nogen fra frivillige foreninger, rådgivninger, pårørende, brugere m.m. Temaerne og indholdet i vejledningen følger den samme rækkefølge som i "Guide til et godt hverdagsliv", men kan anvendes i vilkårlig rækkefølge i gruppen. Om "Guide til et godt hverdagsliv" Guide til et godt hverdagsliv" er en håndbog på 44 sider, der skal styrke mennesker med psykiske lidelser i selv at arbejde aktivt for at komme sig. Guiden kan anvendes af alle, herunder også medarbejdere og pårørende. Guidens indhold skal understøtte den enkelte i at formulere og tage ejerskab for sin egen situation og sit forløb ved at tydeliggøre handlemuligheder og skabe håb. Hertil indeholder guiden en sektion med konkrete recovery-redskaber. Guiden er skrevet af mennesker, der selv har haft en psykisk lidelse og er kommet sig - i samarbejde med pårørende og medarbejdere fra Region Hovedstadens Psykiatri og kommuner i regionen. Dine egne erfaringer Hvis du er peer-støttemedarbejder kan du overveje inden undervisningen, hvilke eksempler, oplevelser, overvejelser fra dit eget liv m.v., du vil bidrage med i forhold til de forskellige temaer. Det kan f.eks. være illustrative eksempler eller udfordrende problemstillinger, som kan belyse emnet og skabe en debat, som involverer gruppedeltagerne. Læring som huskes foregår bl.a. via følelsesmæssige reaktioner. Overvej derfor også, hvad dit personlige input vil fremkalde af følelser: Vil du provokere, skabe forståelse, undren, identifikation, genkendelighed, samhørighed, forargelse, lettelse, morskab eller Om denne vejledning På side 7 kan du læse, hvordan du strukturerer gruppeforløbene. Grupperne bør følge samme struktur hver gang, da dette giver forudsigelighed og tryghed. Hvert tema i vejledningen indeholder forslag til et oplæg om et emne fra guiden, samt tilhørende forslag til arbejdsspørgsmål og øvelser med redskaber. Det er valgfrit at anvende disse spørgsmål og øvelser gruppen kan evt. vælge sine egne. Spørgsmålene er rettet til deltagerne i "du"-form, og enkelte spørgsmål er til hele gruppen i formen "deltagerne". I vejledningen er der lagt op til, at peer-støttemedarbejderne bruger deres egne erfaringer i dialogen med gruppen. Se boksen "Dine egne erfaringer". Bagerst i vejledningen finder du bilag til brug for gruppeforløbene. Bilagene kan downloades og printes fra Fra denne hjemmeside kan også printes evalueringsskemaer til at afslutte hver enkelt underisningsgang. 3\n4 De tre pejlemærker I "Guide til et godt hverdagsliv" findes forrest tre pejlemærker: håb, selvbestemmelse og muligheder. Det er svært at bygge noget som helst op - og slet ikke sig selv - hvis de tre begreber ikke opleves som noget, den enkelte har. Derfor gælder det om at opdyrke håb, komme til at se muligheder og at bestemme selv, hvad der skal vælges til eller fra. Ønsket er at styrke bevidstheden om de tre pejlemærker, så gruppeforløbene fremmer deltagernes recoveryproces. I gruppeforløbene er det din opgave hele tiden at have øje for, hvordan undervisningen understøtter deltagernes arbejde i deres egen proces med at komme sig. Dette kan bl.a. ske ved opmærksomhed på de tre pejlemærker - og ved at italesætte dem. Til alle gruppesessionerne er det beskrevet under punkt 2 "Formål", hvordan den aktuelle undervisningsgang underbygger arbejdet med håb, selvbestemmelse og muligheder. Så vidt det har været muligt at differentiere, hvilke af de tre pejlemærker den enkelte undervisningsgang mest understøtter, er de tre pejlemærker listet op så det, der står øverst indholdsmæssigt har mest vægt. Når der i undervisningen f.eks. arbejdes med redskaberne er dette altså også et arbejde med udvikling af pejlemærkernes betydning for den enkelte deltager. Et pejlemærke er et mærke "...som man bruger til at tage bestik af situationen med". Ordet pejlemærke er tæt beslægtet med ordet holdepunkt: "sted eller punkt hvor noget eller nogen kan holde fast eller få fæste". I ordets overførte forstand betyder holdepunkt: "stabil faktor, størrelse eller person som noget eller nogen kan bygge på eller støtte sig til." [Kilde: Den Danske Ordbog, ordnet.dk den ] God fornøjelse :-) 4\n5 Sådan gribes gruppeforløbene an Rammer for gruppen Der anbefales max. 12 deltagere pr. hold. Man kan overveje at tage op til 15 med, da der ofte vil falde et par stykker fra - eller alle ikke kan komme hver gang. I forhold til gruppestørrelsen kan man overveje, hvordan Metode og didaktiske overvejelser målgruppens aktuelle situation er, og om deltagerne f.eks. må have en kontaktperson eller andre med. Det er en stor fordel, hvis gruppen består af deltagere med forskellige diagnoser eller problemstillinger, og som er i forskellige faser af deres forløb. Dette skaber gode betingelser for erfaringsudveksling samt skærper og mangfoldiggør temaet i undervisningen, idet gruppen får mange forskellige stemmer. Dynamikken vil altid være forskellig fra gruppe til gruppe - bl.a. afhængig af, hvor mange der deltager og af, om nogen kender hinanden i forvejen. 1. To er bedst Gruppeforløbene skal helst faciliteres af to personer - gerne to peer-støttemedarbejdere - som kan supplere hinanden undervejs og være opmærksom på gruppen. Hvis det ikke er muligt at være to peers, er det ikke noget problem at inddrage andre. 2. Valg af emne Det er undervisernes skøn, om emnet skal være fastlagt på forhånd, eller om det er gruppen, der bestemmer emnet. Temaerne og indholdet i undervisningsvejledningen følger den samme rækkefølge som i "Guide til et godt hverdagsliv." Hvis man bruger emnerne i undervisningsvejledningen i en anden rækkefølge eller evt. kun skal holde en enkeltstående undervisningssession, kan "Guide til et godt hverdagsliv" introduceres som forslået på side 8 i undervisningsvejledningen. 3. Struktur Der anbefales en til to timer pr. undervisningsgang, og at der indlægges pauser efter behov. Alle sessioner har samme struktur, dvs. hver undervisningsgang struktureres som programmet på side 7 i undervisningsvejledningen viser. Skriv gerne programmet på en tavle, whiteboard el. lign. Undervisning kan være en kompleks størrelse, idet der er mange faktorer, der spiller ind og påvirker undervisningen: God undervisning indeholder et element af oplevelse, aktiv deltagelse, medansvar og sammenhæng mellem teori og praksis. Oplevelsen kan være den, at en tidligere patient fortæller om sine oplevelser i psykiatrien. Aktiv deltagelse er, at deltagerne har mulighed for at deltage aktivt i undervisningen. Medansvar er, at deltagerne oplever sig ansvarlige for undervisningens indhold, valg af emner samt trivsel og arbejdet i gruppen. Undervisningen er rettet mod vokse mennesker, hvilket man skal tage højde for i sin undervisning. Voksne lærer det, som er meningsfuldt for dem Voksne trækker på de ressourcer, de har i forvejen Voksne tager ansvar for deres erfaringer og egen læring (hvis rammerne er til det) Voksne vil gerne lære, hvis det ikke er for underligt, epokegørende og i for store mængder. Og hvis de ikke skal lave for meget om på deres forestillinger, værdier og holdninger. Skal de lave for meget om, kan det give modstand mod læring Se side 25 for litteraturhenvisninger. Gør gerne drøftelserne i gruppen til fælleseje ved at skrive stikord fra deltagernes spørgsmål eller svar på whiteboard eller flip-over. Dette bidrager til, at alle føler fælles ejerskab til opsummering af dagens emne og bidrager til det fælles resultat. Vær opmærksom på at gengive deltagernes udsagn så ordret som muligt. Giv gerne anerkendelse og bekræftelse til den enkelte og dennes udsagn, oplevelser og vurdering. 5\n6 4. Tavshedspligt og regler i gruppen Det er vigtigt, at grupperne indledes med, at man taler om tavshedspligt, så deltagerne ikke viderebringer de personlige oplysninger, som andre i gruppen har fortalt om. Det er en god ide at drøfte, hvordan gruppens møder bliver optimale, f.eks. at der gives plads til hinanden, at der holdes en god tone, og at alle tager hensyn til hinanden i debatten. Det er også en god ide, at deltagerne ikke fortæller de andre i gruppen, hvad de skal eller ikke skal, men at deltagerne giver hinanden ideer, anerkendelse og bidrager med egne erfaringer. For ikke at bruge al tiden på reglerne, kan underviseren have et forslag klar og høre, om der er forslag til ændringer eller kommentarer hertil. Formålet med at have grupperegler er at have en ramme som skaber et godt og trygt fundament for dialogen. Hvis deltagerne tidligt i gruppeundervisningen er med til at formulere regelsættet, får deltagerne ejerskab til undervisningen via inddragelsen. Eksempel på grupperegler: - Lyt nøje til hinanden og lad hinanden tale ud. - Vi er forskellige og vi er åbne over for hinandens forskelligheder. - Spørg, hvis der er noget, du ikke forstår. - Deltag og det er OK at melde pas. Kilde: Se side 118 den Gode gruppeforløb kræver dialog fire grundprincipper Der er fire grundlæggende principper, som tilsammen danner det fundament, som dialogen hviler på. Principperne er: Tillid, åbenhed, ærlighed og ligeværdighed. Tillid Når der er tillid mellem personer i en kommunikation, er det nemmere at udtrykke modsatrettede holdninger. Men tillid er ikke altid udgangspunktet, når man vil i dialog med hinanden. Tværtimod kan forskellige holdninger skabe mistillid og utryghed. Den dialogiske form kan da i sig selv være med til at opbygge tilliden. Åbenhed Åbenhed er både at være ærlig om, hvad man selv står for og at være åben over for det, den anden kommer med. Man har en åbenhed for at forstå den andens holdninger og baggrunden for dem. Uden nødvendigvis at skulle acceptere dem eller være enig. Ærlighed Ærlighed handler om at fremstå autentisk, som den man er, både i ord og fremtoning. Ærlighed skaber åbenhed og tillid, uærlighed skaber mistillid. Man må være ærlig i sin kommunikation for at andre kan få indsigt i de behov og værdier, der ligger under holdningerne. Ligeværdighed Dialog bygger på en værdi om, at alle har noget at skulle have sagt uanset status, køn, etnisk baggrund m.m. I en dialog deltager alle på lige fod. De kan have forskellig status og magt, men alle stemmer har lige meget ret til at blive hørt. De fire principper er indbyrdes forbundne og er forudsætninger for dialog. De fremmer dialog og fremmes af dialog. Tillid, åbenhed, ærlighed og ligeværdighed udgør grundstenene, men dannes også i kraft af dialogen. Når man arbejder med dialog, må man derfor hele tiden holde sig disse fire principper for øje." Kilde: Se side 19 den\n7 Forberedelse af undervisningen Når du forbereder din undervisning er det vigtigt at være opmærksom på din egen undervisningsstil. Der er mange måder at lave god undervisning på. Nogle følger det, de har planlagt meget tæt, mens andre f.eks. bedst kan lide at forfølge det, som kommer op i undervisningen hen ad vejen. Nogle underviser via mange åbne spørgsmål, og andre holder sig til et mere eller mindre fast program. Hvor struktureret, undervisningen skal være på forhånd, er en smagssag. Din undervisningsform betyder meget for, hvordan du skal forberede dig. Nogle har brug for at skrive alt ned, andre bruger stikord, mindmaps eller noget helt andet. Når du forbereder undervisningen er det vigtigt, at du forholder dig til, hvordan du vil inddrage dine egne erfaringer. Se boksen "Dine egne erfaringer" på side 3 i undervisningsvejledningen. Program for en gruppesession: 1. Introduktion: Hvis det et første gang, nogen deltager i undervisningen, så introducer "Guide til et godt hverdagsliv" og orienter i indholdsfortegnelsen. Se næste side for forslag til at præsentere guiden. Gør ligeledes opmærksom på tavshedspligt og evt. også på andre grupperegler. Tal desuden hver gang kort om, hvad det er, I er i gang med i forløbet; hvad skete der sidst (5-10 minutter). 