Læringsfællesskabelse | lederliv\n- at samarbejde når læring både skal være målstyret og spontan\nI disse år forandres nationale og kommunale politikker og praksisser på børne- og ungeområdet temmelig dramatisk. Centrale tendenser er sammenhæng, tværgående samarbejde samt fælles fokus på læring og trivsel i alle sammenhænge på tværs af organisatoriske og faglige grænser. Dermed er vi som ledere, pædagoger, politikere, forvaltning, interesseorganisationer og forskere også en del af nogle store forandringer i børn og unges hverdagsliv. Denne artikel tager afsæt i et spørgsmål om, hvilken rolle fritids- og ungdomspædagogiske organisationer kan spille i disse forandringer. En udfordring lyder: Hvordan kan fritids- og ungdomspædagogiske ledere byde ind i alt det nye på en måde, hvor man tydeliggør, hvordan man bidrager til skole, lokalmiljø og tværgående kommunale politikker og udfordringer, samtidig med at man holder fast i og videreudvikler fritids- og ungdomspædagogikkens særlige tradition, værdier og praksisser? En anden udfordring er: Hvis læring og uddannelsesparathed bliver et mere og mere dominerende imperativ i dele af børn og unges hverdagsliv, hvordan vil ledere og pædagoger så forholde sig strategisk og politisk til det?\nArtiklen er en formidlende fremstilling af nogle af de resultater, som vi er kommet frem til i et toårigt forskningsprojekt i samarbejde med Ungdomsringen om betingelser for fritids- og ungdomspædagogisk ledelse i dag efter skolereformen fra 2014.[i] Projektet har kortlagt betingelser for fritids- og ungdomspædagogisk ledelse på et nationalt niveau samt fulgt fire kommuners udviklingsarbejde i forhold til at sætte fritids- og ungdomspædagogiske organisationer i spil på nye måder blandt andet ved at fokusere på ledelsesudvikling. Som en del af dette har vi fulgt ledere af ungdomsklubber og fritidscentre i deres arbejde med på forskellige måder at udvikle deres ledelse, organisationer og samarbejder med skole eller andre aktører i deres lokalområde.\nArtiklen kommer ikke med klare, fiks og færdige-løsninger i forhold til disse udfordringer, men forsøger at give et indspark i, hvad der forhåbentlig bliver en fortsat debat ved at analysere aktuelle tendenser i børne- og ungdomspolitik og -forvaltning. Vi håber dermed at bidrage både med overvejelser om, hvordan man kan bedrive strategisk ledelse i det nye landskab samt i forhold til en politisk diskussion af fritids- og ungdomspædagogikkens rolle i det gode børne- og ungeliv.\nI artiklen kortlægger vi først det nye landskab med dets fokus på læring og på tværgående samarbejder i et sammenhængende 0-18-års-område. Vi forsøger at spidsformulere de udfordringer og spændinger, som fritids- og ungdomspædagogiske ledere står over for i dette nye landskab. Derefter tager vi afsæt i en tese om, at fritids- og ungdomspædagogikken og dens politikere og ledere står med den udfordring at skulle udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog for deres organisationers bidrag. Vi forsøger at identificere de udfordringer, der gør sig gældende i forhold til at udvikle et sådant sprog.\nDet nye læringsimperativ og dets konsekvenser for fritids- og ungdomspædagogiske organisationer\nSkolereformen fra 2014 var kulminationen på en udvikling, hvor skolens kerneopgave i stigende grad beskrives som læring i stedet for undervisning (Pors 2011). Dette var ikke radikalt nyt. Skolereformen var en del af en større udvikling, hvor mange kommuner i stigende grad tog afsæt i et læringsbegreb, der betoner, at læring foregår på tværs af skole og hjem samt skole, daginstitution og fritidshjem. I Kommunernes Landsforenings formulering allerede fra 2000: ”Børn lærer i sociale sammenhænge, i fællesskaber, i samtaler og samarbejde med andre børn og voksne.” (KL 2000: 9). Mange kommuner havde arbejdet med børne- og ungepolitikker under overskrifter som ’Læring uden grænser’ og med den såkaldte 24/7-model, en forståelse af læring som noget, der foregår 24 timer i døgnet, 7 dage om ugen og i alle sociale situationer. Samme læringsbegreb var afsættet i reformen. Her fokuseredes der på det enkelte barns læring, motivation og behov for forskellige læringsstrategier. Videre fremhævede reformen med begrebet om den åbne skole, at skolerne i langt højere grad skulle indrettes på en forståelse af læring som noget, der overskrider grænser mellem undervisning og fritid. Et af reformens primære formål var at integrere leg, bevægelse og praktiske projekter med undervisning i en sammenhængende og alsidig hverdag. De pædagogiske aktiviteter skulle ikke længere blot være afbrydelser fra undervisningen, men integreres i meningsfulde og eksperimenterende læringsaktiviteter i og uden for skolens fysiske rammer. Reformen var således et forsøg på at sprænge undervisningens rammer og skabe mulighed for, at læring kan udspille sig i børns fysiske aktiviteter, i leg og i fritid. Det handler om at opdyrke og inddæmme den læringsparathed eller potentielle læring, som kan skabes eller udspille sig uden for undervisningslektionerne og uden for skoledagen.\nDet nye læringsimperativ forandrer det organisatoriske landskab, som fritids- og ungdomsklubber skal finde deres plads i. Der er i dag et meget større fokus på samarbejde på tværs af de kommunale organisationer og tilbud samt en sammenhængende indsats på hele 0-18-området. Som en af de kommuner, der har deltaget i projektet, har formuleret det, arbejdes der med ”politikker og strategier, der ’binder os sammen’ i forhold til ensartet og sammenhængende faglig ledelse af ledere og medarbejdere. Grundlæggende prøver vi altid at tænke tværfagligt og helhedsorienteret i et 0-18-års-perspektiv.” Læring er ikke noget, der kun skal finde sted i skolen, men overalt i børn og unges liv. Som en anden kommune udtrykker det: “Der kan ske læring alle steder; i byens læringslaboratorier på Naturskolen, i et samarbejde med SFO’en og klubben, på Billedskolen og i Musikteatret.” En tredje kommune formulerer det således, at det handler om at ”skabe en sammenhængende dag for alle børn og unge, hvor undervisning og læring, understøttende undervisning samt tiden før og efter undervisning er tænkt i forlængelse af hinanden.” Det betyder, at der åbnes for nye relationer mellem skolen og de fritids- og ungdomspædagogiske organisationer. Det drejer sig for det første om at få pædagoger ind i skolen. I aftaleteksten til skolereformen står beskrevet, hvordan der skal ”skabes nye og bedre muligheder for at inddrage pædagoger og øvrigt personale til at støtte og supplere lærerne med andre relevante kvalifikationer i skoledagen.” (Undervisningsministeriet 2013: 3). Men det handler for det andet også om at nedbryde grænser mellem skole og andre pædagogiske organisationer i børn og unges hverdag, såsom fritidshjem, ungdomsklubber og ungdomsskoler. I stedet for organisatoriske grænser ønsker man sig sammenhængende læringslandskaber (Larsen 2015). Skolen forventes at finde nye muligheder for læring i samarbejder mellem skolen og andre pædagogiske institutioner. Det nye læringsbegreb kræver således nye former for samarbejde på tværs. Som en kommune spørger: “Hvordan kan vi endnu mere fokusere vores ledelse af tværprofessionelle læringsfællesskaber, der fokuserer læring som kerneopgave, og som kan sætte sig ud over læring som en aktivitet, der sker i bestemte kontekster og på bestemte tidspunkter?”\nFor fritids- og ungdomspolitiske organisationer åbner det nye læringsbegreb en række muligheder for nye samarbejder for at spille en større rolle i skolen samt for at tage mere ansvar for at skabe spændende og varierede læringsmuligheder for børn og unge. Fritidsdelen inviteres med ind i nye sammenhænge og bestræbelser på at skabe en sammenhængende hverdag for børn og unge med tilbud om mere forskelligartede læringsmiljøer. Læringsimperativet er således en åben invitation til fritids- og ungdomspædagogikken om ikke at begrænse sig selv til særlige tidspunkter og steder og byde ind i nye sammenhænge med sin særlige pædagogiske tankegang, viden og ressourcer. Fritiden har fået nyt politisk fokus som et potentiale for at skabe mere læring, trivsel og livskvalitet for børn og unge. Men samtidig betyder det nye læringsimperativ også, at fritids- og ungdomspædagogiske aktiviteter ikke simpelt kan være et afbræk fra læring, hvor man undslipper sig det fokus på målstyring og systematisk opfølgning på resultater, som læringsimperativet også indeholder. Det nye læringsimperativ er ikke kun en efterspørgsel på variation og alternative oplevelser, men indebærer også, at der skal tænkes mere i læringsmålstyring, evidens og synlig kvalitet i de fritids- og ungdomspædagogiske aktiviteter. Som en kommune udtrykker det i sit læringsgrundlag: ”I læringsmålstyret undervisning målsættes der for alle tiltag og alle læringsaktiviteter, med udgangspunkt i en formuleret systematik, understøttet af tjeklister for synlig læring.” Pointen her er ikke, at alle fritids- og ungdomsklubber nu underlægges et stramt målstyringsparadigme, men at der åbnes et nyt strategisk spil om, hvordan ungdoms- og fritidsklubber vil bidrage med på en og samme tid at skabe læringsaktiviteter, der er et alternativ til skolens mere målstyrede undervisning og synliggøre og styre, at der rent faktisk skabes læring og bidrages til de forskellige klassetrins læringsmål.\nSammenfattende kan man sige, at det nye læringsimperativ både åbner en verden af nye muligheder for fritids- og ungdomspædagogikken for at spille en større rolle i nye sammenhænge. Men denne invitation gør det også muligt at stille nye krav om målstyring, evidens og synlig læring til fritids- og ungdomspædagogisk praksis. Tilsvarende kan man formulere det således, at det nye læringsimperativ åbner for en spændende udvikling af ’nye’ fritids- og ungdomspædagogiske steder og rum. Men at der samtidig også er mindre legitimitet og mindre automatisk tillid til de ’gamle’ steder og rum. Ungdoms- og fritidspædagogiske organisationer og deres ledere kan ikke med samme selvfølgelighed som før regne med, at deres plads i det kommunale landskab er sikret, hvis bare klubben har åben på de tidspunkter, der er aftalt, og der finder pædagogiske aktiviteter sted af en vis kvalitet. Pædagoger og ledere må aktivt skabe nye rum, steder og aktiviteter og i langt højere grad end før kunne argumentere for kvaliteten af dem – også i et læringsperspektiv og også i forhold til de kommunale politikker og udfordringer på 0-18-års-området.\nPotentialitetsstyring og præmisopløsning\nHvis man skal forsøge at karakterisere en af de styringslogikker, som kendetegner det nye læringsimperativ, kunne man måske bruge begrebet potentialitetsstyring (Juelskjær et al 2011; Andersen & Pors 2014; Staunæs 2011; Pors 2011). Potentialitetsstyring er en betegnelse for en form for politisk styring, der gør op med en nulsumstænkning, hvor der er en kausal sammenhæng mellem input og output og i stedet indsætter ideen om, at der ligger ressourcer og venter, som vi endnu ikke har fået øje på (Bjerg & Staunæs 2015; Andersen & Pors 2016). Potentialitetsstyring handler om at skabe muligheder for fornyelse, der rækker ud over det, vi umiddelbart kan forestille os. Potentialisering markerer en ambition om at overskride det vanlige og selvfølgelige og ’tænke ud af boksen’. Potentialitetsstyring producerer og spreder dermed et håb om, at der kan skabes mere kvalitet og værdi, hvis ledere, medarbejdere tænker anderledes, kritisk revurderer de kategorier, de bruger til at beskrive verden, samarbejder på nye måder og overskrider organisatoriske grænser. Et godt eksempel herpå er netop skolereformen fra 2014 og ideen om den åbne skole, hvor den grundlæggende tanke er, at der kan skabes og udnyttes endnu ukendte muligheder for børns læring, når grænser mellem skole, fritid og lokale frivillige foreninger nedbrydes (Pors 2014). Potentialitetsstyring er således en måde at styre, hvor man forestiller sig, at andet og mere vil dukke op, hvis bare muligheder holdes åbne.\nMan kan betegne efterspørgslen på samarbejde og sammenhæng mellem skole og fritids- og ungdomsklubber som en form for mellemrumspotentialisering (Bjerg og Staunæs 2015; Pors 2014, 2015). Ved at overskride klare afgrænsninger mellem skole og klub håber man at kunne finde nye potentielle muligheder for øget læring. Tanken er, at der ligger nogle ressourcer og venter, der hvor vi ikke har kigget før, nemlig i mellemrum mellem leg og læring, mellem undervisning og fritid, mellem skole og klub. Som Helle Bjerg og Nana Vaaben har formuleret det, er det en nærmest alkymistisk fantasi om, at der kan opstå noget helt nyt og værdifuldt ud af at nedbryde grænser og på en måde, der ikke kræver andre ressourcer end gentænkning og fleksibilitet (Bjerg og Vaaben 2015).\nFor fritids- og ungdomspædagogiske ledere betyder alt dette, at de står i en situation, hvor dele af det, der før kunne tages for givet, som præmisser for deres ledelse og for det pædagogiske arbejde, ikke længere tæller som præmisser (Andersen og Pors 2014). Den opgave, de står med, er ikke længere simpelt at skabe kvalitet i børn og unges fritidsliv, men i stedet at genfortolke, hvad fritid overhovedet kan være i den nye relation til læring og trivsel i et samlet 0-18-års-perspektiv. De kan ikke længere blot tage udgangspunkt i, at den organisatoriske kontekst for deres arbejde er deres egen lille matrikel og deres personale, men må lede på aktiviteter, der kan foregå i skolen eller i samarbejder med lokalområdets forskelligartede aktører. De skal lede på aktiviteter, der skabes i samarbejde med personale, hvis ledelse ligger et andet sted. Og alt dette skal foregå i en situation, hvor der skal skabes flere og bedre pædagogiske aktiviteter for de samme eller færre ressourcer.\nSammenfattende kan man sige, at ungdoms- og fritidspædagogiske organisationer befinder sig i et nyt politisk og organisatorisk landskab, der konfronterer dem med et sæt af nye udfordringer. Fritids- og ungdomspædagogiske ledere skal i dag kunne kommunikere deres bidrag ind i et læringsimperativ. Og de skal aktivt kunne skabe nye arenaer for deres aktiviteter via nye samarbejder. Udfordringerne kan måske spidsformuleres i tre spændinger: For det første åbner det nye landskab muligheder for fritids- og ungdomspædagogikken, men det stiller også nye krav om målstyring og evidens. For det andet skaber det nye landskab muligheder for at udvikle nye fritids- og ungdomspædagogiske rum, men samtidig er der også mindre legitimitet til de gamle rum og steder. Og for det tredje inviterer det nye landskab til en åben mulighedsafsøgning, men det sætter også samtidig krav om bedre resultater for færre midler.\nDet nye politiske landskab er kendetegnet af:\nNye muligheder for fritids- og ungdomspædagogikken, men også nye krav om målstyring og evidens.\nUdviklingen af nye fritids- og ungdomspædagogiske rum, men også mindre legitimitet til de gamle.\nÅben mulighedsafsøgning, men også krav om bedre resultater for færre midler.\nLedelse som skabelse af nyt strategisk pædagogisk sprog\nEt centralt afsæt for udviklings- og forskningsprojektet har været, at læringsimperativet og det politiske behov for fleksibilitet og identificering af nye muligheder skaber et behov for et nyt strategisk pædagogisk sprog for fritids- og ungdomspædagogikkens bidrag (Larsen 2015). Groft sagt kan man sige, at et traditionelt fritids- og ungdomspædagogisk sprog ikke længere har samme slagkraft i sig selv, men skal sættes i spil i en ny kontekst. Der skal i langt højere grad tales ind i en kontekst af et sammenhængende 0-18-års-område, i et læringsimperativ samt ind i tværgående kommunale politikker og udfordringer. Som en klubleder i projektet erfarede, kan det være udfordrende at kommunikere klubbens bidrag i disse bredere kontekster. Han spurgte:\n”Hvordan kan jeg agere fagligt forståeligt uden for klubben? Hvordan kan jeg få det, som I [klubleder og kollegaer] forstår så godt her i dette forum, med op på skolen og i forvaltningen? Så de forstår det. Jeg kan godt fortælle en masse historier om alle de unge, vi har reddet. Men de reagerer ikke på det.”\nKlublederen her oplever, at det sprog og de resultater, som nemt kan formidles i gruppen af klubledere, ikke så nemt forstås, når han forsøger at kommunikere det i andre fora såsom skolen og forvaltningen. Fritids- og ungdomspædagogiske ledere kommer på arbejde i forhold til at italesætte deres processer, resultater og bidrag i de nye kontekster, der udgøres af nye samarbejder, et sammenhængende 0-18-perspektiv og bredere kommunale udfordringer og politikker omhandlende inklusion, integration, uddannelsesvejledning, ungdomskriminalitet etc.\nI det følgende kigger vi lidt nærmere på udfordringerne i forhold til at skabe et nyt strategisk pædagogisk sprog. Hvad skal et sådant sprog kunne? Og hvilke dilemmaer kan være vigtige at være opmærksom på?\nI skolereformen finder vi den tendens, at det, der før var en pause i en skoledag, dukker op som et bidrag til det, den var en pause fra (Pors 2014, Pors og Larsen 2016). Netop ved at bruge potentialet i frikvarter, pauser og fritid, skal der findes ny energi, læring og læringsparathed. Skolereformen er baseret på den forestilling, at der kan opstå flere og bedre muligheder for læring, når klubber, fritidscentre og ungdomsskoler genopdager og udvikler sig selv som læringsaktører. Som samarbejdsparter til skolen, inviteres man altså ind i en særlig dobbeltrolle. På den ene side skal de performe ved at bryde med sædvanlig undervisning, læringsmål og planlægning – på den anden side skal de gætte og tilpasse sig skolens behov for nye læringsrum. Skolereformens invitation til fritidstilbuddene er en invitation til at komme og være med som sig selv, men samtidig skabe noget radikalt nyt. På den ene side kan man vinde en plads i den reformerede skole ved at have en identitet som et værdifuldt alternativ, men samtidig er det først via villigheden til at genopfinde sig selv som et specifikt bidrag til skolen, at de eksterne parter kan dukke op som et bidrag (Pors 2016).\nNår vi taler om at udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog som en del af fritids- og ungdomspædagogisk ledelse er det altså i en situation, hvor dette sprog skal kunne formidle fritids- og ungdomspædagogikkens særlige bidrag som noget, der er et alternativ til skolens praksis, men samtidig formidle, hvordan fritids- og ungdomspædagogikken kan levere i forhold til skolens målsætninger. Man skal på en og samme tid være forskellig fra og magen til.\nNiklas Luhmann (1982) beskriver oversættelser mellem forskelligartede faglige systemer, som et komplekst spil, hvor det, der er kernefunktionen for et system, blot iagttages som en ydelse af et andet system og vice versa. Som forskere ser vi vores kernefunktion som at producere viden. For os er viden formålet med det hele. For andre systemer i det videnskabelige systems omverden er viden i bedste fald en ydelse, som støtter de andre systemer i deres egne operationer: For et pædagogisk system kan viden ses som forudsætninger, der skal erhverves i undervisning. For et politisk system er viden ammunition i den politiske kamp. For massemedierne kan viden kun bruges til noget, hvis den er en relevant nyhed. For organisationer er viden præmisser for beslutninger. Og for økonomiske systemer er viden måske en vare, der kan tjenes penge på (Andersen og Pors 2014: 61).\nHvis vi overfører dette til fritids- og ungdomspædagogiske organisationer, må man nok begynde med at sige, at der ikke er kæmpestore forskelle mellem de forskellige samarbejdspartnere. Skole, SFO, frivillige foreninger, forvaltning og lokalpolitikere kan nok blive enige om, at børn og unges læring og trivsel er kerneformålet med de forskellige aktiviteter, processer og samarbejder. Der er således masser af muligheder for at udvikle fælles sprog og fælles forståelser for ambitioner og resultater på tværs af de forskellige aktører. Men vi kan måske alligevel bruge ovenstående pointe til at sige, at ungdoms- og fritidspædagogiske lederes arbejde med at oversætte deres processer, resultater og bidrag er kendetegnet af en spænding mellem på den ene side at være et oplagt bidrag i sig selv, og på den anden side at blive gjort til en ydelse – til et instrument for andre organisationers måde at forstå kerneopgaven læring og trivsel. Et nyt strategisk pædagogisk sprog skal både kunne gøre det tydeligt, hvordan klubber, fritidscentre eller ungdomsskoler bidrager til andre aktørers – eksempelvis skolens – målsætninger, men samtidig igangsætter det også en debat om, hvorvidt der er nogle værdier, ambitioner og praksisser, som man vil holde fast i og udvikle på egne betingelser.\nMan kan måske formulere det således, at en af udfordringerne i forhold til at udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog er at kunne tale ind i det nye uden at miste, hvad ungdoms- og fritidspædagogikken kom med. Hvordan kan man kommunikere, at leg og fritid har en værdi i sig selv, mens man samtidig demonstrerer dens værdi som et middel til læring og uddannelse?\nSom beskrevet er den nye kontekst, som fritids- og ungdomspædagogiske ledere skal kommunikere ind i, et nyt fokus på kerneopgaven læring. Alle synes enige om, at den nye fælles kerneopgave er læring og trivsel, men det åbner det næste spørgsmål, som er, hvad der egentlig menes med læring (se Pors og Andersen 2015 for en analyse af, hvordan læring og trivsel som kerneopgaven kan ses som et tomt begreb).\nI det følgende vil vi meget kort pege på to tendenser i, hvordan læringsbegrebet italesættes i de kommunale politikker og styringsdokumenter, vi har analyseret som en del af projektet. Formålet er ikke at sige, at alle kommunale aktører har netop denne forståelse af læring, men at opfordre ledere til selv at analysere de forskellige forståelser af læring, som er i spil i deres strategiske kontekster. Vi vil understrege, at billedet er noget mere komplekst, samt at det jo ikke kun er politikker og styringsdokumenter, der sætter dagsordenen. I forskellige samarbejder mellem forskellige fagpersoner vil der som oftest være mange flere forståelser og praktiseringer af læringsbegreber i spil, som vi ikke har plads til at behandle her. De to tendenser, vi kort tegner op, er læring som en individuel og individualiserende aktivitet samt læring som en selvbevidst, refleksiv og selvledet proces. (En tendens vi hermed udelader er ’synlig læring’, dvs. læring som noget, der skal fremmes via evidensbasering og målstyring, men se Hattie 2009; og for en kritisk analyse af synlig læring se Knudsen 2015).