2. Præsentation af underviserne og deltagerne. En hurtig runde. Spørg f.eks. til forventninger til dagens undervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra de andre (5-10 minutter). 3. Formål med undervisningen i dag (5-10 minutter). 4. Resumé af indhold om emnet i "Guide til et godt hverdagsliv": Vælg dagens oplæg blandt undervisningsvejledningens emner. Gennemgå resumeet. Brug evt. spørgsmål (5-10 min). 5. Diskussion, spørgsmål og øvelser (30-45 min): Brug dine egne arbejdsspørgsmål, eller dem som er foreslået, samt stil åbne spørgsmål som: "Jeg bliver interesseret, når du Jeg bliver nysgerrig, når du Det lyder meget interessant Fortæl lidt mere " Her er der forslag til en øvelse Inddrag dine egne erfaringer Erfaringsudveksling: Opfordr gruppen til at komme med deres oplevelser i forhold til kapitlets emne, som de vil dele med holdet for at bruge hinandens erfaringer og blive klogere 6. Opsummering og næste skridt: Kort fokus på, hvad deltagerne tager med sig fra dagens undervisning, og på hvor de kan gå videre (5-10 min). 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra Det anbefales, at introduktion og præsentation holdes så kort som muligt. 7\n8 Sådan kan du præsentere "Guide til et godt hverdagsliv" Til underviseren: Følgende er et resume af, hvad "Guide til et godt hverdagsliv" er, hvad guiden indeholder og hvad den kan bruges til. Det er en introduktion til "Guide til et godt hverdagsliv", som du kan bruge til at præsentere guiden overfor gruppedeltagerne. Du kan indlede med at spørge, om nogen allerede kender "Guide til et godt hverdagsliv" og bruger den. Guidens budskab er, at det er muligt at genskabe en god og meningsfuld hverdag og komme sig ved selv aktivt at arbejde for det. Recovery handler bl.a. om at forfølge sine mål og turde tro på sine drømme. Guiden rummer praktiske og personlige redskaber, som skal understøtte den enkeltes muligheder for at formulere og tage ejerskab for eget forløb med at komme sig. Dette sker ved at tydeliggøre handlemuligheder og skabe håb via kendskab til erfaringsbaseret viden om mestrings-strategier og recovery. Guiden er først og fremmest en håndbog, der er den enkeltes eget redskab, som kan bruges i arbejdet med recoveryprocessen. Samtidig er guiden et samtaleredskab, der kan bruges i samarbejde med andre, og guiden er også skrevet til pårørende og personale. Guiden er skrevet af mennesker, der selv har haft en psykisk lidelse og er kommet sig. Guiden er skrevet i samarbejde med pårørende og medarbejdere fra Region Hovedstadens Psykiatri og kommuner i regionen. Opbygning af "Guide til et godt hverdagsliv" Forrest i "Guide til et godt hverdagsliv" findes tre pejlemærker, som kan hjælpe deltagerne i gruppeundervisningen til at tage kontrollen over deres eget liv. De tre pejlemærker er håb, selvbestemmelse og muligheder. Guiden indeholder fem dele: Kan man blive rask? Tag kontrol over hverdagen Redskaber - bl.a. personlige mål, dagbog, tidslinje, kriseplan, ugeplan og relationskort og guide til nedtrapning af medicin Samarbejdet med andre Udforsk dit nabolag Fakta: Både indhold og form af Guide til et godt hverdagsliv har i løbende været drøftet med med- arbejdere og patienter i Region Hovedstadens Psykiatri, medarbejdere i Gladsaxe Kommune samt centrale personer med især et operationelt kendskab til recovery-feltet. Derudover har der været foretaget en omfattende litteratursøgning. Der er en markant ensartethed i hvilke elementer, der anses for at være centrale i den personlige recoveryproces. Hovedparten af den eksisterende litteratur har et primært fokus på deficits og derfor også mestring af den psykiske sygdom. Der er mindre recovery-litteratur og metode, der fokuserer på drømme, selv-efficiacy og konkrete muligheder for at styrke sin position. Et af de få eksempler på et tydeligt fokus på ressourcer er Styr Livet, der har udgangspunkt i personcentreret planlægning (PCP/PATH). Derudover har der været trukket på erfaringer fra Udskrivningsguiden. 8\n9 Del 1 "Kan man blive rask?" Alle kan komme sig (Emne 1) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side 5-8 og kuglepenne. Kopier/print Redskab #2 "Tidslinje - hvad er der sket? Evalueringsskemaer fra Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad skal vi sammen arbejde med de næste syv gange/i dag. Hvis forløbet er i gang arbejdes i stedet med: Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? Hvis det er første undervisningsgang kan "Guide til et godt hverdagsliv" introduceres ud fra forslaget på side 8 i undervisningsvejledningen. 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne bliver opmærksomme på, hvad det for den enkelte vil sige sig at komme sig. At arbejde med håbet om at leve et værdifuldt, godt liv. At prøve at finde frem til, i hvilke situationer den enkelte har det godt, og hvad det er vigtigt at gøre for at føle sig ovenpå. 4. Resumé: De tre pejlemærker understøttes således: Især Håb: Alle kan komme sig og leve et godt liv. Selvbestemmelse: Den enkelte deltager vælger selv forklaringen på, hvorfor deltageren har det, som denne har det, og hvad det vil sige at have fået en psykiatrisk diagnose og at komme sig. Muligheder: Deltagerne vælger deres vej og er stadig dem selv uanset diagnosen - vær opmærksom på situationer, hvor den enkelte føler sig ovenpå. I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. At komme sig handler om at finde en måde at leve på, som er meningsfuld for personen selv, og som giver overskud, så man ikke føler sig voldsomt begrænset i dagligdagen. At komme sig er også at finde tilbage til sig selv - at kunne sige til sig selv, hvem man er - uden at diagnosen bestemmer svaret. Når deltageren er med til at beslutte, hvad der skal ske og tager ansvar hen ad vejen, vil det typisk betyde, at medmenneskers hjælp giver mere mening for den, der skal komme sig. Det er almindeligt, at lidelse og diagnosen rejser mange store spørgsmål. (Se nogle af dem under punkt 5 "Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser"). (fortsættes på næste side) 9\n10 Det er ligeledes almindeligt at opleve en frygt for at skræmme andre væk eller miste kontrollen over sig selv. Mange har brug for at tale med andre for at komme til at se sig selv på en positiv måde. 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: På side 6 i "Guide til et godt hverdagsliv" findes en boks med eksempler på, hvad det vil sige at komme sig. Boksen er sat ind her til højre på siden. Ud fra eksemplerne drøftes i gruppen, hvad det vil sige for deltagerne hver især at komme sig. Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Ser du en psykisk lidelse som en uoverstigelig barriere for et godt liv? Hvad vil det sige at komme sig, for dig? Og hvornår er man kommet videre? Hvor meget af din identitet skal en psykisk lidelse fylde? Hvilke ord og forklaringer bruger du om din egen situation? Se boksen "Ordvalg" nederst på denne side for inspiration. Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med at få en diagnose eller med at finde din egen forståelse af diagnosens betydning for dig. Inddrage gerne, hvordan du er kommet dig. Det er vigtigt, at håb understøttes - det er svært at komme sig uden håb. Øvelse: Efter drøftelse i gruppen udfyldes Redskab #2 "Tidslinje - hvad er der sket?" individuelt. Her fokuseres på vigtige knudepunkter - både positive og negative begivenheder - i deltagernes liv. Dette gøres fordi, det er vigtigt at forstå, hvem man er nu, hvad der er sket, og hvad der har været betydningsfuldt i ens liv. Det er deltagerne selv, der vælger, hvor mange og hvilke knudepunkter, der er så vigtige, at de skal med på tidslinjen. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvad fik du ud af øvelsen? Fik du overvejet, hvad din psykiatriske diagnose betyder for din identitet? Hvad har du fundet ud af, hvad det betyder at kommet sig for dig? Hvad er næste skridt? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra Ordvalg De ord, deltagerne bruger om deres situation, peger ofte på bagvedliggende forståelser og værdier omkring deres egen situation. Der kan drøftes forslag til ordvalg om det, der i "Guide til et godt hverdagsliv" kaldes "psykisk lidelse": psykisk sygdom, psykiske problemer, psykisk sårbar, psykisk såret, kriseramt, uheldig, udfordringer med mental sundhed... 10\n11 Del 2 "Tag kontrol over hverdagen" En god hverdag - personlige strategier (Emne 2) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side 9-13 og kuglepenne. Kopier/print Redskab #4 "Ugeplan". Evalueringsskemaer fra Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne overvejer, hvem eller hvad der bestemmer, hvad den enkelte kan og gør og herved bliver mere bevidst om, at den enkelte selv har ansvar for sin hverdag. At deltagerne arbejder med muligheder for at få en hverdag, som de selv bestemmer indholdet af. At deltagerne arbejder med deres personlige strategier for en god hverdag. 4. Resumé: De tre pejlemærker understøttes således: Især Selvbestemmelse: Deltagerne afgør selv, hvad der "virker" for dem i hverdagen. Muligheder: Der er masser af muligheder og strategier for en god hverdag. Håb: Alle kan få en god hverdag. I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. At komme sig handler om mere end at få styr på symptomer. Det er lige så vigtigt at finde ud af, hvad man håber, at der vil ske, og hvordan man kommer derhen. Guiden opfordrer til at overveje, hvem der bestemmer over deltagernes liv og har kontrollen over det: Er det en selv eller sygdommen? Personlige strategier er de strategier, som virker for den enkelte i en given situation, så sårbarheder holdes i skak, og personen har mere kontrol. Der findes utallige forskellige personlige strategier, som hjælper til at klare situationer, som ellers ville være vanskelige. Eksempelvis at tage høretelefoner på, når man tager bussen eller tænde for tv, hvis tankerne kører i ring. Guiden opfordrer til, at hver især arbejder med sine personlige strategier ved at mærke efter, hvad der fungerer for den enkelte og evt. at udforske det sammen med andre. Skriv ned, hvad der virker, hvorfor og hvornår en strategi virker og også til at prøve noget nyt. De fem veje til et godt liv er eksempler på, hvad der har givet andre glæde og overskud i hverdagen. De fem veje er: Vær aktiv, lær eller gør noget nyt, styrk dit netværk, lev i nuet og giv af dig selv. Se side 13 i "Guide til et godt hverdagsliv". (fortsættes på næste side) 11\n12 På side 12 i "Guide til et godt hverdagsliv" er et forslag til at udarbejde en velværeplan. Se det også øverst til højre på denne side. 