\nPå tværs af mange nationale kommunale politikker ses et læringsbegreb, der sætter fokus på det enkelte barn og på læring som en individuel proces. Differentieret undervisning og fokus på det enkelte barns individuelle læringsmål og progression har længe været centrale målsætninger i mange nationale og kommunale politikker for læring (f.eks. KL 2010). Et af skolereformens tre overordnede mål er, at hvert enkelt barn skal blive så dygtigt, som det kan, og med inspiration fra den new zealandske professor Viviane Robinson arbejdes der mange steder med elevcentreret undervisning og ledelse. Læring bliver dermed til en aktivitet, der kræver kendskab til og tilrettelæggelse af individuelle processer, mål og behov. Læreres og pædagogers arbejde dukker op med det formål at hjælpe den enkelte med at have tydelige læringsmål, at gøre fremskridt synligt for individet samt at skabe muligheder for læring, der tilgodeser den enkeltes specifikke niveau, behov, mål og progression (f.eks. KL 2016: 9).\nEn anden tendens synes at være, at læring handler om at blive bevidst om egen læring. Her bliver læreres og pædagogers opgave at gøre børn og unge selvbevidste og refleksive i forhold til deres egne læreprocesser. Som Roskilde Kommune formulerer det: ”Dagtilbud, skoler og fritidstilbud skal skabe gode betingelser for, at børn og unge bliver bevidste om deres viden og om sig selv som lærende.” (Roskilde Kommune 2017: 9). I denne tendens dukker læring op som noget, der faciliteres ved at bevidstgøre børn og unge om deres egne læreprocesser, og giver dem kompetencer til at lede dem (målsætte, kende retning, navigere i forskellige læringsmiljøer etc.). Roskilde Kommune skriver:\n”Hver elev er bevidst om, involveret i og kan sætte ord på egen læreproces. Eleven kender retningen, sit næste skridt og tilbydes en række målrettede og varierede læringsaktiviteter - både indenfor, udenfor og på tværs af skoler og klubber.” (Roskilde Kommune 2016: 5)\nLæring dukker således her ikke op som noget, der foregår, når børn og unge ikke lægger mærke til det, ikke er refleksive omkring det eller aktivt leder egne læringsprocesser. Læring beskrives ikke som noget, der opstår spontant, eller når børn og unge helt forsvinder ind i en aktivitet, der ikke i udgangspunktet var defineret som læring. I stedet er læring, når man er refleksiv om egen læring, og lærere og pædagogers arbejde handler om at skabe gennemsigtighed for børn og unge omkring deres egne læringsprocesser og fremskridt samt give dem redskaber til at udvikle læringsstrategier. Målet beskrives som, at ”læreprocesser er gennemsigtige for eleven og forældre, og hver elev modtager løbende feedback på sin arbejdsproces og sine arbejdsopgaver.” (Roskilde Kommune 2016: 5). De voksnes arbejde bliver ”at synliggøre progression i læring” ved at ”samarbejde om systematisk at evaluere børn og unges læreprocesser”. De voksne skal ”give feedback, indgå i dialog og løbende rammesætte samtaler om læreprocesserne og skabe refleksion, som understøtter børn og unges læring og udvikling af læringsstrategier” (Roskilde Kommune 2017: 6). Læring dukker således op som noget, der primært opnås, når børn og unge er selvbevidste om at de lærer samt aktivt leder og er strategiske omkring deres egen læring.\nTo tendenser i beskrivelser af læring er således, at læring er en individuel og individualiserende praksis, samt at læring er noget, der opstår, når børn og unge er bevidste om, at de lærer og aktivt leder og er strategiske om egen læring. Voksnes opgave bliver i forlængelse heraf at tilrettelægge, så hvert barn eller ung får de bedst mulige betingelser for individuel progression samt at gøre børn og unge bevidste og strategiske i forhold til deres egen læring. Pointen her er ikke at vurdere om dette er godt eller skidt hverken for børn og unge eller for fritids- og ungdomspædagogikken. Pointen er at invitere læseren til at være nysgerrig og analytisk i forhold til, hvilke forskellige forståelser og praktiseringer af læring, der kendetegner de samarbejder og strategiske fora, som han eller hun arbejder i. Spørgsmålet er, hvilke betingelser for fritids- og ungdomspædagogisk praksis forskellige forståelser af læring skaber. Hvordan vil man gerne være med til at definere læring i forhold til en spænding mellem læring som individuelle og individualiserende processer på den ene side og læring som noget, der foregår i og er med til at skabe fællesskaber? Hvordan vil man gerne være med til at definere læring i forhold til en spænding mellem læring som noget, der handler om at være selvbevidst, selvledende og strategisk på den ene side – og noget, der handler om en form for flow og fordybelse, hvor man glemmer tid og sted og sig selv, på den anden.\nVores pointe er altså, at en del af opgaven med at udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog for fritids- og ungdomspædagogikkens bidrag handler om at analysere og influere de forståelser af læring, som former betingelserne for det pædagogiske arbejde og for børn og unges hverdagsliv i en særlig kontekst. Relevante spørgsmål kunne være: Hvilke forskellige forståelser af læring er i spil i forskellige kontekster? Hvilke pædagogiske vidensformer tegner begrebet? Hvilke forståelser af læring vil vi gerne gøre gældende i forskellige kontekster? Fritids- og ungdomspædagogiske ledere må som en del af deres strategiske analyse have blik for hvilke forståelser af læring og trivsel, deres samarbejdspartnere arbejder med, hvilke misforståelser af hinandens forståelser, det kan være vigtigt at forebygge, samt hvilke forståelser af læring, man gerne vil være med til at udvikle i de forskellige samarbejdsrelationer.\nUdfordringer i forhold til at udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog for fritids- og ungdomspædagogikkens bidrag\nHvordan kan man tale ind i det nye uden at miste, hvad ungdoms- og fritidspædagogikken kom med?\nHvordan kan man kommunikere, at leg og fritid har en værdi i sig selv, mens man samtidig demonstrerer dens værdi som et middel til læring og uddannelsesparathed?\nHvordan kan man analysere og influere aktuelle kampe om at definere, hvad læring og trivsel er?\nDenne artikel lagde ud med spørgsmålet om, hvilken plads fritids- og ungdomspædagogiske organisationer kan indtage i det nye politiske og organisatoriske landskab, som er blevet skabt med skolereformen fra 2014 samt et nyt stærkt kommunalt fokus på sammenhæng og tværgående samarbejde på børne- og ungeområdet. Via en kortlægning af aktuelle tendenser på børne- og ungeområdet har vi forsøgt at vise, hvordan fritids- og ungdomspolitiske lederes ledelsesrum i dag er karakteriseret af præmisopløsning, dvs. at forhold, der før kunne tages for givet som præmisser for ledelse, ikke længere har præmiskarakter, men er åbne for strategiske forhandlinger. Fritids- og ungdomspædagogiske ledere kan ikke bare tage afsæt i, at deres funktion, matrikel og personale er det selvfølgelige afsæt for deres ledelse. I stedet må de aktivt gentænke og reformulere deres bidrag ind i det nye landskab af sammenhæng i hele 0-18-området. De kan heller ikke bare tage afsæt i at lede det, der foregår på deres matrikel, men forventes at byde ind med pædagogisk kvalitet i skolen og i nye samarbejder og aktiviteter, der kan foregå rigtig mange forskellige steder, hvor børn og unge mennesker har deres hverdag. Og endelig kan de heller ikke simpelt koncentrere deres personaleledelse om eget personale, men skal være en del af en ny ledelse af tværfaglige fællesskaber, hvor personalegrupper fra flere forskellige organisationer skal arbejde sammen om børn og unge. Fritids- og ungdomsklubber bliver afhængige af organisatoriske forhold, ledelse, kommunikation og kultur i de organisationer, de samarbejder med, og der skabes dermed nye behov for ledelse, der rækker ud over velafgrænsede forståelser af funktion, organisation og personale. Det betyder altså, at ledelse kommer til at handle om at agere strategisk – ikke kun i et landskab og et sæt af betingelser, der er givet på forhånd – men omkring de processer, hvor landskabet bliver til og forhandles. Man må aktivt skabe nye samarbejder, nyt sprog for bidrag og ledelsesrelationer til personale, man ikke har den formelle ledelse af. Og alt dette skal gøres i et politisk rum, hvor der er krav om mere og bedre for færre ressourcer.\nI artiklen har vi også forsøgt at optegne de udfordringer, der kan være i forhold til at udvikle et nyt strategisk pædagogisk sprog for fritids- og ungdomspædagogikkens bidrag. Vi har formuleret et dilemma mellem på den ene side at tydeliggøre fritids- og ungdomspædagogikkens bidrag til skolen og tværgående kommunale problemstillinger og på den anden side være tro mod og videreudvikle egne traditioner, værdier og praksisser. I mange tilfælde vil dette forhåbentlig være en karikeret eller falsk modstilling, fordi man oplever, at de to ting sagtens kan sameksistere eller er overlappende. Men i en tid med et stort fokus på læring og uddannelsesparathed, mener vi alligevel, at der er god grund til at blive ved med at reflektere over og diskutere, hvordan fritids- og ungdomspædagogikken udvikler sig i takt med, at den tilpasser sig nye krav og forventninger. Vi har også peget på, at meget afhænger af, hvordan læringsbegrebet fortolkes og praktiseres på politikniveau, i forvaltning og styring, i samarbejder eksempelvis mellem skoler og klubber og i pædagogisk praksis. Vi har gjort opmærksom på to tendenser, nemlig at læring forstås som noget individuelt, og som skal praktiseres med individualiserende værktøjer (individuelle læringsmål, -betingelser og -strategier), samt at læring beskrives som noget, der kræver selvbevidsthed og aktiv selvledelse hos børn og unge. Vi håber dermed, at læseren får lyst til at reflektere over, hvordan læring forstås i de kontekster, han eller hun agerer i, måske med blik for spændinger mellem det individuelle og fællesskaber, samt mellem selvbevidst og selvledende på den ene side og flow og selvfortabelse på den anden. Mest af alt håber vi, at artiklen kan være brugbar for aktører i det nye børne- og ungepolitiske landskab, både i forhold til at analysere betingelser for ledelse samt at overveje og diskutere, hvordan aktuelle politiske bestræbelser forandrer børn og unges hverdagsliv.\nAndersen, N.Å. og Pors, J.G (2014).: Velfærdsledelse. Mellem styring og potentialisering. Hans Reitzels Forlag. København.\nBjerg, H. og Staunæs, D. (2015): Det forsvundne frikvarter: at lede efter læring i mellemrummene. I Bjerg, H. og Vaaben, N. (red.) At lede efter læring (s. 233-254). Samfundslitteratur. København.\nBjerg, H. og Vaaben, N. (2015): Striden om tiden. Når tidsstyring griber ind i professionelles motivation og selvforståelse. I Bjerg, H. og Vaaben, N. (red.) At lede efter læring (s.319-338). Samfundslitteratur. København.\nHattie, J (2009): Visible Learning: A Synthesis of Over 800 Meta-Analyses Relating to Achievement. Routledge. Abingdon.\nKnudsen, H. (2015): De blinde pletter i synlig læring. Hvordan evidens blev svaret på det hele og glemte de andre spørgsmål, man også kan stille. I Bjerg, H. og Vaaben, N. (red.) At lede efter læring (s. 125-148). Samfundslitteratur. København.\nLarsen, J (2015): Fritid - Den nye elev i klassen. Ungdomsringen. Odense.\nLuhmann, N. (1982): The World Society as Social System. International Journal of General Systems, vol. 8 (s. 131-138).\nKommunernes Landsforening: Fleksible læringsmiljøer – udvikling af grundstrukturen i skolen. Notat af 1. december 2016. Fra http://www.kl.dk/ImageVaultFiles/id_80912/cf_202/Tematisk_notat_om_fleks...\nKommunernes Landsforening: Nysyn for folkeskolen. 2010. Fra http://www.kl.dk/ImageVault/Images/id_42621/ImageVaultHandler.aspx\nPors, J. G. (2014): Støjende styring. Genopfindelse af folkeskolen mellem ledelse, organisering og læring. Nyt fra Samfundsvidenskaberne. Frederiksberg.\nPors, J.G. (2015): Understøttende Undervisning. Potentielle mellemrum og autentiske møder. I Holm, C., Rasmussen, J. & Rasch-Christensen, A. (red.) Folkeskolen efter reformen. Hans Reitzels Forlag. København.\nPors, J.G. og Andersen, N.Å. (2015): Kerneløse kerneopgaver. I Bjerg, H. og Vaaben, N. (red.) At lede efter læring (s. 299-318). Samfundslitteratur. København.\nPors, J.G. og Larsen, J. (2016): Alle Tiders Tid til Læring? Vera: Tidsskrift for pædagoger, Nr. 77, (s. 54-56).\nRoskilde Kommune (2017): Læringsgrundlag - for Roskilde Kommunes dagtilbud, skoler og fritidstilbud.\nRoskilde Kommune (2016): 2020-perspekter på Skole & Klub i Roskilde Kommune.\nStaunæs, D. (2011): Governing the potentials of life? Interrogating the promises in affective educational leadership, Journal of Educational Administration and History, vol. 43, no. 3 (s. 227-247).\n[i][i] Forfatterne ønsker at takke Camilla From for stor indsats med bearbejdning af empiri der danner baggrund for denne artikel samt Jesper Larsen for indsigtsfulde kommentarer undervejs i hele forskningsprojektet.\nKandidatstuderende i Politisk Kommunikation og Ledelse på Copenhagen Business School


Jacob Piil, Author at WiFive\nDanske Skoleelever og TDC har sammen med skoleelever fra hele landet udviklet gratis undervisningsmateriale om digital dannelse for elever på mellemtrinnet og indskoling.\nNu kan du komme med på vores gratis online kurser 27. oktober. Vi gennemgår materialet og får oplæg om ‘den digitale generation’ af Christian Mogensen, der arbejder hos Center for Digital Pædagogik.\nKort om materialet:\nUndervisningsmaterialet er nemt at gå til og består af de fire moduler:\nModulerne kan sættes sammen efter behov og tilpasses den enkelte klasse. Download modulerne her på siden\nNyhedsbrev fra WiFive - Oktober\nSeneste nyheder fra WiFive\nDet har aldrig været lettere at implementere digital dannelse i årsplanen og den daglige undervisning. Undervisningsmaterialet er nemlig tilgængelig på flere af de populære læringsplatforme.\nFind WiFive på\nDownload materiale her på siden\nKom med til vores gratis onlinekurser til indskoling og melletrin, hvor vi gennemgår materialet og får oplæg af oplæg om ”den digitale generation” af Christian Mogensen, der arbejder hos Center for Digital Pædagogik.\nVi sender dig desuden en fysisk udgave af materialet, hvis du tilmelder dig kurset.\nGratis lærerkurser i digital dannelse - mellemtrin\nDanske Skoleelever har udarbejdet et gratis undervisningsmateriale om digital dannelse for elever på mellemtrinnet.\nNu tilbyder vi gratis lærerkurser til alle lærer. Kurserne finder sted i henholdsvis København 27/10 og Aarhus 29/10.\nGratis undervisningsmateriale i digital dannelse - indskoling\nDanske Skoleelever har udarbejdet et gratis undervisningsmateriale om digital dannelse for elever i indskolingen.\nNu tilbyder vi gratis lærerkurser til alle lærer. Kurserne finder sted i henholdsvis København 28/10 og Aarhus 30/10.\nWiFive på EMU - Danmarks læringsportal\nEMU – Danmarks Læringsportal fremhæver nu WiFive som et af de digitale læringsforløb, som skoler kan bruge gratis under skolenedlukningen. Fælles for forløbene er, at de er velegnet til brug både ved fjernundervisning og i forbindelse med almindelige undervisning på skolen.\nSe oversigten på emu.dk\nWiFive ligger altid gratis tilgængeligt til både indskolings- og melletrinsklasser.\n3 øvelser til frokostbordet\nVi har fundet tre simple øvelser, som kan udføres uden forberedelse ved frokostbordet eller når I trænger til et lille afbræk fra den daglige undervisning\nDe fem tommelfingerregler\nFørste frokostøvelse hedder de fem tommelfingerregler. Skal man koge god digital adfærd ind til fem regler, så er disse fem et godt bud.\nGennemgå de fem regler, tag en snak om dem enkeltvis og se, om I kan lære dem udenad.\nI dilemmaspillet skal I igennem alle dilemmaer på plakaten. Øvelsen går ud på, at I hver især skal påtage jer forskellige roller, når I taler om dilemmaerne.\nSkiftes til at læse et dilemma op og påtag jer også på skift en af de fire roller:\nBesvareren – Du skal sige din egen mening om dilemmaet\nDen uenige – Du er uenig med besvareren, forklar hvorfor\nDen enig – Du er enig med besvareren, forklar hvorfor\nAfslutteren – Du skal gengive med dine egne ord, hvad de andre har sagt. Kom ind på for og imod.\nHvad ved Google?\nNu skal I finde en computer, iPad eller smartphone frem – for I skal en tur på Google. Hvor meget kan du finde ud af om din mor, far, ven eller søster?\nSøg på forskellige ting på Google og se, hvor meget information du rent faktisk kan finde frem til.\nI dag lancerer vi det nye WiFive undervisningsmateriale til indskolingselever. Indtil nu har WiFive kun været tilgængeligt til mellemtrinnet, men nu har vi udviklet nye øvelser og nyt materiale, som allerede er testet af 15 flagskibsklasser, hvor elever har været med til at udstikke retningslinjer for god digital adfærd.\nSkoleelever i dag bliver yngre og yngre, når de første gang får en smartphone i hånden og dermed bliver del af en digital verden med både nye muligheder og udfordringer. Derfor vil vi sikre, at elever også klædes på tidligere til at skabe gode og konstruktive digitale fællesskaber, siger Thea Enevoldsen, formand for Danske Skoleelever.\nWiFive blev første gang lanceret i 2017 og er målrettet elever i 4.-6. klasse. Siden da har det været anvendt på omtrent en tredjedel af landets skoler, og på baggrund af stor efterspørgsel fra både elever og lærere udvides materialet nu til indskolingen, og der udbydes løbende lærerkurser hos TDC.\nMaterialet er nemt at gå til og består af de fire moduler Den gode stil, Teknologiforståelse, Den gode tone samt Sikkerhed Online. Modulerne kan sættes sammen efter behov og tilpasses den enkelte klasse.\nI TDC vil vi gerne tage et medansvar for at drive digitaliseringen af vores samfund frem på en bæredygtig måde. Det indebærer, at alle – også vores børn – skal føle sig inkluderet i det digitale Danmark og få positive og konstruktive oplevelser på digitale og sociale medieplatforme, siger Head of Sustainability hos TDC, Emilie Wedell-Wedellsborg.\nHvad ved Google om os?\nFlere år efter du har besøgt et hotel i den anden ende af landet, kan Google huske, at du har været der. Google kender også den rute du bevægede dig sidste mandag og ved, hvor du går i skole. Heldigvis prøver Google ikke at skjule det for os, du kan nemlig selv få et overblik over, hvilke fodspor du har sat. Det er funktionen tidslinjen på Google Maps.\nJeppe fra WiFive-projektet rejser med sit arbejde rigtig meget rundt i landet, primært for at besøge alverdens forskellige skoler. Hver eneste skolebesøg, Jeppe har været på, har Google gemt for ham. Et synligt bevis på de digitale fodspor vi sætter hele tiden\nWifive_jeppe from Danske Skoleelever on Vimeo.\nGratis WiFive-kursus for lærere\nDu er hermed inviteret på gratis lærerkursus i digital dannelse på mellemtrinnet – På dagen præsenteres du for en række konkrete værktøjer og øvelser til arbejdet med digital dannelse. Derudover får du et gratis eksemplar af materialet med hjem, så du kan arbejde videre med din klasse.\nForuden workshop vil der også være et oplæg om ”den digitale generation” af Christian Mogensen, der arbejder hos Center for Digital Pædagogik. Christian er uddannet kandidat i Filosofi og Psykologi, og siden han blev færdig på universitetet, har han arbejdet med spil og sociale medier, og hvordan de påvirker den digitale generations hverdag på nettet.\nProgram 8.30-13.00 (København eller Aarhus)\n08.30 – 09.00 Ankomst, kaffe og croissanter\n09.00 – 10.00 Velkomst og oplæg v. Christian Mogensen fra Center for Digital Pædagogik\n10.00 – 12.30 WiFive workshop med introduktion til konkrete værktøjer\n12.30 – 13.00 Frokost og netværk\nUndervisningsmateriale udviklet i samarbejde med elever.\nWiFive findes nu i Clios opgaveunivers\nNu kan endnu flere lærere og elever få glæde af WiFives undervisningsmateriale - i går lancerede Clio forløbet på deres smarte online opgaveunivers\nClio er et online univers, hvor alle med et UNI-C login har adgang til et væld af forskellige opgaver. Under danskfaget er det nu blevet muligt at se og gennemføre WiFive undervisningsmaterialet.\nIstedet for at du skal hente powerpoints og andet materiale her på vores side, kan du i Cliouniverset endnu lettere tilgå det - og så ser det ovenikøbet lækkert ud.\nDirekte link til WiFive på Clio\nJa, det er lettere at tilgå, og så skal du som lærer ikke tænke på meget andet selv end at gennemføre undervisningen i digital dannelse.\nGratis lærerkurser i digital dannelse – mellemtrin\nGratis undervisningsmateriale i digital dannelse – indskoling\nWiFive på EMU – Danmarks læringsportal


Håb om festivalsommer i Skanderborg slukket\nBåde Sølund Musik-Festival og Smukfest har aflyst sommerens festivaler, som vi kender dem. Det er en naturlig konsekvens af den seneste udmelding om genåbningen. Aflysningerne vil ramme rigtig mange mennesker, mener borgmester Frands Fischer.\nSølund Musik-Festival og Smukfest har aflyst årets festivaler, som vi kender dem. Skanderborg Kommune oplyser, at genåbningsaftalen gør det umuligt at gennemføre sommerens store musikevents. Pressefoto\nDen nye genåbningsaftale gør det i praksis umuligt at gennemføre sommerens store musikevents i Skanderborg Kommune. Det oplyser kommunen i en pressemeddelelse. Derfor har både Sølund Musik-Festival og Smukfest aflyst årets festivaler, som vi kender dem.\nBorgmester Frands Fischer siger i en kommentar.\n»Det her er brandærgerligt. Det rammer ikke bare festivalerne og de mange frivillige og festivalgængerne. De foreninger, som nyder godt af at hjælpe til, sælge mad og så videre kommer til at mangle en vigtig indtægt. Det samme gør de lokale butikker i Skanderborg Midtby, som hvert år tager imod glade festivalgæster med penge på lommen.«.\n»Jeg tror, at vi alle sammen har et ønske om at være sociale og tage en pause fra dagligdagen lige nu. Uanset hvad festivalerne nu måtte finde på af mulige alternativer, vil vi som kommune og myndighed gå konstruktivt ind i samarbejdet og bakke op så godt, vi kan.«\nSølunds Musik-Festival og Smukfest blev også aflyst sidste år på grund af Corona-epidemien. Skanderborg Kommune ydede i den forbindelse et lån på 5 mio. kr. til Smukfest blandt andet for at sikre, at festivalen kunne afvikles i år, hvis sundhedsmyndighederne gav mulighed for det.\nBåde Sølund Musik-Festival og Smukfest er båret af frivillige kræfter, og begge festivaler genererer i et normalt år en masse indtægter til foreningslivet i Skanderborg Kommune.