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Hvem/hvad bestemmer, hvad du kan? Hvem har kontrollen over dit liv? Hvilke personlige strategier bruger du måske endda uden at være klar over det? Hvad gør dig stærkere eller giver dig overskud? I hvilke situationer trives du? Hvad vil du gerne have mere af i din hverdag? Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med at tage ansvar for hverdagen, og hvad en god hverdag har betydet for dig for at komme videre. Det er vigtigt, at selvbestemmelse understøttes, da det er svært at komme sig uden selv at tage ansvar og have indflydelse på sig eget liv. Øvelse 1: Efter drøftelse i gruppen udfyld Redskab #4 "Ugeplan" individuelt. Formålet er at få øje på det gode, deltagerne allerede gør i hverdagen og de sejre, der ligger heri. Det kan være alt fra at få taget en opvask, få taget kontakt til nogen, de kender, til at de kaster sig ud i noget endnu ukendt. Se også på, om deltagerne skal have noget andet eller mere ind i deres ugeplan, som vil gøre deltagerne godt i hverdagen. Se eksempler i Redskab #4 "Ugeplan" på, hvad der har virket for andre. Endelig kan man overveje, og om der er nogle skridt, der vil føre i retning af det, som deltagerne drømmer om eller har af mål, som skal ind i ugeplanen. Øvelse 2: Diskuter gerne, hvornår deltagerne kategoriserer deres reaktioner som "særlige", og hvornår reaktionerne er, som de kunne være for hvem som helst. Se eksempler på forskellige reaktioner i "Guide til et godt hverdagsliv" på side 11"Kort over dine reaktioner", som også er vist her til højre nederst på siden. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvad fik du ud af øvelsen? Hvad kan være et godt næste skridt i din hverdag? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra 12\n13 Del 2 "Tag kontrol over hverdagen" Dine personlige mål (Emne 3) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side og kuglepenne. Kopier/print Redskab #6 "Personlige mål". Evalueringsskemaer fra Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne via arbejde med deres drømme kan sætte deres egne personlige mål, og at arbejdet mod disse mål vil give den enkelte håb og mening. At den enkelte har fokus på sine værdier. Dette skal bidrage til, at det bliver tydeligere for deltagerne, hvad der vil gøre livet mere meningsfuldt. De tre pejlemærker understøttes således: Især Selvbestemmelse: Deltagerne sætter selv og bestemmer selv deres personlige mål. Håb: Alle kan få et værdifuldt liv. Mulighed: Alle har muligheden for at følge sine mål. Til at opnå nogle mål har man brug for hjælp fra andre. 4. Resumé: I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. En psykisk lidelse kan få manges drømme og håb for fremtiden til at falme. At sætte sig mål er en af de bedste måder at lade håbet spire. Deltagerne kan overveje, hvad der betyder noget for dem. Dette kan gøres ved at have bevidst fokus på deltagernes værdier, drømme og mål for, hvad der er vigtigt for dem. At skulle udfylde gamle roller f.eks. i forhold til familie og børn kan i nogle tilfælde både være en stor drivkraft og skræmmende. Nye roller kan også være en mulighed. Det er ikke altid, at den enkelte har svarene på, hvad der ville være godt at gøre lige nu. Så er det en god ide at tale med andre om det. Men det er op til deltagerne at vurdere, om et mål er godt eller dårligt for dem selv. Deltagernes personlige mål med behandling skal indgå i deltagernes behandlingsplan. (fortsættes på næste side) 13\n14 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Hvad var vigtigt for dig, før du blev syg? Hvad har været vigtigt for dig, de gange du har haft det rigtig skidt? Hvad er vigtigt for dig nu? Er der noget du gerne vil se dig selv gøre? Se også side 14 i "Guide til et godt hverdagsliv" for mere inspiration. Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med, hvad det har betydet for dig at turde drømme og sætte mål og prøve at forfølge dem, og hvordan det har påvirket din proces med at komme dig. Det er vigtigt, at selvbestemmelse understøttes, da det er svært at komme sig uden selv at tage ansvar og have indflydelse på sig eget liv. Øvelse: Udfyld individuelt Redskab #6 "Personlige mål", som handler om deltagernes drømme og om, at de skal sætte et personligt mål. Dette skal bevirke, at deltagerne får fokus på, hvad hver især gerne vil, og hvilken støtte hver enkelt ønsker fra andre. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvad fik du ud af øvelsen? Er der nogle af de mål, du har skrevet, du vil have med i planer om dig som f.eks. job-, handleeller behandlingsplan? Skal der laves aftaler med nogen, for at du kan nærme dig dine mål? Hvordan kan du se, at du bevæger dig i retning af det, du gerne vil? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra 14\n15 Del 2 "Tag kontrol over hverdagen" Støtte fra andre mennesker (Emne 4) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side og kuglepenne. Kopier/print Redskab #5 "Relationskortet - få øje på dit netværk". Evalueringsskemaer fra Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: Da det er vanskeligt at komme sig alene, er formålet med dagens undervisning, at deltagerne får overblik over de mennesker, den enkelte kender. Det er muligt for den enkelte at gøre de personlige relationer relevante og øge kontakten med dem, de gerne vil, og finde ud af, hvem det er godt at have distance til. Desuden at hver især overvejer, hvad den enkelte vil bruge sit netværk til, og hvad den enkelte kan sige til hvem om sin psykiske lidelse. De tre pejlemærker understøttes således: Især Selvbestemmelse: Deltagerne bestemmer langt hen ad vejen selv, hvem der skal støtte dem. Håb: Deltagerne kan blive stærkere sammen med andre. Mulighed: Alle har mulighed for at opbygge gode relationer. 4. Resumé: I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. Mange har oplevet at have mistet sit netværk i forbindelse med den psykiske lidelse. At komme sig handler ofte om gode relationer og at blive klar over, hvem man har det godt sammen med. Redskab #5 er et relationskort, som deltagerne kan bruge til at få overblik over og øje på deres eget netværk. Et vigtigt spørgsmål for mange er, hvad den enkelte skal sige om sin lidelse og livssituation og til hvem. Hvis deltagerne ikke har noget netværk, kan henvises til foreninger og rådgivninger Del 5 "Udforsk dit nabolag" i "Guide til et godt hverdagsliv". (fortsættes på næste side) 15\n16 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Har du svært ved at få øje på dit netværk? Hvem har du i dit netværk? Hvordan kan de støtte dig? I hvad? Hvem er det godt at inddrage mere? Og hvem er det godt at have distance til? Hvad skal du sige til dine venner/kollegaer/kontaktpersoner/famile/børn eller andre om din lidelse? Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med gode eller dårlige oplevelser med at fortælle om dig selv til dit netværk, andre menneskers reaktioner på dine beretninger, eller om hvilken rolle andre mennesker har spillet for, at du er komme videre. Det er vigtigt, at selvbestemmelse understøttes, da det er svært at komme sig uden selv at tage ansvar og have indflydelse på sig eget liv. Øvelse: Udfyld Redskab #5 "Relationskort - få øje på dit netværk" individuelt. Arbejdet med relationskortet kan bruges til at finde frem til de mennesker, som deltagerne har i deres liv og til at blive opmærksom på deltagernes relationer til andre mennesker i deres liv. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvad fik du ud af øvelsen? Har du fået bedre øje på dit netværk? Ser du muligheder for at danne et større netværk? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra 16\n17 Del 4 "Samarbejdet med andre" Planer om dig - vær med (Emne 5) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side 30-34, papir og kuglepenne. Kopier/print Redskab #1 "Dagbog til dine egne ord". Evalueringsskemaer fra Til denne undervisningsgang kan det være relevant at få gæster udefra til at være med; f.eks. at invitere nogen fra et jobcenter eller socialforvaltningen. Hvis der er gæster udefra, er det vigtigt, at gæsternes rolle er afklaret. Den kan være at give et oplæg jf. punkt 5 eller at være med til feedback EFTER øvelser og diskussion, dvs. som en del af punkt 6. Forbered gæsten på, at det er gruppe-deltagerne, som har scenen og styrer, hvad der er vigtigt at tale om for dem. Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: Faktaboks Spørgsmålene, der står i Del 4 i "Guide til et godt hverdagsliv" afspejler de spørgsmål, der bruges i Voksenudredningsmetoden. Denne anvendes af kommuner til udredning af, hvilken støtte kommunen skal give en borger. 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne får mere viden om, hvem der skal hjælpe den enkelte med hvad i det offentlige system. At den enkelte bliver klædt bedre på til møder i det offentlige, så den enkelte bliver involveret i planer, der vedrører vedkommende, og således kan forhandle sig frem til en løsning, der bedst muligt understøtter det, der er vigtigt for at kunne arbejde mod sine egne definerede mål. De tre pejlemærker understøttes således: Især Muligheder: Planer om deltagerne i det offentlige skal i udgangspunktet udarbejdes i samarbejde med deltagerne. Deltagerne får indsigt i hvilke tilbud i den offentlige sektor, der kan understøtte personlige mål, og som de offentlige planer som job-, handle-, og behandlingsplaner, skal muliggøre. Selvbestemmelse: Indflydelse i det offentlige system kræver, at man ved, hvad man vil og kan give budskabet videre på en hensigtsmæssig måde. Samtidigt er der lovgivningsmæssige rammer. Håb: Det handler om at drømme, når man skal finde sine personlige mål - og at finde ud af, hvad man har brug for af støtte fra andre for at komme tættere på sine mål. Noget skal kommunen hjælpe deltagerne med. (fortsættes på næste side) 17\n18 4. Resumé: I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. De fleste, der er kommet sig, fortæller, at den gode hjælp bestod af mere end den rigtige medicin. Det er også vigtigt, at: være involveret i det, der foregår, ved selv at have noget at skulle have sagt. hjælpen har givet mening for dem selv. Guiden handler om, hvordan deltagerne kan bruge deres personlige mål i samarbejde med medarbejdere. I udgangspunktet skal medarbejdere arbejde ud fra en plan, som deltagerne har været med til at lave. Medarbejdere kan f.eks. være sagsbehandlere fra kommunen, læger eller deltagernes kontaktperson. For at være med til at træffe beslutninger, der understøtter deltagernes mål, er det vigtigt, at den enkelte selv er godt forberedt til møder. Det er afgørende at kunne forklare, hvad man ønsker. Tip: Aftal med medarbejderen hvor lang tid, der er til rådighed ved hver samtale. For at komme sig er det vigtigt, at der er styr på det basale som økonomi, bolig og mad på bordet. Sammen med den psykiske lidelse kan der opstå kaos rundt om en, som deltagerne kan have behov for støtte til at få orden på. (Se også afsnittet "Følgevirkninger" på side 8 i "Guide til et godt hverdagsliv".) De tre mest almindelige typer planer er: Behandlingsplaner, jobplaner og handleplaner. Se side 34 i "Guide til et godt hverdagsliv" for overblik over planerne. Se "Miniguide - hvem gør hvad? " på side 32 i "Guide til et godt hverdagsliv" for at blive klogere på, hvad der er hhv. kommunens og regionens opgaver. Deltagerne må altid gerne have nogen med sig til offentlige møder f.eks. en bisidder eller ven. På side 34 i guiden findes et evalueringsskema, som deltagerne kan bruge til at vurdere mødets relevans, og om de selv blev hørt. Det kan deles med medarbejderne. En god plan udvikler sig efterhånden!!! 