VVS-installatør Charlottenlund | Nær Gentofte & Ordrup | Få et tilbud\n39 64 29 55\n39 63 12 90\nTaget er utæt\nRadiatoren er kold\nVi sikrer at vand, varme og sanitet er i orden\nVi er din lokale VVS'er. Du kan trygt stole på os og vores arbejde.\nHar du spørgsmål til os, er du velkommen til at stille dem.\nIndhent dit tilbud\nVVS-installatør leverer kvalitetsarbejde og god service\nLøber toilettet, eller drypper vandhanen? Er radiatoren kold, eller er taget utæt?\nHvis du har brug for at få udført professionelt VVS-arbejde, så er du kommet til den helt rigtige VVS-installatør.\nVi er et autoriseret VVS-firma, der primært varetager opgaver for private boligejere i Charlottenlund, Gentofte, Hellerup og Ordrup, men vi varetager også gerne opgaver for kunder i Jægersborg og andre omkringliggende områder. Det er vores målsætning at fremstå som en kvalitetsbevidst virksomhed med et højt serviceniveau, der leverer kvalitetsarbejde til den rette pris.\nVi sørger altid for at overholde de aftalte betingelser og leveringstider.\nVores kompetencer som VVS-installatør\nVi kan blandt andet være behjælpelige i forbindelse med følgende opgaver:\nAndre former for VVS-service\nDer kan være meget stor forskel på, hvor meget det koster at få udført arbejde i forbindelse med en VVS-installation af en VVS-installatør. Vores priser afhænger i høj grad af, hvilken opgave du har brug for vores hjælp til, og hvor omfattende den er.\nDerfor udarbejder vi gerne et uforpligtende tilbud til dig, så snart vi kender til detaljerne og omfanget af din opgave. På den måde ved du på forhånd, hvor meget lige netop din opgave vil komme til at koste dig.\nKontakt os og hør mere om vores kompetencer eller indhent tilbud\nDu er velkommen til at tage kontakt til os, hvis du kunne tænke dig at høre mere om vores kompetencer og arbejdsområder, eller hvis du ønsker at indhente et uforpligtende tilbud på din opgave.\nVi er et lokalt firma i Gentofte, Charlottenlund, Hellerup og Ordrup, og vi oplever, at mange af vores kunder kommer igen i takt med, at VVS-installationerne i hjemmet skal renoveres eller moderniseres.\nVi har eksisteret siden 1997.\nVores medlemskab sikrer dig.\nVi yder god service for vores kunder.\nDet har vi fokus på\nVores specialer ligger i disse tre områder.\nVi har flest kunder omkring dette.\nVi tilbyder løbende service, professionel varmestyring og levering og opsætning af nye varmeinstallationer.\nVi har sans for de kringlet opgaver, der kræver mere end bare alm tjek. Står du og skal bruge hjælp til VVS-arbejde, så er vi på sagen.\nUanset dine tanker eller behov ved dit nye badeværelse, står vi altid klar med en løsning, der passer til dine ønsker og krav.\nAut. VVS-Installatør v/ Brdr. Hansen VVS ApS\nHyldegårdsvej 27, 2920 Charlottenlund\nTelefon: 39 64 29 55\nTelefon: 39 63 12 90


Nye lærere får det nemmere\nI flere af landets kommuner er nye lærere sikret en særlig hjælp, viser Folkeskolens gennemgang af kommunernes lokale arbejdstidsaftaler.\nSelv om nyuddannede lærere ikke er garanteret færre undervisningstimer eller en mentor i lærernes ny arbejdstidsaftale, har aftalen fået en positiv betydning for starten på lærerlivet. Over halvdelen af kommunerne har indgået lokale aftaler om nedsat undervisningstid for nyuddannede.\nPubliceret fredag 13. august 2021 - 07:05\nFolkeskolen nr. 13 2021\n"Ved opgavefordeling tages særligt hensyn til nyuddannede med henblik på at understøtte nyuddannedes mulighed for at få en god start på lærerlivet".\nSådan står der i den centrale arbejdstidsaftale A20, som blev indgået sidste år. En gennemgang af lokale arbejdstidsaftaler i alle landets kommuner, som Folkeskolen har foretaget, viser, at de lokale forhandlinger mellem lærerkredse og kommuner har udmøntet sig i helt konkrete og bedre arbejdsvilkår for nyudklækkede lærere.\n53 kommuner supplerer nu A20's hensigtserklæringer med mere håndfast hjælp til nyuddannede lærere i form af et lavere undervisningsloft for nyuddannede. I 39 kommuner har man aftalt, at nyuddannede har ret til en mentor. Og i flere kommuner er der i de lokale bestemmelser nævnt mentorordning som mulighed for at tage særlig hensyn til nyuddannede.\nI Ikast-Brande har der ikke været forhandlet om lokal arbejdstidsaftale. Men Helen Sørensen håber, at A20-aftalen også vil få betydning for de nyudklækkede lærere.\nDebat: Stammer den ”kønsstereotype hat” fra lærerne?\n"I den centrale aftale er der nogle ord, hvor man siger, at man vil tilgodese de nyuddannede. Det er ikke sket endnu i Ikast-Brande. Men jeg må antage, at ordene på sigt også får en betydning her".\nny lærer lærerstuderende lærerliv ikast-brande kommune horsens kommune herning kommune folkeskolen nr. 13 2021 arbejdstidsaftale a20 arbejdstid - lokalt arbejdstid arbejdsliv nyheder


Lucerna duftlampe/røgelseskar - Naturkost Odense, Økologiske & Biodynamiske varer\nMål: 17 x10 x10 cm. Den elegante og harmoniske form sikrer et blødt, levende lys.\nEnhed.: H. 17 cm\nDet håndblæste og gennemskinnelige glas står på en håndlavet træplade lavet af naturligt asketræ. Den elegante og harmoniske form sikrer et blødt, levende lys.\nDen unikke og sofistikerede kombination af ecenser og aroma diffusor tillader mange anvendelser. Du kan fylde den varmebestandige Røgelseskål (med Flower of Life) med din egen yndlings røgelse eller aromatiske olier for at skabe behagelige naturlige duftstoffer til indendørs og udendørs brug.\nGlasholder til fyrfadslys og en røgelsesblanding"Relax" er vedlagt\nSæt et fyrfadslys ind i den dertil bestemte fordybning i træbunden og tænd for det. Derefter stil den matte glasbeholder på træbunden. hæld så røgelsesværket hhv. æteriske olie/vandblanding i den varmetålende glasskål og læg glasskålen oppe i åbningen af den matte glasbeholder.\nBrug under alle omstændigheder fyrfadslys af høj kvalitet (pga. urene parafiner og andre tilsætningsstoffer i voksen ved fyrfadslys af mindre kvalitet, kan selv røgelsesovnen gå i brand.\n* Både røgelsesovnen og den varmetålende glasskål bliver meget varme!\n* Rør ikke ved begge dele før de er blevet nedkølet.\n* Nogle røgelsesblandinger indeholder stoffer som under opvarmning bliver flydende og kan blive klistrende.\n* Røgelsesovnen skal ikke tages i brug på kunststoffer og andre varmefølsomme overflader.\n* Lad ikke brændende lys stå uden opsyn.\n* Lad aldrig børn eller dyr komme i nærheden af brændende lys.\n* Opbevar røgelsesblandinger og æteriske olier udenfor børns rækkevidde\n* Røgelsesblandinger og æteriske olier er ikke fødevarer.\nNogle røgelsesblandinger indeholder stoffer som kan klistre til den varmetålende glasskål. Rens glasskålen og glasbeholderen med vand eller opvaskemiddel eller sæt dem i opvaskemaskinen. Ved rester som ikke nemt kan fjernes, kan den varmetålende glasskål også indsprøjtes med ovnrens; lad den kort virke og skyld den med vand eller rens den med en klud.\nHumus chips m/paprika økologisk Vegan


Tyven ved Mariagerhallen – Jysk Vagt & Security ApS\nEn lun sommernat ved 02. tiden gik alarmen hos Statoil i Mariager. Efter 6 minutter holdt jeg ved tanken, ingen tegn på indbrud.\nEfter tilkobling af alarmen står jeg og nyder den lune sommer nat, duftene og stjernerne da jeg pludselig hører et svagt smæld. Lyden kom fra Hallen som er placeret ca. 400 meter fra tankstationen. Vi havde ikke noget med Hallen at gøre, men min nysgerrighed drev mig derop. Ikke noget at se og høre ved hallen. Pludselig ser jeg dog konturerne af en parkeret bil ved noget buskads. Går hen til bilen en ældre Ford Granada, motorhjelmen var varm hvilket indikerede at den ikke havde holdt der ret længe.\nKontakter Randers politi og spørger på bilen, den tilhører en kendt kriminel fra Horsens kanten, bliv lige ved bilen indtil vi kommer siger vagthavende.\nMin bil var parkeret så ingen kunne se den. Jeg ville nu gå tilbage til bilen da en person kom gående op ad indkørslen mod Hallen. Jeg når ikke væk og hører dumpet, da han smider et koben i græsset. Han går tilbage mod vejen og tror åbenbart ikke jeg har set ham.\nJeg fløjter højt og kalder på Pjevs, Pjevs kom så du har tisset af nu vi skal hjem og sove. Da personen hører dette vender ham om og kommer tilbage mod hans bil. Jeg går nu mod ham og bilen.\nHan når ikke at stige ind da jeg står ved siden af ham. Goddag den herre siger jeg. Vi har modtaget 3 anmeldelser på indbrud som du har deltaget i. Nej det passer ikke siger manden, jeg har kun været på skolen. Fint siger jeg så ved du også hvad klokken er slået. Politiet ruller nu ind på pladsen og overtager sagen.\nSom han fortalte havde han begået indbrud på skolen.\nEndnu en tyv fanget.


Pedershaab Maskinfabrik A/S, Saltumvej, Brønderslev – Historien\nHistorien om Pedershaab i Brønderslev\nNogle år efter banen mellem Aalborg og Frederikshavn var åbnet, overtog den 23-årige smed Peder Nielsen smedjen i den lille landsby Tylstrup, som jernbanen passerede. Oprindeligt var der dog ingen station og Peder Nielsen måtte derfor ofte tage turen til den nærmeste stationsby, Sulsted, når han skulle afsende varer til udenbys kunder. Han besluttede derfor at flytte sin smedje nærmere jernbanestationen i Sulsted, og havde også planer om at etablere sig på en grund i byen. Historien lyder, at Nielsen henvendte sig til grundejeren, men denne erklærede at han ikke havde tid, da han netop var midt i et spil kort med en løjtnant. Derfor tog Peder Nielsen videre til Brønderslev, der også havde fået en jernbanestation ved Vendsysselbanens åbning. Her åbnede han i 1877 sin nye beslag-smedje klods op ad den nyåbnede jernbane, og virksomheden “Peder Nielsen, Pedershaab” var i mange år også afhængig af jernbaneforbindelsen til kunderne. I 1915 omlagdes virksomheden til et privat aktieselskab under navnet “Pedershaab Cementindustri Maskinfabrik”.\nOmkring 1925 arbejdede en mand ved navn H. S. Lindhardt i Aalborg med produktionen af et hjemmefremstillet lokomotiv og han allierede sig med Peder Nielsens fabrik for at videreudvikle og fremstille det nye lokomotiv. Desuden var lokomotivet tiltænkt entreprenører, og fabrikken i Brønderslev havde i mange år været landskendt for produktionen af entreprenørudstyr. Næsten samtidigt fik Pedershaab lov til at producere rangertraktorer på licens fra den tyske virksomhed Breuer-Werke AG. De traktorer, som Peder Nielsen fik lov til at bygge på licens var nogle af Statsbanernes første rangertraktorer (Traktor 19-20 og 48-52), der også blev kendt under det sigende navn “Klædeskabet”. I de efterfølgende årtier producerede virksomheden en række rangertraktorer til såvel privatbanerne, industribaner og entreprenører. Således blev virksomheden en af de største danske producenter af rangertraktorer. I 1956 byggede virksomheden sine sidste traktorer, som var blevet bestilt af Statens Vandbygningsvæsen. Et af Pedershaabs rangerlokomotiver blev i øvrigt landskendt i 1975, da DSB´s rangertraktor Nr. 57 havde en fremtrædende rolle i filmselskabet Nordisk Films “Olsenbanden på sporet”. Denne traktor er i dag ejet af Danmarks Jernbanemuseum. Petershåb angav først deres typer som A,B,C,D men fra ca. 1940 en forkortelse af motorfabrikatet først, f.eks. BWD for type D med B&W motor og FD for type D med Ford motor.\n55 år efter at virksomhedens grundlægger, Peder Nielsen, døde blev et af DSB´s helt nye IC/3-togsæt (MF 28) navngivet Peder Nielsen ved en ceremoni i Brønderslev den 18. maj 1991. Herved fik Brønderslev hædret den mand, som grundlagde Pedershaab Maskinfabrik.Pedershaab\nPedershaab Maskinfabrik, Brønderslev, Danmark\nNordjyske november 2003:\nNy ejer og nyt håb på Pedershaab\nAMERIKANSK HANDELSFIRMA MED SPECIALE I BETONINDUSTRIEN HAR KØBT FABRIKKEN AF FLS INDUSTRIES\nBRØNDERSLEV:To års usikkerhed er overstået på Pedershaab A/S, Brønderslevs store gamle maskinfabrik. En ny amerikansk ejer, Fred B. Scultz, har overtaget virksomheden fra danske FLS Industries med en erklæret målsætning om øget omsætning og flere arbejdspladser. Der er i dag ca. 150 ansatte. – Vi har en klar forventning om, at der bliver flere. Vores nye ejer er helt sikker på, at bunden på markedet er nået, og at konjunkturerne er på vej op, siger adm. direktør Bent M. K. Holme. Bent Holme havde sin første arbejdsdag på fabrikken i går, og da hans forgænger, Ulrik Kolding Hartvig, havde taget afsked med medarbejderne, var det hans første opgave var at fortælle om den nye ejer. Fred B. Schultz ejer firmaerne Concrete Technology Worldwide og Concrete Technology Integrators Inc. (CTI) med hovedsæde i Green Bay, Wisconsin, og hans familie har i flere generationer været engageret i produktion og udvikling af maskiner til betonstøbning. Alle aktiviteterne i Pedershaab A/S bliver videreført i et nyt selskab, Pedershaab Concrete Technologies A/S, som ejes af Fred. B. Schultz.\nHawkeyePedershaab er verdens førende inden for at levere innovative løsninger til producenter af betonrør, mandehuller og andre præfabrikerede produkter. Fra enkle, enkeltstående maskiner til fuldautomatiske anlæg, der indeholder det nyeste inden for elektronik, robotteknologi og kontrolteknologi, leverer HawkeyePedershaab en samlet familie af løsninger. Overvej brugeren Vi ser på betonproduktion fra et unikt perspektiv – vores begyndelse var som en producent af betonrør. Disse oplevelser former hver maskine, vi bygger. Vi er dedikeret til princippet om, at vellykket design foregriber brugerens behov. Du finder den filosofi gennem hele vores produktlinje. Førende med kreativ teknologiVi arbejder hårdt på at være de første til at sætte ny teknologi i dit anlæg. Vi var de første til at bygge automatiske fabrikker. Den første til at bygge roterende tre-stationer rør- og brøndmaskiner. Den første til at bruge stigende kernevibrationsteknologi. Den første til at bygge elektroniske, gearløse drevpakkehovedmaskiner. Vores mål er enkelt – at skabe innovativ og passende teknologi, så vores brugere kan fremstille produkter af højeste kvalitet med de mindst mulige omkostninger og komplikationer. Et komplet udvalg af løsninger Vores fokus på innovation har omdefineret ydeevne, produktivitet, fleksibilitet og betonproduktion. Ikke kun leverer vi en komplet serie af produktionsmaskiner, men også et komplet sortiment af udstyr, der understøtter og understøtter vores produktionsmaskiner. For maksimal ydelse er det vigtigt, at hvert element af planten interagerer problemfrit og fejlfrit. Med HawkeyePedershaab kan du være sikker på, at alt dit maskineri er designet, dimensioneret og installeret korrekt for at supplere og integrere med din samlede anlægsdrift. Hos HawkeyePedershaab leverer vi mere end maskiner. Vi leverer løsninger. Tillid Vores begyndelse i denne branche går tilbage til 1915. Siden da har vi leveret og installeret tusindvis af anlæg og maskiner over hele verden. Fra enkle projekter til fuldautomatiske anlæg, vi har lært, hvad der kræves for at få arbejdet gjort – rigtigt og til tiden. Denne knowhow og kapacitet kommer som standard med alle HawkeyePedershaab-maskiner. Vores fagfolk arbejder tæt sammen med vores kunder gennem hele projektet. Vi hjælper med at specificere det korrekte udstyr, overvåge installationen, styre opstart af projektet og yder løbende support og konsultation for at sikre, at dit anlæg og maskiner pålideligt fungerer dag efter dag. Global oplevelse + lokal tilstedeværelse Som en succesrig multinational organisation er vores medarbejdere vores unikke styrke og dit unikke aktiv. Med operationer og aktiviteter, hvor solen aldrig går ned, nyder vi flere medarbejdere i flere dele af verden end nogen anden producent af betonproduktionsmaskiner. Dedikerede fagfolk bringer global bevidsthed og kapacitet til alle faser af vores forretning. Uanset hvor på planeten du befinder dig, vil vores folks intelligens, erfaring og know-how give det øjeblikkelige svar og innovative løsninger, som du er kommet til at forvente fra HawkeyePedershaab. En forpligtelse til ekspertise Produkterne fra HawkeyePedershaab opstod ikke natten over. Meget som en rejse begynder, gjorde vores firma det også. Da vi startede som producent af konkrete produkter, lærte vi forretningen. Udviklede produkter til eget brug. Og som vi gjorde vores måde, har vi haft vores ideer. Nogle gode. Nogle kastes til side. Og muligvis et par store. Gennem det hele samler vi det bedste. Arbejd hårdt for at perfektionere dem. Og fortsat ubarmhjertigt med at innovere. Vi er engagerede i denne branche. Det er vores eneste forretning. Kort sagt, vores mål er at gøre dit job, din virksomhed og dit produkt det bedste, de kan være. Din fortsatte succes afhænger af det. Det gør også vores.\nVirksomheden driver fortsat sine aktiviteter fra den år tilbage nyopførte fabrik på Saltumvej i Brønderslev.\nØverst i billedet virksomheden inden den flyttede på Saltumvej, mederst th. A/S Peder Nielsen Beslagfabrik og nederst tv. det gamle Brønderslev Cementstøberi inden det også flyttede på Saltumvej\nForfatter Jens Otto MadsenUdgivet 12. oktober 2020 12. oktober 2020 Kategorier Ikke - Vrensted Historier -\nForrige Forrige indlæg: Uggerbys Maskinfabrik A/S – Historien\nNæste Næste indlæg: Sygehuset i Hjørring – Historien om – Afsnit 1


Produktionsmedarbejdere søges til Vestas Manufacturing A/S i Lem - 12 Timers daghold\nDu kommer til at arbejde i vingeproduktionen. Det er en Lean produktion, hvor der er fokus på sikkerhed, kvalitet, og her arbejdes systematisk og disciplineret i teams.\nJobbet er tidsbegrænset frem til april 2019, men for den rette kan der være mulighed for fast ansættelse.\nDag 06.50 - 19.05\nPeriode 1 mandag, tirsdag, onsdag + søndag ca. hver 4. uge\nPeriode 2 torsdag, fredag, lørdag\nDu har respekt og efterlever de strenge sikkerhedsregler der foreskrives\nEt attraktivt arbejdsmiljø med gode kollegaer, og hvor medarbejdertrivsel sættes højt\nFor at komme i betragning til en af stillingerne, skal du sende sende dit CV og ansøgning på - Søg stillingen. Har du tidligere været ansat hos Vestas, beder vi dig skrive refrenceperson på hos Vestas.\nHar du yderligere spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte Karen Bendtsen på 96 750 756 eller Kim Stenbæk Lauvring på 96 750 758.