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: At gå til møde og nå det ønskede mål handler bl.a. om at kunne forklare sig og udtrykke sine ønsker og mål klart. Gennemgå hvad der skal til for at gå til møder - og nå sine mål ud fra afsnittet "Sådan går du til møder" på side 31 i "Guide til et godt hverdagsliv". Få deltagerne til at overveje spørgsmålene og fremlægge svarene så entydigt som muligt. 18\n19 Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Hvad har du af erfaringer med at være involveret i beslutninger om dig selv? Hvad er dine erfaringer med at gå til møder, der handler om dig? Hvem kan du invitere med til møde, som kan støtte dig? Hvornår har et møde været et godt møde? Og hvorfor? Hvordan ville du forberede dig, hvis det skulle være helt perfekt? Hvad skal med i en plan, for at du synes, den er god? Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med vellykkede eller mindre vellykkede møder, og hvorfor det ene eller andet var tilfældet, eller om planer der understøttede dine egne mål og om muligheder, rettigheder og pligter, eller om hvilken rolle planer har spillet for, at du er kommet videre. Det er vigtigt, at muligheder er i fokus, da det er svært at komme sig uden at opleve at have valg. Overvej evt. at bruge rollespil under dette punkt 5. Det kunne være mellem underviserne internt eller med inddragelse af deltagerne f.eks. ved at øve mødet med det offentlige. Øvelse: Arbejd i denne forbindelse med Redskab #1 "Dagbog til dine egne ord", som giver forslag til, hvad en personlig dagbog kan indeholde. Dette skal hjælpe deltagerne til at få mere klarhed over deres egen situation og f.eks. over, hvad der er vigtigt lige nu. Deltagerne vælger selv, hvad der skal indgå i deres dagbog. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvad fik du ud af øvelsen? Hvordan vil du forberede dig til næste møde med det offentlige, så du når dine mål? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra 19\n20 Del 4 "Samarbejdet med andre" Behandling og styr udenom kriser (Emne 6) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side og kuglepenne. Kopier/print Redskab #3 "Kriseplan - styr udenom kriser". Evalueringsskemaer fra NB! Til undervisere: Dette emne kommer ind på medicin. Rigtig mange gruppedeltagere vil have gjort sig deres egne erfaringer med medicin og har stærke holdninger til den. Lad ikke diskussioner om medicin fylde det hele!!! Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? Faktaboks Få yderligere viden om forskellige typer behandling se og læs om Region Hovedstadens Psykiatris behandlingsformer på 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne bliver bevidste om, at de selv kan vælge deres egen behandlingsform. At den enkelte kommer til at reflektere over, hvad der kunne være optimal behandling for dem selv. At deltagerne ved at tage stilling til behandling også tager ansvar for deres egen fremtidige behandlingsform. At drøfte hvad en kriseplan kan bruges til og indeholde. At sætte deltagerne i stand til selvstændigt at udvikle egen kriseplan. De tre pejlemærker understøttes således: Især Muligheder: Oplysninger om at der er muligheder for forskellige behandlingsformer inkl. om mulighed for at trappe ned/ud af medicin. Selvbestemmelse: Den enkelte deltager bestemmer selv sin behandlingsform. Håb: Mange andre har fået det bedre. Det kan deltagerne også få. 4. Resumé: I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. Guiden handler om, at det er vigtigt, at den enkelte tager stilling til, hvilken behandling denne ønsker. Der findes psykologhjælp og anden terapi - her er en god kemi mellem terapeut og den, der skal hjælpes videre, afgørende. 20\n21 Mange, der har det psykisk dårligt, har været udsat for noget traumatisk. Det er bedst at adressere traumer sammen med en terapeut. Guiden handler også om, at medicinsk behandling ikke kan stå alene, om typiske bivirkninger, om at man kan tale med sin behandler om, hvad medicin skal bevirke, og om at medicin skal bruges rigtigt samt om at tage stilling til nedtrapning. På side 37 i "Guide til et godt hverdagsliv" findes gode råd til nedtrapning. Hvis deltagerne ønsker at trappe ned, er det vigtigt at planlægge det sammen med andre. Guiden opfordrer til at søge hjælp fra andre ved misbrug. "Ingen siger, det er nemt at gøre noget ved et misbrug, men det er heller ikke nemt at leve med et." Hvis deltagerne får det dårligt, er det vigtigt, at de har en kriseplan. Det er vigtigt, at planen deles med dem, deltagerne gerne vil have støtte fra. 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: Gennemgå "Miniguide til nedtrapning" fra side 37 i "Guide til et godt hverdagsliv " Snak to og to sammen og drøft bagefter i gruppen: Hvad er dine erfaringer med at drøfte medicin med medarbejdere? Hvad hjælper din behandling dig med? Har du erfaring med andre behandlingsformer end medicin? Hvordan virker de former? Hvad skal medicin gøre for dig? Gør den det, den skal? Hvilke bivirkninger er der? Og er de til at leve med? Hvilke erfaringer har du med nedtrapning af medicin? Hvordan vil du reagere, hvis du får en alvorlig krise? Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med at undgå kriser, med at inddrage dit netværk i forbindelse med en kriseplan, med behandling eller med hvilken rolle, den rigtige behandling har spillet for, at du er kommet videre. Det er vigtigt, at muligheder er i fokus, da det er svært at komme sig uden at opleve at have valg. (fortsættes på næste side) 21\n22 Øvelse: Efter drøftelse i gruppen udfyld Redskab #3 "Kriseplan - styr udenom kriser", som handler om at udarbejde en kriseplan. Det er vigtigt, at deltagerne kender deres egne advarselstegn og ved, hvad der er triggere for dem. I redskab #3 gives typiske eksempler på triggere og advarselstegn. Det er bedst, hvis den enkelte deltager ved, hvilke kriser vedkommende selv kan klare, og i hvilke situationer andre skal træde til. Det er vigtigt, at deltagerens kriseplaner deles med deres netværk, som også kan være opmærksom på triggere og advarselstegn. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvilke eventuelle forhindringer er der, for at du kan få den behandling, du ønsker? Hvad er dit næste skridt? Hvem kan hjælpe dig? Hvad fik du ud af øvelsen med kriseplanen? Er din kriseplan god nok? Hvad kan du bruge en kriseplan til? Hvem skal kende din kriseplan? Hvornår får du inddraget dem, der skal kende din kriseplan, så de er godt forberedt og ved hvornår og hvordan, de skal træde til, og hvad deres rolle er? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra 22\n23 Del 5 "Udforsk dit nabolag" Foreninger/rådgivninger (Emne 7) Materialer: "Guide til et godt hverdagsliv" side og side 43. Evalueringsskemaer fra Til denne undervisningsgang kan det være relevant at få gæster udefra til at være med; f.eks. at invitere nogen fra en forening eller rådgivning. Hvis der er gæster udefra, er det vigtigt at gæsternes rolle er afklarede. Den kan være at give et oplæg jf. punkt 5 eller at være med til feedback EFTER øvelser og diskussion, dvs. som en del af punkt 6. Forbered gæsten på, at det er gruppedeltagerne, som har scenen og styrer, hvad der er vigtigt at tale om for dem. Som underviser kan du f.eks. bruge følgende: 1. Introduktion Hvad er det, vi er i gang med i dette forløb? Hvad skete der sidst? 2. Præsentation af undervisere og deltagere En hurtig runde. Bed f.eks. deltagere svare på, hvorfor de er kommet i dag eller på, hvad de håber at få ud af dagens gruppeundervisning. Max. et minut pr. deltager og uden kommentarer fra andre. 3. Formål med dagens undervisning: At deltagerne via fokus på lokalsamfundet bliver opmærksomme på, at livet leves derude. At orientere om mulighederne for at søge støtte og deltage i aktiviteter i bruger- og pårørendeforeninger i Region Hovedstaden. At gøre deltagerne opmærksomme på, hvor de kan henvende sig og få rådgivning - også steder for dem, der er ensomme og har brug for nogen at tale med. De tre pejlemærker understøttes således: Især Muligheder: Der er foreninger for alle, og der er brug for deltagerne og deres erfaringer. Selvbestemmelse: Deltagerne vælger selv, hvor de vil gå hen, hvad de vil deltage i og indholdet i deres liv. Håb: Foreningsliv/rådgivninger har hjulpet andre videre i livet, mange har oplevet, at sårbarheder blev til styrker f.eks. via frivilligt arbejde. 4. Resumé: I det følgende er de vigtigste pointer om dagens emne fra "Guide til et godt hverdagsliv" stillet op i punktform. Når punkterne gennemgås, er det en god ide at opfordre til dialog undervejs. Stil f.eks. spørgsmål om nogen i gruppen kan genkende indholdet fra sig selv, eller om der er noget, der undrer deltagerne. Guiden giver et overblik over foreninger og organisationer på psykiatriområdet, der tilbyder støtte, aktiviteter og muligheder for at være frivillig og være noget for andre. Der er mange relevante erfaringer at trække på i foreningerne og mulighed for at opbygge et godt netværk. I de fleste foreninger er der aktiviteter og tilbud lokalt som f.eks. selvhjælpsgrupper eller socialt samvær. Nogle af foreningerne henvender sig også til pårørende. (fortsættes på næste side) 23\n24 Desuden er de mest relevante rådgivninger (telefonisk, personlig og online) til mange problematikker i forbindelse med psykisk sygdom i Region Hovedstadens Psykiatri samlet. Der er særlig rådgivning for pårørende, børn, sociale problemstillinger og misbrug. I de fleste tilbud kan man være anonym. Der er også mulighed for at få fat i en bisidder. Der er kun medtaget gratis og åbne tilbud. Desuden er der henvisning til akut hjælp. Bisidderordning Det er muligt at få fat i en bisidder via Landsforeningen SINDs bisidderordning. Se Hvis deltagerne gerne vil bruge sig selv og tiden til noget, er der masser af tilbud. Hold øjne og øre åbne, brug internettet, tjek lokalavisen, biblioteksopslag m.v. Der findes daghøjskoler, idrætsklubber, vandreklubber og meget mere... Tilbuddene finder meget sjældent deltagerne - deltagerne skal finde dem. 5. Forslag til diskussion, spørgsmål og øvelser: Snak først sammen to og to om følgende spørgsmål og diskuter derefter i plenum: Hvad er godt at lave i hverdagen? Har nogle af deltagerne kendskab til nogle foreninger? Er der drømme om at lave noget bestemt? Har nogen i gruppen erfaringer med en rådgivning, som de vil dele med gruppen? Til peer-støttemedarbejdere: Inddrag undervejs dine egne erfaringer f.eks. med foreningslivet eller rådgivning eller i det hele taget det at være en del af noget og at have nogen at være sammen med, eller f.eks. hvilken rolle fællesskab har spillet for, at du er kommet videre. Det er vigtigt, at muligheder er i fokus, da det er svært at komme sig uden at opleve at have valg. Øvelse: I denne øvelse er fokus på at vække deltagernes interesse for konkrete foreninger og rådgivninger. Slå op i Del 5 i "Guide til et godt hverdagsliv" og se på, hvad der findes af foreninger og rådgivninger inden for det psykiatriske felt. Deltagerne kan også søge på internettet efter tilbud, der matcher deres interesser. 