Louis Poulsen PH 2/2 Spørgsmålstegnet\nPå lager: 2021-11-01\nLeveringstid: slut oktober\nPH 2/2 Spørgsmålstegnet er dette års Limited Edition fra Louis Poulsen.\nI Limited Edition-udgaven af Poul Henningsens Spørgsmålstegn i børstet messing med fine linjer, er designet og materialiteten i den elegante klassiker parret med mundblæste skærme i opalglas, der skaber en smuk stemning i ethvert rum.\nDa Poul Henningsen designede den originale PH 2/2 Spørgsmålstegnet i 1931, tog han udgangspunkt i sit ikoniske treskærmssystem fra 1926. Lampen fik navnet "Spørgsmålstegnet" på grund af standerens udtryksfulde krumning.\nDet let børstede messingstel er ubehandlet ligesom på den originale lampe fra 1931, så lampen patinerer smukt med tiden.\nDen gennemgående afbryder, også af børstet messing, er placeret på standeren tæt ved foden sammen med en brun tekstilledning på 2,8 meter, der komplementerer det eksklusive design. PH's initialer er smukt og diskret indgraveret over ledningen.\nH 41 x L 27,5 x B 20 cm.\nSkærme: Mundblæst, opalt trelagsglas. Blankt på ydersiden, sandblæst på indersiden\nFatningshus, skærmholder, stander, fod og afbryder: Messing, børstet og ubehandlet


Kvalitetswebkamera til HD-livestreaming og videooptagelse\nSÆT HISTORIEN I FOKUS\nLogitech StreamCam kan streame og optage video i fuld HD med 1080p-opløsning ved 60 fps hvilket resulterer i fantastisk videokvalitet til alle formål online. Uanset om du optager YouTube-videoer eller streamer på Twitch eller noget helt tredje, får du takket være StreamCams kvalitetsglasobjektiv og smart autofokus altid resultater i professionel kvalitet. Med avancerede funktioner som automatisk indramning og smart eksponering kan du være sikker på at du altid vil blive vist fra din bedste side i alle typer belysningVia medfølgende Logitech Capture-software.\nse de anbefalede computerspecifikationer\nFuld HD på 1080p med 60 fps\nStream, og optag videoer til YouTube, Twitch med mere i fuld HD med 1080p-opløsning og 60 billeder i sekundet. Uanset hvad du optager vil du med StreamCam altid får knivskarpe resultater og flydende, naturlig afspilning.\nKVALITETSGLASOBJEKTIV MED SMART AUTOFOKUS\nStreamCams kvalitetsglasobjektiv sikrer en klar, naturlig og detaljeret billedgengivelse. Med et 78 graders visningsfelt er du altid i midten af billedet. Autofokus justerer løbende objektivet så du altid er i fokus selv når du bevæger dig tættere på eller længere væk fra kameraet.\nAUTOMATISK INDRAMNING OG SMART EKSPONERING\nDen smarte funktion til automatisk indramning justerer indramning af motivet dynamisk så du altid er i midten af billedet selv hvis du bevæger dig sidelæns i forhold til kameraet. Systemet til smart eksponering justerer løbende objektivets åbning og ISO-hastighed for at sikre at hudtonen ser naturligt og sundt ud – selv i dårlig belysning. StreamCam viser dig altid fra din bedste side.\nOPTIMERET TIL POPULÆR LIVESTREAMINGSOFTWARE\nStreamCam er optimeret til Open Broadcaster Software (OBS), XSplit, Streamlabs OBS og anden populær software til livestreaming. Stream på Twitch, YouTube og andre populære streamingtjenester.\nENDNU BEDRE KAMERASTYRING MED LOGITECH CAPTURE-SOFTWARE\nEr du klar til at give dit indhold et kvalitetsløft? Brug StreamCam sammen med den medfølgende Logitech Capture-software for at låse op for avancerede funktioner til automatisk fokus, automatisk eksponering m.m.\nTILSLUTTES MED USB-C\nStreamCam den hurtige og pålidelige USB Type-C-tilslutning for at sikre effektiv videooverførsel. Kompatibel med Windows® 10 og macOS 10.14 og nyere.\nLÆS MERE OM ANBEFALEDE COMPUTERSPECIFIKATIONER\nSMART AUTOMATISK INDRAMNING\nStreamCam bruger Logitech Capture til automatisk at holde dig indrammet forrest og centreret i alle dine steams og videoer.\nLyd mere naturlig og levende over for dit publikkum, uanset om du synger en sang eller deler en historie via de to mikrofoner på forsiden.\nUNDERSTØTTELSE AF OBS, XSPLIT OG STREAMLABS\nLogitech StreamCam er optimeret til Open Broadcaster Software (OBS), XSplit og Streamlabs, så du nemt kan streame til Twitch, YouTube og andre platforme.\nSKAB OG STREAM SOM ALDRIG FØR\nSkriv, optag og stream med moderne værktøjer, der optimere din skrivebordsløsning. Arbejd stille med et slankt, let tastatur og mus. Boost dine videomøder og præsentationer med StreamCam og Zone 900-headsettet. Det er alt, hvad du behøver for at have styr på det hele og optimere dit indhold.\nOPLEV K380 OG M350\nOPLEV ZONE 900\nModerne, designværktøjer som fremhæver din skrivebordsløsning og passer til din livsstil.\nVÆLG ET SPROG Suisse Schweizer (Qwertz) Dansk Norsk Svenska Suomalainen (Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve) Français (Azerty) (Kan ikke fås i denne farve) Deutsch (Qwertz) (Kan ikke fås i denne farve) Italiano (Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve) Dutch (Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve) Pусский (Йцукен Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve) Español (Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve) UK English (Qwerty) (Kan ikke fås i denne farve)\nModerne, slank og stille trådløs mus med Bluetooth\nHøjde: 66 mm\nHøjde: 85 mm\nLængde: 1.5 m USB - C 3.1 kabel\n7. generation Intel®Core™ i5 eller nyere\nUSB 3.1 Gen 1 Type-C direkte tilslutning\nMaks. videoopløsning: 1080p/60 fps i MJPEG\nYUY2, NV12: 30 fps, 24 fps, 20 fps, 15 fps, 10 fps, 7,5 fps, 5 fps, 5 fps\nFørsteklasses Full HD-glasobjektiv\nf/2.0 - brændvidde 3,7 mm\nSynsfelt: 78° diagonalt\nAutofokus (10 cm til uendeligt)/ansigtsbaseret autofokus med Logitech Capture\nTo retningsuafhængige mikrofoner med støjreduktionsfilter\nStereo eller dobbelt monokanal\nKamera med 1,5 m kabel USB 3.1 Gen 1 Type-C\nGevind til stativ


RH Revision - Kompensationsordning og lønkompensation\nSkal vi hjælpe dig med at søge om kompensationsordning for tabt fortjeneste og lønkompensation?\nDet har nu vist sig, at restriktionerne er forlænget på ny. Det samme gør sig også gældende for kompensationsordningerne for selvstændige. Staten har tilmed genåbnet lønkompensationen til hjemsendte ansatte, som du ellers ville have afskediget i perioden 9. december 2020 til den 17. januar 2021. Med forlængelse af restriktionerne, kan du ansøge om kompensationsordningerne i perioden 1. september 2020 til og med den 17. januar 2021.\nHvad er kompensationsordningen og hvem gælder den for?\nKompensationsordningen er tiltænkt virksomheder og selvstændige i hele Danmark, som har været berørt af restriktionerne i form af omsætningstab. Befinder du dig i den målgruppe, kan du modtage 90 % af dit omsætningstab. Du kan læse mere her. Har din virksomhed derimod været omfattet af et forbud mod at holde åbent, og af den grund ikke har haft nogen omsætning i perioden, kan du få kompensation for 100 % af dit omsætningstab.\nSom nævnt kan kompensationsordningen søges af virksomheder og selvstændige. Det vil sige, at indehavere af personsselskaber og kapitalselskaber (IVS, ApS, A/S) med under 25 fuldtidsansatte har mulighed for at søge om kompensationsordningen. Derudover skal virksomheden forventes at tabe mindst 30 % af dens omsætning i kompensationsperioden, førend den kan søge.\nEr du en af flere ejere i en virksomhed og samtidig arbejder i den, og udgør din ejerandel mindst 25 %, har du også mulighed for søge om kompensation for selvstændige.\nAnsøg derfor om kompensationsordningen så hurtigt som muligt. Har du hænderne fulde, står vi klar på kontoret i Valby til at tag hånd om hele ansøgningsprocessen.\nHvad er lønkompensation og hvem gælder den for?\nLønkompensation betyder, at du som virksomhedsejer stadig skal fortsætte med at betale fuld løn herunder eventuel pension til de ansatte, som er blevet hjemsendt. Udgiften vil herefter blive kompenseret af staten. Dette gør at flest mulige kan beholde deres arbejde, og at du som virksomhedejer ikke mister dine ansatte.\nAnsatte som du ellers ville have afskediget i perioden den 9. december 2020 til den 17. januar 2021 kan derfor blive fredet fra en opsigelse. Der kan søges om midlertidig kompensation på op til 30.000 kr. pr. måned pr. fuldtidsansat. Udgangspunktet er, at man kan søge om kompensation for 75 % af lønnen for ansatte der er funktionærer, og kompensation for 90 % af lønnen for ansatte, der ikke er funktionærer.\nSom nævnt foroven kan du som virksomhedsejer søge om lønkompensation – dog gælder der også visse krav i dette tilfælde. Følgende betingelser skal være opfyldt, førend du kan modtage lønkompensation:\nVirksomheden står til at skulle afskedige minimum 30 % af medarbejderstaben\nAnsatte der er hjemsendte skal have fuld løn, men må ikke arbejde hjemmefra\nVirksomheden må selvsagt ikke afskedige medarbejdere i perioden\nDer vil ikke være mulighed for lønkompensation for medarbejdere, som i forvejen arbejder hjemmefra. For medarbejdere, som i forvejen er arbejdende hjemmefra.\nHvordan hjælper vi dig hos RH Revision?\nPå vores kontor beliggende i Valby i København, har vi i mange år hjulpet virksomheder i små og store størrelser. Vi har hele arbejdsgange omkring ansøgningsprocessen for kompensationsordningen og lønkompensation. Så tøv ikke med at tag kontakt til os, hvis du har nogle spørgsmål om kompensationsordningen, lønkompensation eller andet.