6. Opsummering og næste skridt: Stil f.eks. følgende spørgsmål: Hvilke ideer har du fået i forhold til en forening, du eller dine pårørende vil kontakte? Hvad afholder dig fra at kontakte en forening? Kan en rådgivning være en del af din kriseplan? 7. Evaluering: Evalueringsskemaer kan downloades fra Kontakt til foreningerne: Hvis deltagerne er i tvivl om, hvem de kan kontakte for at komme med i en forening, se da Del 5 i "Guide til et godt hverdagsliv" eller skriv til Psykiatriforeningernes Fællesråd i Region Hovedstaden 24\n25 Bilag Redskab #1 Dagbog til dine egne ord Redskab #2 Tidslinje - hvad er der sket? Redskab #3 Forslag til din kriseplan Redskab #4 Ugeplan Redskab #5 Relationskortet - få øje på dit netværk Redskab #6 Personlige mål Litteratur om didaktik Rander, Henrik. Boysen, Lis. Goldbech. En moderne voksendidaktik Alinea, 2009 Hiim, Hilde og Hippe, Else. Læring gennem oplevelse, forståelse og handling en studiebog i didaktik Gyldendal, 2.udgave, 3.oplag, 2014 Kontakt Karina Christensen En særlig tak til: Gudmunda Arnardottir Klavs Serup Rasmussen og Kirsten Elise Hove 2015 Projekt Din Gode Udskrivning. Indhold må gengives med tydelig kildeangivelse. 25\n26 Redskab #1 Dagbog til dine egne ord 26\n27 Redskab #2 Tidslinje - hvad er der sket? 27\n28 Redskab #3 Forslag til din kriseplan 28\n29 Redskab #4 Ugeplan 29\n30 Redskab #5 Relationskortet - få øje på dit netværk 30\n31 Redskab #6 Personlige mål 31\n32 Denne vejledning er til dig, der er peer-støttemedarbejder og vil gennemføre recoveryorienterede gruppeforløb med udgangspunkt i "Guide til et godt hverdagsliv." Det, at du selv har erfaringer med psykiske vanskeligheder og recovery, er centralt for forløbene, hvor dine erfarings-kompetencer kan indgå i undervisningen. Vejledningen beskriver syv forskellige emner. Der kan undervises i et enkelt tema, eller de syv emner kan gennemgås som et samlet forløb. Hver gruppesession varer en til to timer. Gruppedynamikken fungerer bedst, når der er minimum otte deltagere, men grupperne kan sagtens bestå af færre personer. Recovery-definition Recovery er en dybt personlig, unik forandringsproces med hensyn til ens holdninger, værdier og mål, færdigheder og/eller roller. Det er en måde at leve et tilfredsstillende liv på præget af håb og aktiv medvirken selv med de begrænsninger, der er forårsaget af sygdom. Recovery indebærer udvikling af ny mening og nyt formål i ens liv. W.A. Anthony. Kilde: s 41, Wilken JP & Den Hollander D. Rehabilitering og recovery. En integreret tilgang. Akademisk forlag, 2008 Denne vejledning og dens bilag kan downloades på 32


Vores Direct Marketing løsning\nMed vores Direct Marketing tilbud, kan du skabe skræddersyede kampagner med vores stærke database. Og har du brug for det, vejleder vi dig i at tilpasse dine søgninger. Du kan også analysere dine aktiviteter i vores analysemodul, og derigennem finjustere dine aktiviteter.\nKOMPASS - en formidabel database\nMed vores Direct Marketing løsning kan du opbygge dine salgslister efter egne behov med adgang til 11,6 millioner firmaer verden over, samt 13 millioner navngivne kontaktpersoner. Kickstart dine salgskampagner med KOMPASS!\nIndividuel tilpasning er en prioritet\nVed at bruge vores Direct Marketing løsning kan du dykke ned i vores mange avancerede søgemuligheder for at tilpasse dine e-mail kampagner. Dette sikrer, at du vil skille sig ud fra konkurrenterne og maksimere effekten af dine tiltag.\nKOMPASS er med fra start til slut\nMed vores Direct Marketing løsning, kan du optimere dine tiltag via post, e-mail og fax rettet mod virksomheder i Danmark og i mere end 70 lande. Befri dig selv fra begrænsninger ... og høst de forretningsmæssige fordele!\nMed KOMPASS kan du målrette dine søgninger optimalt\nMed vores Direct Marketing løsning, kan du bruge over 60 filtre til at identificere dine kundeemner: beliggenhed, antal ansatte og - selvfølgelig - branche, produkter og tjenester. Sigt efter din primære målgruppe!\nUdnyt synergi-effektten ved at bruge flere salgskanaler\nMed Direct Marketing tilbuddet kan du implementere en multi-kanal strategi, såsom en e-mail-kampagne kombineret med et opfølgende telefonopkald. Vælg selv den bedste kombination for at optimere dit investeringsafkast!\n'Jeg har brug for den bedste rådgivning til mine direct marketing kampagner, for det er ikke min kernekompetence! '\n'Jeg ønsker ikke at vores markedsanalyser og salgskampagner ligner dem vores konkurrenter benytter!'\n'Jeg kigger efter emne-generering, der forbliver pålidelig over tid og ikke forældres fra dag til dag.'\nAdgang til 13 millioner kontaktpersoner\nE-mail kampagner: definer målgruppe, opret og eksekver!\nBrev post kampagner: definer målgruppe og afsend!\nGør dine salgslister brugbare med telefon numre, e-mails CVR nr. osv.\nTilføj CVR nr på din firma liste\nBrug funktionen "Mail Checker" på din kontaktliste\nDaglige opdateringer af databasen\nGennemsnitlig afleverings-rate større end eller lig med 96%\nOvervåg "open-and-click-through" rater\nDirect Marketing - en succes historie\n- At tilpasse kampagner\n- At spare tid\n- At øge kendskabet til vores firma\n"Vi har valgt at samarbejde med Kompass, på baggrund af den gode behandling, vi fik allerede fra starten. Vi fik opbygget relevante emnelister i Kompass, som vi downloadede med e-mails og telefonnumre, og skabte på den måde vores salgs-kampagne."\nJosé Antonio Denia - Produktansvarlig\nVil du have mere information om vores Direct Marketing løsning?


Avanceret kompaktkamera til krævende fotografer. Udstyret med 24 megapixel billedsensor i APS-C-format, vidvinkelobjektiv svarende til 28 mm og indbygget billedstabilisering. Trådløs forbindelse hjælper dig med at dele billederne umiddelbart efter optagelsen.\nRicoh GR III er skabt til dem, der ønsker et kompaktkamera til virkelig seriøs fotografering. På trods af sit lommevenlige format har det kvaliteten til at præstere på niveau med et systemkamera og giver dig også manuel kontrol over eksponering samt andre vigtige indstillinger. Der er endda en tilbehørssko, som giver dig mulighed for at montere en ekstern flash som for eksempel Pentax AF360 FGZ eller AF201FG.\nNem at bruge, solid og pålidelig\nKamerahuset er konstrueret med en robust, slidstærk og let magnesiumlegering. Vægten er kun 257 gram, inklusive batteri og hukommelseskort. Velplacerede knapper, to indstillingshjul (både for og bag) til at indstille henholdsvis lukkerhastighed og blænde samt en højopløselig berøringsfølsom skærm på tre tommer er alle nemme at nå for fingrene, og gør Ricoh GR III til et kamera, som du hurtigt vil lære at bruge.\nKameraet har selvfølgelig også automatiske eksponeringsprogrammer såsom Program, Av og Tv til de lejligheder, hvor du ønsker at overlade nogle af beslutningerne til kameraets kraftige processor. Autofokus arbejder med både kontrast- og fasedetektion og giver en hurtig og pålidelig fokus under alle lysforhold.\nFor at sikre den bedst mulige billedkvalitet er Ricoh GR III udstyret med en ny CMOS-sensor med 24,2 megapixel i APS-C-format, der giver en fantastisk detaljerigdom og lav støj selv ved høje ISO-indstillinger. Den store billedsensors evne til at indsamle lys giver mulighed for ISO-værdier, der rækker helt op til utrolige ISO 102.400! Billederne kan gemmes i både JPEG-format og i 14-bit RAW til de lejligheder, hvor du har brug for maksimal billedkvalitet. Kameraet har endda en funktion, der gør det muligt at redigere og konvertere RAW-filer til JPEG direkte på hukommelseskortet, hvis du gerne vil dele dem, når du ikke har adgang til en computer.\nBilledstabilisering med 4-trins effektivitet\nBilledsensoren er udstyret med billedstabilisering (SR - Shake Reduction), som kompenserer for kamerarystelser i tre akser og lader dig tage skarpe billeder håndholdt med op til fire trins længere lukkerhastighed, end det ellers ville være muligt. Det er en funktion, du aldrig vil være uden, når du først har oplevet fordelene!\nVidvinkeloptik af højeste klasse\nFor at matche billedsensoren med høj pixeltæthed skal objektivet også være af højeste klasse. Ricoh GR III har et lysstærkt og meget skarpt vidvinkelobjektiv på 18,3 mm f/2,8, der giver en billedvinkel svarende til 28 mm i full-frame format. Perfekt til alt fra gade- og dokumentarfotografering til rejser, arkitektur, landskaber og endda familiebilleder. Den optiske konstruktion omfatter blandt andet en linse af LD-glas og en asfærisk linse, der tilsammen modvirker optiske fejl som kromatisk aberration og forvrængning samt giver maksimal skarphed helt ud til billedkanterne. Objektivet har en nærgrænse på kun 6 cm, hvilket er perfekt, når du vil optage planter og mad tæt på og andre detaljer for at gøre dine billedhistorier mere varierede og levende.\nObjektivets store blændeåbning (f/2.8) giver dig mulighed for at fotografere under dårlige lysforhold. Men kameraet har også et indbygget ND-gråfilter, der reducerer lyset med 2 eksponeringstrin og kan aktiveres, når du skal tage billeder med smal dybdeskarphed i stærkt solskin. Sammen med objektivets ni blændelameller hjælper ND-filteret dig til at kunne optage motiver med en flot, sløret baggrund og en afrundet, smuk bokeh.\nDel billederne hurtigt og nemt\nDet indbyggede trådløse netværk (LAN) og Bluetooth gør det nemt at dele billeder på sociale medier via app’en Ricoh Image Sync på din smartphone. App’en kan også bruges til at styre kameraet under optagelse. Et USB-C-stik er også tilgængelig for dig, der foretrækker at bruge kabel til at overføre billederne.\nAvanceret kompaktkamera i lommeformat til krævende fotografering\n24,2 megapixel APS-C-sensor uden lavpasfilter\n18,3 mm f/2,8 vidvinkelobjektiv i høj kvalitet, svarende til 28 mm på full-frame\n3-tommers berøringsfølsom skærm med høj opløsning (1.037.000 punkter)\nTilbehørssko til ekstern flash\nKamerahus af stærk, men let magnesiumlegering\nManuelle indstillingsmuligheder og to indstillingshjul\nKan gemme billeder i både JPEG og 14-bit RAW\nIndbygget RAW-redigering og konvertering\nWiFi og Bluetooth til trådløs deling af billeder\nVideooptagelse i Full HD, 1920x1080 pixels ved 60 billeder per sekund (H.264)\nElektronisk vaterpas hjælper med at sikre en lige horisontlinje\nWi-Fi, USB-opladning, Touch Screen, Gråfilter (ND), Indbygget stereomikrofon, Bluetooth


Bekymret mor | Forældre og fødsel\nSkrevet af Bano\nJeg hedder Bano og er en bekymret mor der inderligt håber at i kan hjælpe mig.\nMin datter på 8 uger er midt i sin tigerspring. For 2 dages siden var hun meget urolig og blev kun trøstet af at ligge hos mig og blive ammet (engang imellem spiste hun ellers sov hun med bryst i munden). Hun sov også i min arme natten lang da jeg slet ikke kunne ligge hende fra mig. Jeg var selv blevet så træt efter den lange dag at jeg også ammende hende liggende den nat. Da jeg så stod op den næste morgen var en del af mit ene bryst blevet meget hård. Selvom jeg i løbet af dagen ammede, prøvede at mælke ud under bruseren (2 gange, og jeg fik kun få dropper ud), det forsvandt ikke.\nDagen efter var den hårde del der stadig, så jeg prøvede at mælke ud via pumpe, hvor der igen ikke kom så meget som jeg havde håbet på eller regnet med.\nJeg har prøvet varmedunk, jeg har prøvet at massere. Intet har hjulpet. Heldigvis gør det ikke ondt, men jeg er bekymret for hvorfor det ikke forsvinder. Det er også min god side mht amning, da jeg mener den producer mere mælk😅.\nJeg er bange for min datter snart ikke får nok mælk.\nDet er ikke rart, at være så bekymret, så lad os se, om ikke vi sammen kan give dig lidt ro i maven.\nJeg vil starte med at slå fast, at din datters adfærd er helt normal, og det bedste du kan gøre, er at imødekomme hendes behov for nærhed og tryghed, som du lige netop gjorde.\nDu skal ikke undskylde for, at du sov med hende, og at du lå ned og ammede hende. Det er helt normalt, og det er måden, vi er skabt til at tilbringe natten med vores små babyer. Det er sådan størstedelen af babyer sover med deres mødre ude i verden. Hvis du overvejer at begynde på det som en fast rutine, så kan jeg anbefale at kigge på denne hjemmeside: https://cosleeping.nd.edu/\nDer er en guideline til sikker sengedeling samt gode artikler om, hvorfor det er en god ting for mor og barn.\nJeg kan anbefale dig at bruge vikle eller en god bæresele i løbet af dagen, så din datter kan sidde trygt hos dig og sove, og samtidig kan du have hænderne fri til at få lavet lidt eller få noget at spise. Det er også helt ok at lægge sig ned og sove middagslur sammen med hende, hvis du også har behov for et hvil.\nJeg håber, at du har fået styr på mælkeknuden, og at det ikke har udviklet sig til en betændelse. Hvis den stadig er der, så prøv om du kan se en hvid prik på brystvorten. Hvis der er en prik, så kan du prøve at kradse den væk med en ren fingernegl eller en steril nål. Vær forsigtig så du ikke laver sår på brystvorten.\nUnder amningen kan du vende din datter så hendes hage ved det hårde område, da hendes hage så også vil massere knuden. Det kan også være effektivt at ligge din datter på sengen, og stå på alle 4 henover hende og lade hende amme på denne måde. Så vil tyngedekraften også hjælpe til at løsne knuden.\nHvis det ikke virker, så kan du afprøve hot bottle metoden. Du skal bruge en glasflaske på 0,7-1L. Hullet i toppen skal gerne være 3-5 cm i diameter. Hele flasken bortset fra flaskehalsen skal varmes op i et vandbad med så varmt vand som muligt. Når flasken er varm, placerer du hullet over brystvorten, så det slutter helt tæt. Efterhånden som flasken køler ned, dannes der vakuum, og det kan være med til at trække den prop ud, der sidder i mælkegangen. Sidder den langt inde, skal metoden muligvis anvendes flere gange i træk.\nHvis knuden er meget stædig, kan det være nødvendigt at være meget vedholdende med varme, massage, amning, udmalkning og hot bottle metoden, for at få den løsnet.\nDu har helt ret i, at der kan være forskel på, hvor produktive brysterne er. Hvis du har lagt din datter til det andet bryst hyppigere, så kan det sagtens producere nok mælk til hende, selvom det er lidt mere dovent.\nJeg krydser fingre for, at mælkeknuden forsvinder.\nCamilla M Olsen, ammerådgiver ved Forældre og Fødsel


marts | 2010 | Danmark\nFiled under: Arabization, Crimes, Culture, Demographics, Dhimmi, Dhimmitude, folkeskolen, Free Speech, Immigrants, Immigration, Jihad, Justice — Jørn @ 12:21\nAT MUHAMMEDS børn hader jøderne, og en del forfølger dem, må man ikke sige på tv-stationer, i ‘pæne’ aviser og i kulturradikale partier. Men i disse måneder bliver jøder altså slået ned på gaderne i Malmø. Fordi de er jøder. Som i Berlin i 1930’erne.\nBorgmesteren i Malmø, Ilmar Reepalu (S), kan ikke lide at tale om det. For han vinder kun valgene, hvis han taler de 50.000 muslimer efter munden.\nDerfor har medieoverklassens generalstab måttet træde sammen. Politikens Tøger Silketråd, Palme-pris-modtageren og mesteren i bodega-sprog Carsten Ulfeldt Jensen, samt forhenværende Uffe Ellemann. De har holdt krisemøde på Vartov. Emnet: Hvordan stopper man udbredelsen af disse for islams udbredelse så dårlige nyheder…”\nMåske rulles fronterne op\nStormoske paa Islands Brygge er besluttet – kulturen kommer garanteret i højsædet\nFiled under: Arabization, Crimes, Culture, Danmark, Demographics, Dhimmi, Dhimmitude, Eurabia, folkeskolen, Free Speech, Immigrants, Immigration, Islam, Jihad, skoler, Terror — Jørn @ 13:16\nSå blev det besluttet af Københavns Borgerrepræsentation, at der skal bygges en 5500 kv.m. Stormoske på Islands Brygge lige over for Metroen plus én mere i Nordvestkvarteret.\nOm eftermiddagen i går kørte en flok araberbørn med bussen i Århus og spillede høj rytmisk støj fra deres mobiltelefoner. En arabisk lidt ældre mand bad dem om at skrue ned for volumen. Det skete og varede ved lige indtil denne arabiske mand forlod bussen. Så skruede de unge arabere op for larmen igen. Buschaufføren nægtede da at køre videre, indtil larmen ophørte. En 35 årig dansker med stor erfaring med sådanne typer foreslog de unge at bruge høretelefonerne i stedet for. Ham gennembankede de og slog tænderne ud på. Han måtte på operationsbordet.\nDet er kultur der vil noget. Det skal vi have noget mere af, mener forræderne, der repræsenterer vælgerne i København. Vi andre kan undre os over, hvor de har lært en sådan adfærd i et land blandt folk, de ikke har noget at gøre med i kulturel forstand. Vi kan også undre os over, at det næsten aldrig med nogen virkelig effekt går ud over nogle af de rigtige.


Læs om 2Trace A/S | Jobfinder\nFølg: 2Trace A/S\nOm 2Trace A/S\n2Trace er klar med nyt standardiseret system til lagerstyring og varesikring i detailhandlen. Med det nye system kombineres informationer fra kamera, lagerstyring og tyverifunktion i samme pakke. Det hele vises på en web side med oversigt over solgte enheder, antal tyverier, statusoptælling og meget mere. Hver dag foretages optælling med en RFID håndterminal. Optællingen tager fra 15 til 20 minutter, herved sikres det at svind tages i opløbet. Læs mere om dette epokegørende system: Link ShopProtect\nCase story ShopProtect\nShopProtect anvendes dagligt hos ComputerCity. Læs her om erfaringerne med ShopProtect.: Link ShopProtect Case\nRFID ekspert i vaskeriløsninger\n2Trace har løsninger til vaskerier. Processen starter med at det beskdte tøj registreres når det ankommer til vaskeriet, Herved kan liggedage for tøj hos kunder måles. Efterfølgende registreres rent tøj der lægges på lager. I pakkeprocessen kan der anvedes voice picking. Endeligt køres den færdige container igennem en gate og alt tøjet registreres til kunden.\nMaterialekontrol & distribution\nVed at kombinere stregkoder, UHF tags, gates og håndterminaler er det muligt at lave en sofistikeret løsning til distribution og materialekontrol. Herved kan emner mærkes hos den enkelte leverandør via et web interface. Systemet giver stor flexibilitet og sikrer at der er sporbarhed fra leverandør, distributionscentre og til den endelige slutdestination.


Vinilin - Shostakovskys balsam: brugsanvisning - Forebyggelse 2021\nDer er mange antiseptiske lægemidler. Blandt dem skiller Shostakovskys balsam sig ud, som har en lang række effekter på huden og slimhinderne. Hvad er Vinilin-apotek, og hvordan man bruger det korrekt selv?\nShostakovskys balsam ligner en tyk og tyktflydende væske med lysegul farve. Det har en skarp, specifik lugt. Væsken har egenskaber:\nopløses ikke i vand;\nDen vigtigste aktive ingrediens i dens sammensætning er polyvinox. Det har antimikrobielle egenskaber, hvilket hæmmer væksten og videreudviklingen af mikroorganismer. Balsam blandes godt med forskellige olier i alle forhold. Det kan også kombineres med flydende paraffin, ethylether, chloroform, isoamyl og butylalkohol. Form for balsamudgivelse - glasflasker i mørk farve, der sælges i papemballage. Det fås også i kapselform..\nDets sammensætning hjælper med at rense og helbrede purulente sår og mavesår. Den helbredende balsam har en lang række effekter på kroppen:\nsmertestillende midler (lokale);\nEfter påføring af lægemidlet blødgør sår, ar og mavesår mærkbart og begynder derefter at heles.\nDette effektive middel er længe blevet brugt i tandpleje og andre medicinske områder. Vinilin tolereres godt af patienter, og der er ikke registreret nogen overdosis. I tandpleje bruges det til følgende problemer:\nBalsa Shostakovskiy Vinilin har yderst effektive medicinske egenskaber, aktiv sårheling. Det ordineres til behandling og forebyggelse af komplikationer af kræft i maxillofacial-området. Det bruges hovedsageligt eksternt i behandlingen, men i sjældne tilfælde ordineres det til oral administration. Læger ordinerer en effektiv balsam Vinilin til mange sygdomme:\nfrostskader, trofiske mavesår, dermatitis, fnat;\nforbrændinger, koger, kulhydrater, purulente sår på blødt væv;\nulcerøs colitis, analfissurer osv..\nDa lægemidlet ofte ordineres til stomatitis hos børn, frarådes børnelæge mod at tage medicinen gennem munden. Det er meget vigtigt at observere doseringen, når man behandler sår i mundhulen hos et barn. Hvis du følger brugsanvisningen, sår og sår heles meget hurtigt. Vinylin kan ikke tages:\nmed lever- og galdeblæresygdom;\nbørn til oral administration;\nhvis der er en individuel intolerance over for stoffet.\nBivirkninger inkluderer en allergisk reaktion, rødme og en let brændende fornemmelse. En negativ reaktion kan forekomme, men meget sjældent. Du kan ikke tage Vinilin, hvis barnet har en allergisk reaktion eller de anførte sygdomme i de indre organer.\nDen medicinske balsam er beregnet til lokal og ekstern brug samt til oral indgivelse.\nI tilfælde af hudsygdomme fugtes et serviet i det, og derefter dækkes den berørte hudoverflade med et serviet. Mængden af anvendt opløsning afhænger af størrelsen på hudlæsionen.Det kan bruges i dets rene form, såvel som blandet med forskellige olier - havtorn, rosehip. Vinylin tilsættes medicinske salver og gnidningsgeler.\nTil tandplejssygdomme bruges balsam til skylning. Vinylin bruges også i form af en salve og til påføring på sår og sår i munden. Det anbefales at bruge det til ondt i halsen. Balsam påføres mandlerne med en vatpind flere gange om dagen. Efter påføring af balsam dannes en beskyttende film på slimhinden. Det beskytter mundslimhinden mod irriterende virkninger fra mad og drikke. Hjælper med at reducere ømhed fra madkontakt.\nTil oral indgivelse anvendes kapsler oftest til behandling af mavesår og gastritis. På den første dag i behandlingsforløbet skal du tage 3 kapsler og derefter 5 kapsler pr. Dag. Et kursus varighed er 18-20 dage.\nTil forebyggelse og behandling af parodontitis anbefales det at bruge den til at massere tandkødet. Du skal tage en balsam ved stuetemperatur og suge en skumsvamp eller frisk citronskal i den. I 5-7 minutter skal du massere tandkødet forsigtigt. Det tilrådes at udføre sådanne procedurer to gange om dagen om morgenen og før sengetid. Til dette bruges en ren balsam eller en blanding, som vil blive ordineret af den behandlende tandlæge..\nVinylin til behandling af børn\nIsær skal du være forsigtig, når du bruger medicin til behandling af børn. Produktet påføres kun barnet med rene hænder. Ved hjælp af et bindbind serviet dyppet i balsam er det nødvendigt at dække mundhulen jævnt med et tyndt lag i det berørte område. Dette skal ske 2 timer efter måltider 3-4 gange om dagen. Hvis et barn udvikler en allergi, er det nødvendigt straks at stoppe behandlingen og konsultere en læge.\nOfte vises stomatitis hos spædbørn, og i denne alder kan ikke alle aktive stoffer bruges til behandling. Vinylin Shostakovsky er et lægemiddel med en sikker sammensætning. Børnelæger anbefaler ikke at give kapsler eller selve balsam til et barn til oral administration. De rådgiver at bruge det kun til terapi som et meget effektivt middel..\nVinilins pris og dens analoger\nPrisen for medicinen varierer afhængigt af regionen. I gennemsnit er prisen omkring 200 rubler for en flaske med en kapacitet på 50 gram og 100 gram inden for 350 rubler. Lægemidlet kan købes på apoteket uden recept..\nVinilin har meget få analoger. Følgende anses for at være ens med hensyn til sammensætning og terapeutisk virkning:\nVinylin eller Shostakovskys balsam er et effektivt, pålideligt middel med en aktiv sårhelende effekt.\nEn viskøs væske med antimikrobielle, antiinflammatoriske, bløde indkapslingsegenskaber bruges med succes i tandpleje. Vinylin er velegnet til behandling af påvirkede overflader i ren form som en del af medicinske blandinger. Det populære lægemiddel har en minimal liste over bivirkninger, tolereres godt af patienter.\nI denne artikel vil vi overveje, hvorfor læger ordinerer Vinilin, herunder brugsanvisninger, analoger og priser for dette lægemiddel på apoteker. Ægte ANMELDELSER af mennesker, der allerede har brugt Vinilin, kan læses i kommentarerne.\nLægemidlet Vinilin fremstilles i form af en balsam i mørke glasflasker med et volumen på 100 g, pakket i en papkasse.\nDen vigtigste aktive ingrediens i stoffet er polyvinox.\nKlinisk og farmakologisk gruppe: et lægemiddel med antiinflammatorisk, antimikrobiel og vævsregenereringseffekt.\nVinylin bruges i sådanne situationer:\nIfølge anmeldelser er vinilin også effektivt til behandling af stomatitis. Dette skyldes dannelsen af en film, der beskytter den betændte overflade i mundhulen mod ydre stimuli, hvilket hjælper med til at fremskynde helingsprocessen. Derudover skyldes effektiviteten af Vinilin ved stomatitis den udtalte antimikrobielle virkning af lægemidlet, hvilket fører til ødelæggelse af patogener, der forårsagede sygdommen..\nI henhold til instruktionerne hjælper Vinylin med at ødelægge bakterier i kroppen, det vil sige det har en bakteriostatisk virkning. Brug af Vinilin har en indkapslende virkning, gendanner den beskadigede overflade på slimhinden eller huden, fremskynder epiteliseringsprocessen, renser effektivt sår og fremmer deres tidlige heling.\nVinilin (Shostakovsky) balsam kan om nødvendigt påføres eksternt på et gasbindeserviet, der påføres læsionsstedet. Sådanne komprimerer med lægemidlet, afhængigt af indikationerne, efterlades i et par timer, skiftes 1-2 gange om dagen.\nOm nødvendigt anbefales den interne brug af Vinilin i henhold til instruktionerne til patienten: en gang dagligt, 5-6 timer efter det sidste måltid (en let middag anbefales 18 timer, og lægemidlet tages 23-24 timer).\nfor gastrisk mavesår og duodenalsår - 1 teskefuld den første dag, de følgende dage - 1 dessertske, kursus - 16-20 dage;\nmed gastritis med forøget sekretionsfunktion og svær halsbrand - på den første dag - 1 tsk, derefter - 1 dessert ske hver anden dag, kurset - inden for 10-12 dage.\nPatienter med kronisk colitis i den akutte fase, såvel som patienter med dysenteri, injiceres 20-40 ml Vinilin balsam i tarmen gennem et specielt udstyr - et retrooskop. Tidligere får patienten en udrensende klyster. Varigheden af et sådant terapiforløb varierer afhængigt af sværhedsgraden af den inflammatoriske proces i tarmen, men i gennemsnit varierer det fra 3 til 9 dage.\nBrug af Vinilin er kontraindiceret til børn under graviditet, nyre-, galdeblære- og leversygdomme såvel som i tilfælde af overfølsomhed over for de komponenter, der er inkluderet i produktet, og i ammeperioden..\nLejlighedsvis oplever patienter lokale allergiske reaktioner: mild forbrændingsfølelse, rødme. Ofte er årsagen personens uvidenhed om intolerance over for enkelte komponenter. Der er ikke bemærket tilfælde af overdosering af Vinilin; efter påføring forårsager lægemidlet sjældent negative reaktioner.\nVinilin hjalp mig med et meget delikat problem - med akutte hæmorroider. Det var for meget lang tid siden, i shuttle-handelsdage. Tunge poser, undertiden alkohol for at holde varme og frosne fødder. Så en dag blev jeg pludselig syg. Ja, så hverken sidder, står ikke eller går.\nVinilin blev taget oralt og ved hjælp af en kompress. Helt ærligt var det selvmedicinering, lægen anbefalede ikke dette stof til mig, mund til mund hjalp. Mange tak for ham, efter 3-4 dage ville jeg leve og arbejde igen. Derefter behandlede min far allerede sin mave-tarmkanal med Vinilin, og jeg smurte efterfølgende halsen på min lille datter med angina og bare betændelse. Jeg er ikke bange for at kalde dette stof et universalmiddel.\nJeg fandt tilfældigvis ud af stoffet Vinilin, tilbage i 90'erne. De behandlede mig for et duodenalsår på et hospital i landdistrikterne, og som altid, efter behandlingen, forblev smerten. En gang i min bedstemors hus så jeg denne medicin og læste instruktionerne, men flasken var allerede tom. Vi gik på apoteker, hvor det var, bestilte en tante fra en anden by. Jeg sendte to flasker med hundrede ml pr. Post. Så min mavesår var 3 mm x 4 mm. På et par dage forsvinder smerten, og selvfølgelig i 12 dage tog jeg den ikke i 6-8 dage.\nSå gik jeg til sonden, sagde lægen, at mavesåret var helet. Men inden nytår, efter øl på tom mave, begyndte abdominale smerter igen, indså jeg - dette er gastritis. Jeg købte en flaske på 50 ml, den første dag, en halv time efter at have taget den, gjorde min mave ikke ondt, selvom jeg sov normalt. Hvorfor besøgte jeg dette websted? Det er bare, at instruktionerne nu ikke skriver, at denne balsam kan bruges til at behandle et mavesår, men her er det. Jeg besluttede at skrive en anmeldelse, måske vil det være nyttigt for nogen.\ntortureret herpes på læberne så acyclovir konstant. men resultatet var midlertidigt. Og det hele startede igen og igen Vinylin hjalp første gang. bare smurt, og på den tredje dag var alt væk.Nu en hvilken som helst bumle. sår. ridse osv. KUN VINYLIN. Hjælp er virkelig øjeblikkelig.\nVed tandproblemer satte jeg en vatpind med vinyl til tyggegummiet om natten.\nBehandling med Vinylinum, Shostakovskys balsam\nDer er et simpelt apotekpræparat, som du skal have i dit hjemmemedicinske skab som ambulance. Dette er Shostakovskys balsam.\nEller dets andet navn er Vinilin. Denne balsam blev skabt i 1940 som en kunstig erstatning for naturlige essentielle balsamer: Gran, Vishnevsky.\nEfter langvarig undersøgelse i flere klinikker viste det sig, at Vinilin i sin terapeutiske virkning ikke er ringere end disse naturlige præparater og undertiden overgår dem endda..\nShostakovskys balsam har en stærk antiseptisk effekt, hæmmer væksten af mikroorganismer og har en gavnlig virkning på helingsprocesser og fremmer regenerering af hud og slimhinder..\nDet skal bemærkes og de smertestillende, antiinflammatoriske og indkapslende egenskaber ved dette lægemiddel. Det aktive stof i dette lægemiddel er polyvinox, der har antiinflammatoriske, antimikrobielle effekter, der stimulerer regenereringen af epitel.\nBalsam er ikke et giftigt stof og forårsager ikke bivirkninger i kroppen, uanset hvor meget der bruges.\nLægemidlet er tilgængeligt i form af en balsam og bløde gelatinekapsler (1 kapsel polivinox 1,4 g). Balsam sælges i mørke glasflasker på 50, 100 og 180 ml. Balsam består kun af 100% polyvinox.\nBalsam kan bruges i sin rene form, i form af en 20% opløsning i vegetabilsk olie (for eksempel i rosehip olie, havtornolie) og i form af en salve (balsam er kompatibel med andre cremer, pastaer og salver).\nPåføring af Vinilin\nVinilin bruges til mange problemer. Instruktionerne for Vinylin siger, at dette stof bruges:\ni dermatologi og kirurgi til behandling af sår, skrubber, purulente sår, skader, carbunkler, mastitis, furunculosis, trofiske mavesår, pustulære hudsygdomme (strepto-stafyloderma), inflammatoriske hudsygdomme (dermatitis), revner på brystvorterne, på hæle...\ntil behandling af varierende sværhedsgrad af termiske og kemiske forbrændinger samt til behandling af frostskader (også af varierende sværhedsgrad. fnat).\ninden for tandlæge mod gingivitis, stomatitis, glossitis, parodontal sygdom, leukoplakia; negative og irriterende virkninger, der opstår ved brug af aftagelige plastproteser;\ni gastroenterologi med gastrisk mavesår og duodenalsår, med gastritis med høj surhed, med halsbrand, colitis, med ulcerøs colitis, Crohns sygdom, dysenteri;\ni proktologi for hæmorroider, analfissurer,,\ni onkologi med strålebehandling i maxillofacial området og med udvikling efter stråleskader observeret på slimhinden i mundhulen,\nPåføringsmetode for Vinilin og dosering\nOftere bruges dette lægemiddel eksternt i form af antiseptiske forbindinger, der er gennemblødt i balsam eller blot ved påføring af salve på beskadiget hud og slimhinder i inflammatoriske, purulente og ulcerative processer.\nVinylforbindelsesteknik: en gasbindepude, der er fugtet med vinyl, påføres såret. Hvis såret er et betydeligt hulrum, hældes vinyl direkte i det, og der indsættes en gasbindepude der. Betingelserne for behandling med balsam er meget kortere end ved anvendelse af et konventionelt sårhelende middel.\nTil behandling af forbrændinger anvendes Vinilin i sin rene form. Lægemidlet påføres den påvirkede overflade.\nBalsam har anæstetiske egenskaber, hvilket er meget vigtigt for forbrændinger, forårsager hurtig epitelisering med den efterfølgende dannelse af et blødt, elastisk, ikke-strammende ar med dybforbrændingslæsioner (III grad)\nLægemidlet bruges også oralt, hvis patienten for eksempel har et duodenalsår (eller mave) med hypersyre gastritis.\nInde i Vinilin tages i form af en balsam (ufortyndet) og i kapsler 6 timer efter en let middag. På den første behandlingsdag skal du tage 1 tsk balsam og på alle efterfølgende behandlingsdage - 1 nertske en gang dagligt. Varigheden af behandlingsforløbet for mavesår er 15-20 dage, og for gastritis med øget sekretion og svær halsbrand - 10-12 dage. Kapsler tages i henhold til følgende skema: den første dag - 3 kapsler, de næste dage - 5 kapsler en gang dagligt. Behandlingsvarigheden er 18-20 dage.\nVinylin kan administreres rektalt til behandling af colitis, ulcerøs colitis, dysenteri eller hæmorroider.\nLægemidlet administreres gennem et rektoskop og med en sprøjte gennem et rektalt gummirør. Balsam indsprøjtes også i endetarmen ved hjælp af en gummipære. Lægemidlet administreres gennem et rektoskop i en mængde på 25-40 ml og med mikroclyster - 15-30 ml. Varigheden af behandlingsforløbet er 10 dage. I form af terapeutisk klyster administreres enten rent Vinilin eller halvt fortyndet med fiskeolie. Til terapeutisk lavemis indgives balsam i en mængde på 100 ml. Anvendelsesfrekvens - 2 gange om ugen. Terapiforløbet er fra 21 til 28 dage.\nVinylin ordineres ofte af tandlæger til behandling af stomatitis. det har ikke kun antimikrobielle, antivirale og antifungale virkninger, men også helbredelse. En beskyttende film, der dannes på den berørte overflade, beskytter såret mod irriterende virkninger i kontakt med mad og reducerer dermed smerter. Vinilinum til stomatitis anvendes i form af en salve til smøring af mavesår og i form af en opløsning til skylning af munden. Det kan kombineres med andre lægemidler til den komplekse behandling af stomatitis.\nFor at eliminere den ubehagelige smag, især for patienter med overfølsomhed, tilsættes en infusion eller pebermynteolie til balsamblandingen. Patienten direkte fra flasken trækker 1-1,5 ml af lægemidlet ind i munden og smører aktivt hele slimhinden med tungen, mens han bevæger sig i 5-8 minutter, som ved skylning af munden\nVinylin kan også bruges til behandling af ondt i halsen. For at gøre dette skal du pakke en vatpind på en ren pind, fugte den i Vinylin og smør mandlerne 3-4 gange om dagen. Antibiotika eller andre lægemidler, der er ordineret til angina, kombineres med Vinylin.\nVed udvendige hæmorroider udføres behandlingen på denne måde: et gasbindeserviet eller et stykke bandage fugtes rigeligt med Vinylin og påføres smertefulde knudepunkter i anus, idet det holdes med balderne i 30 minutter. Dette skal gøres liggende på din mave. Denne kompress bruges 2-4 gange om dagen, afhængigt af sværhedsgraden af smerter og blødning. Der er en anden måde at behandle på: bare smør hæmorroider med Vinilin 3-4 gange om dagen. Behandlingsforløbet er 1-2 uger. En sådan behandling vil hjælpe med at helbrede fissuren i endetarmen.\nMed indre hæmorroider skal du til behandling bruge en engangssprøjte og et 5-7 cm langt rør med en passende diameter, som skal placeres på sprøjten i stedet for en nål. Du kan også bruge mikro-klyster. Efter tarmbevægelse skal du injicere mindst 2 ml opvarmet Vinilin i endetarmen. Behandlingsforløbet er 2 uger. Under behandling med Vinilin kan der mærkes en let brændende fornemmelse.\nMen selv hvis du får et positivt resultat, bør du ikke afbryde behandlingsforløbet, skal du tålmodig bringe det til slut for at undgå tilbagefald af sygdommen. Efter afslutningen af kurset anbefales en 3-4-dages pause, hvorefter behandlingen gentages. Vinylin giver et godt resultat i behandlingen af hæmorroider i de første - andet stadier af sygdommen. I avancerede stadier er det mindre effektivt..\nFor at forhindre forværring af hæmorroider er det nok at påføre Vinilin 1 gang om dagen i en uge (helst natten) i form af smøring eller en gang hver anden uge i form af en kompress.\nVinilinum er kontraindiceret til oral indgivelse hos børn, men bruges ofte i pediatri til behandling af stomatitis. Men det bør kun bruges som instrueret af en læge under nøje overholdelse af den ordinerede dosis..\nHænder skal vaskes rent inden proceduren. Fugt en ren gasbindeplade fristeligt med Vinylin. Påfør med meget forsigtighed Vinilin i et tyndt lag på de berørte områder i barnets mundslimhinde. Derefter er det nødvendigt at smøre sårene 2 timer efter fodring 3-4 gange om dagen. Selvom forbedring sker temmelig hurtigt (efter 5-7 dage), er det nødvendigt at behandle det, indtil det er helbredt. Hvis barnet har en allergisk reaktion, og der ikke er positive resultater af behandlingen, bør procedurer med Vinylin afbrydes.\nKontraindikationer for brugen af Vinilin\nVinilin er kontraindiceret i følgende situationer:\nSygdomme i leveren og galdeblæren (til oral indgivelse).\nNyresygdom (til oral indgivelse).\nBørn (til oral administration).\nGraviditet og ammeperioden, indtagelse af Vinilin oralt anbefales ikke (ekstern brug er mulig).\nIndividuel intolerance over for stoffet. Brug af balsam og kapsler kan provosere allergier på grund af overfølsomhed over for stoffet\nVasketøjssæbe: Folks råd og hemmeligheder! (2 fotos)\nNogle sygdomme eller patologiske tilstande kræver brug af visse medikamenter, der hjælper med at gendanne de stoffer, der ikke er nok til kroppen, som konstant metaboliseres eller nedbrydes.


360° Online Markedsføring - Få succes med jeres online forretning!\n360° Online Markedsføring!\nOnline markedsføring dækker ikke kun over et, men over flere fagområder. Det kan være optimering af de organiske søgeresultater, betalte annonceringsformer og markedsføring igennem sociale medier. Det er vigtigt at man tager alle elementerne med i sine overvejelser når man planlægger sin online markedsføring strategi. Ingen af dem kan stå alene, og alle spiller sammen og påvirker i sidste ende hinanden. Hos 360 Marketing har vi ikke specialiseret os indenfor blot et enkelt fagområde. Derimod arbejder vi bredt med online markedsføring for at skabe en effektiv og helhedsorienteret løsning for jeres virksomhed, til gavn for jeres bundlinje. For os er det vigtigt at I ikke kun får flere besøgende på jeres hjemmeside, men også flere konverteringer og derved flere kunder.\nMed søgemaskineoptimering (SEO) hjælper vi jeres virksomhed til at opnå de bedste placeringer på Google. SEO handler om både den tekniske optimering af siden så den fungere optimal og loader hurtigt, og det handler om at optimere ens indhold på siden så man giver de besøgende det de leder efter. Vi har mange års erfaring indenfor søgemaskineoptimering af hjemmesider i alle størrelser, danske som udenlandske, og vi ved hvad der giver resultater. Vi holder os løbende opdateret med alle de nye og kommende trends, så vi hele tiden er et skridt foran.\nBrug de sociale medier som en del af jeres online markedsføring. Vi står for at opsætte de rigtige sporingskoder og skaber annoncer der fanger kundernes interesse og skaber interaktion. Vi hjælper jer også til at finde den rette strategi for brugen af de social medier, så jeres indhold opnår størst mulig rækkevide.\nPPC annoncering (pay-per-click) er en utrolig effektiv annonceringsform hvor i kun betaler når en potentiel kunde klikker på jeres annonce. Den mest udbredte form for PPC annoncering er igenne Googles Adwords og shopping system, hvor jeres annoncer vises i søgeresultaterne ved et given søgeord. Annoncerne kan også vises på andre sider der er tilmeldt Googles displaynetværk. Vi overvåger klikpriser og arbejder kontinuerligt med at optimere jeres kampanger, annoncer, søgeord og landingpages. Med løbende optimering og overvågning opnår i de flest mulige konverteringer til den bedste pris.\nLæs mere om PPC annoncering\nContent marketing handler om at kommunikere med sin målgruppe uden at sælge. Det handler om at skabe indhold der giver værdi og viden for jeres kundemålgruppe, og derved skaber kundeloyalitet. Det hjælper til at brande jeres virksomhed og positionerer jer som en vidensekspert indenfor jeres felt.


OMM Mountain Raid 1.6 Letvægts Primaloft Sovepose – Outdoor Rødovre\nOMM Mountain Raid 1.6 Letvægts Primaloft Sovepose\nMed Mountain Raid soveposen fra OMM har du en superlet fibersovepose, som holder vægten på din rygsæk nede på et minimum. Med fyld i Primaloft, er du sikret at soveposen også varmer dig, selvom den bliver våd. Det er let at pakke OMM Mountain Raid sovepose, da den kun fylder 12 x 22 cm i pakposen.\nMountain Raid 1.6 har fyld i Primaloft One (af og til betegnet som Primaloft Gold). Primaloft One er lige så let som dun i 650 kvalitet. Men i modsætning til dun, er Primaloft One ikke følsom for fugt, og vil ikke klappe sammen, når den bliver våd.\nDette kommer sig af fibermaterialets evne til at virke åndbart, fugttransporterende og hurtigtørrende. Derfor vil et uheld, hvor soveposen bliver våd, ikke sætte en absolut stopper for din tur.\nI Mountain Raid 1.6 er der mest fiberisolering i oversiden af soveposen. Her er nemlig brugt 100 grams Primaloft. Det betyder at 1 m2 af fibermaterialet vejer 100 gram. På undersiden er der brugt 60 grams Primaloft. Ideen med denne forskel er at du altid vil have mindre behov for isolering ned mod det underlag du ligger på, da dette hjælper til med at isolere mod jorden. På oversiden er du påvikret at træk og måske ligefrem blæst, og derfor er behovet for isolering væsentligt større her.\nDen særlig effektive opbygning af Mountain Raid soveposen, hvor foret er syet fast på inderstoffet i soveposen, og yderstoffet er løst omkring isoleringslaget, give en ekstra god isoleringsevne. Hver eneste syning i ydermaterialet giver lidt mere mulighed for at blive nedkølet af vind. Så da yderstoffet er vindtæt, og da der ikke er ret mange syninger i det, kan du bedre holde varmen.\nMountain Raid 1.6 soveposen pakkes sammen i den medfølgende pakpose til at fylde så lidt som 12 x 22 cm. Total vægt med pakpose er 450 gram (kontrolvejet til 450 gram)\nOMM angiver ikke komfort temperaturer på deres soveposer. Derfor er det ikke muligt at opgive de normale specifikationer. Dog kan det siges at erfaring fra folk, som har brugt Mountain Raid 1.6 vurderer at de fleste erfarne turfolk, vil få en god nats søvn i et telt, med ned til omkring 6-8 graders varme udenfor.\nOMM Mountain Raid er en minimalistpose, og derfor er lynlåsen kun ca ½ meter lang. Man skulle mene, at det derfor vil være svært at komme ned i den, men der er et trick til dette. Du tager soveposen på som et par bukser. Når du kan sætte dig i soveposen er det let at trække den op over skuldrer og hovedet.