Windows 10 leveres med en overflod af indstillinger, der giver dig mulighed for at personalisere din enhed og opsætning. Mange af disse indstillinger hjælper dig også med at opnå bedre gameplay. I dette afsnit vil vi se på indstillinger, som du kan tilpasse for at få bedre ydeevne på din enhed, ikke kun til spil, men også til generel brug.\nVisuelle effekter har altid været en del af Windows, og de bliver kun mere komplekse og tiltalende, efterhånden som systemet forbedres. Mange computere lider dog af forsinkelse på grund af disse effekter, da de kan opsuge nogle af din GPU's ressourcer.\nDu kan deaktivere visuelle effekter og optimere din pc til bedre ydeevne ved at følge vejledningen nedenfor.\nBrug søgefeltet oven på vinduet Indstillinger til at slå op “ ydeevne . '\nKlik på ' Juster Windows udseende og ydeevne . '\nSørg for at vælge forudindstillingen 'Juster for bedste ydelse' blandt de tilgængelige indstillinger. Du skal se, at alle visuelle effekter automatisk ikke er markeret.\nSkift til “ Fremskreden Fanen, og vælg derefter “ Programmer ' under ' Juster den bedste ydelse af ”Sektion.\nKlik på “ System ' flise.\nVælg 'Power & sleep' fra venstre rude.\nKlik på “ Yderligere strømindstillinger ”-Link, normalt placeret yderst til højre i vinduet. Dette åbner kontrolpanelet.\nVælg “ Høj ydeevne ”Valgmulighed, eller opret din egen tilpassede plan, der giver din computer mulighed for at bruge sine ressourcer uden begrænsninger.\nc. Deaktiver nogle af dine opstartsprogrammer\nOpstartsapplikationer har en tendens til at bremse din computer og få opstartsprocessen til at tage meget længere tid, end den burde. Nogle gange tillader applikationer sig automatisk at starte ved opstart, hvilket gør det, så de fortsætter med at køre på din enhed, indtil du manuelt afslutter dem.\nHøjreklik på et tomt sted i proceslinjen, og vælg derefter “ Jobliste ”Fra genvejsmenuen.\nHvis Task Manager startes i kompakt tilstand, skal du klikke på “ Flere detaljer ”Knappen nederst til venstre.\nSkift til “ Start op ”-Fanen ved hjælp af menuen øverst i vinduet. Du kan se alle applikationer, der ønsker at starte sammen med dit system, der er angivet her.\nFind applikationer, der ikke er nødvendige for, at dit system starter med. For at deaktivere et program skal du klikke på det for at vælge det og derefter klikke på “ Deaktiver ”-Knap, der vises i nederste højre hjørne af vinduet.\nMicrosoft anerkender efterspørgslen efter spiloptimering i Windows 10, hvorfor Spilletilstand eksisterer. Du kan nemt tænde den ved at følge vores hurtige guide.\nVælg “ Spil ”Fra de tilgængelige menupunkter.\nSkift til “ Spiltilstand ”-Fanen ved hjælp af menuen i venstre panel.\nSørg for, at skiften under “ Spilletilstand ”Er indstillet til at vise“ På . ” Dette gør det muligt at køre videospil uden at skulle dele så mange ressourcer med Windows selv.\nTryk på Windows + R tasterne på dit tastatur samtidigt for at åbne Run-værktøjet. Skriv her “ Regedit ”Og klik på OK-knappen for at starte Registreringseditor.\nNaviger til følgende tast ved hjælp af pilenikoner ud for de mapper, der er anført i panelet til venstre, eller bare kopier og indsæt det i adresselinjen: HKEY_LOCAL_MACHINE SYSTEM CurrentControlSet Services Tcpip Parameters Interfaces\nDu skal se en liste over mapper i panelet til venstre. Søg gennem disse mapper, indtil du finder en, der indeholder et ” DhcpIPAddress ”-Tast, der matcher din aktuelle IP-adresse.\nTip : Du kan kontrollere din IP-adresse ved at trykke på Windows + X på tastaturet og derefter vælge Windows PowerShell . Skriv her “ ipconfig ”Og se efter“ IPv4-adresse . '\nNavngiv den første værdi “ TcpAckFrekvens ”Og det andet“ TCPNoDelay . '\nDobbeltklik på begge de nye værdier, og indstil værdidataene til “ 1 . '\nSom standard er en funktion kaldet “ musacceleration ”Er aktiveret på alle Windows 10-computere. Denne funktion sigter mod at fremskynde din mus, men den kan dog alvorligt rode med din målretning i videospil. Følg nedenstående trin for at slukke for det.\nTryk på Windows + R tasterne på dit tastatur samtidigt for at åbne Run-værktøjet. Skriv her “ styring ”Og klik på OK for at starte kontrolpanelet.\nSørg for, at din visningstilstand enten er indstillet til “ Store ikoner ”Eller“ Små ikoner . ” Dette gør det muligt at se alle kontrolpanelelementer på den samme side uden at skulle navigere gennem flere menuer.\nKlik på “ Mus ”Valgmulighed fra de anførte poster.\nSkift til “ Markørindstillinger ”-Fanen ved hjælp af overskriftsmenuen.\nSørg for at fjerne markeringen i “ Forbedre markørpræcision ”Mulighed under“ Bevægelse . ” Dette deaktiverer museacceleration.\nIntet bryder din gaming mojo mere end ved et uheld at åbne advarselsvinduer og skulle forlade dem midt i spillet. Funktioner som “ klæbrig nøgler ”Er berygtede for at ødelægge spil, hvorfor vi anbefaler at deaktivere adgangskombinationer, når du spiller.\nVælg “ Let adgang ”Fra de tilgængelige menupunkter.\nRul ned i panelet til venstre og klik på “ Tastatur ”Opført under“ Interaktion ”Sektion.\nSørg for, at skiften under følgende indstillinger er indstillet til “ Af ':\nLav en lyd, når du tænder eller slukker Sticky Keys, Toggle Keys eller Filter Keys fra tastaturet\nAutomatiske opdateringer er gode, og alt sammen har de dog en tendens til at sænke din internethastighed og selve din enhed mærkbart. For at sikre, at dette ikke sker under spil, kan du deaktivere nogle automatiske opdateringer ved at følge de næste to sektioner.\nSørg for at forblive på standard “ Windows opdatering ”Fanen, og klik derefter på“ Avancerede indstillinger . '\nSørg for, at skiften under “ Download automatisk opdateringer, selv over målte dataforbindelser (muligvis opkræves gebyrer) ”Er slukket.\nHusk at du skal opdatere Windows 10 manuelt fra nu af. Du kan gøre det ved at navigere til opdateringsmenuen og blot kontrollere, om der er en ny opdatering.\nSteam er en af de største videospilplatforme i dag. Hvis du læser denne artikel, er chancerne for, at du også har den downloadet på din pc. Steam holder alle dine spil opdaterede, hvilket på samme måde som Windows-opdateringer kan forårsage problemer med din internetforbindelse og enhedshastighed.\nKlik på ' Damp ”Fra overskriftsmenuen, og vælg derefter“ Indstillinger . '\nBrug venstre rude til at navigere til “ Downloads ”-Fanen.\nSørg for, at “ Tillad downloads under gameplay ”Valgmulighed er ikke markeret. Dette forhindrer Steam i at opdatere spil, mens det registrerer, at et spil i øjeblikket kører på dit system.\nKlik på opsætningsfil du har lige downloadet for at starte installationsguiden. Følg blot instruktionerne på skærmen for at installere CCleaner på din enhed.\nVælg først “ Renere ”Fra venstre rude. Klik blot på det blå “ Kør renere ”Ikon for at starte processen. Valgfrit kan du fjerne markeringen af de valgmuligheder, du ikke vil slette, inden du begynder rengøringen.\nVent, indtil rengøringen er afsluttet, og skift derefter til “ Registreringsdatabase ”-Fanen.\nKlik på “ Scan efter problemer ”-Knappen, og vent på, at CCleaner identificerer eventuelle registreringsfejl. Hvis der findes problemer, skal du klikke på “ Løs valgte problemer ... '\nJeres GPU er ansvarlig for at gengive alt, hvad du ser på skærmen. En god GPU er i stand til at bruge flere ressourcer, så du kan køre spil jævnt med smuk grafik. Uden ordentlige og opdaterede drivere er der dog en mulighed for, at dine spil stadig vil forsinke og muligvis også miste skønhed.\nHøjreklik på Start-menu på proceslinjen, og vælg derefter “ Enhedshåndtering . ” Alternativt kan du trykke på Windows + X taster på tastaturet for at få den samme menu op.\nUdvid afsnittet 'Displayadaptere' ved at trykke på pilikonet.\nDin GPU-model skal vises her. For at opdatere dens driver skal du højreklikke på din GPUs navn og vælge “ Ejendomme . '\nSkift til “ Chauffør ”-Fanen ved hjælp af overskriftsmenuen.\nKlik på “ Opdater driver ”-Knappen.\nVælg ' Søg automatisk efter opdateret driversoftware ”Og lad Windows 10 finde den nyeste driveropdatering.\nTryk på Windows + R tasterne på dit tastatur for at få vist Run-værktøjet. Indtast her ordet “ dxdiag ”Og klik på OK-knappen.\nNår værktøjet er åbent, skal du finde DirectX-version ”Linje. Hvis der står “ DirectX 12 , ”Du er allerede på den nyeste version. Hvis der står noget lavere, skal du sørge for at fortsætte.\nEfter at have bekræftet, at du har brug for en DirectX-opdatering, skal du klikke på Start-menu og vælg “ Indstillinger . ” Alternativt kan du bruge Windows + I tastaturgenvej.\nSørg for at forblive på standardfanen 'Windows Update'. Tryk her på knappen 'Søg efter opdateringer', og vent på, at Windows 10 bekræfter, at en ny opdatering er tilgængelig.\nBrug vejledningen på skærmen til opdater til den nyeste version af Windows 10 . Dette vil også installere den nyeste DirectX 12, i skrivende stund findes der ingen separat pakke til dette.\nVi håber, at denne artikel kunne hjælpe dig med at optimere din pc til en bedre spiloplevelse. Hvis du stadig bemærker FPS-fald, forsinkelse eller ping-spidser, anbefaler vi at kigge efter hardware problemer eller komme i kontakt med din internetudbyder .\nEr du interesseret i at lære mere om Windows 10? Se vores guide til, hvordan du gør det fix Mouse Lag på Windows 10 her . Du kan gennemse vores dedikerede blogafdeling og finde artikler om alt relateret til Microsofts banebrydende operativsystem.


Koncerten i Maglehøjhallen i Ølstykke bød på fire numre, hvor der blandt andet blev spillet på guitar. Fotos: KT\nOver 300 elever fra Distriktsskole Ølstykke og Ganløse sørgede onsdag for fest og farver på “Musikkens Dag” i Egedal - om aftenen gik borgerne på musikopdagelse i Stenløse\nDer blev klappet, skrålet og uddelt en masse “high five's” på Maglehøjskolen i Ølstykke onsdag formiddag.\nCirka 350 elever fra Distriktsskole Ølstykke og Ganløse leverede nemlig god musikalsk underholdning i anledning af “Musikkens Dag”, der for andet år i træk blev afviklet af Egedal Musikskole.\nInstrument-klasseeleverne fra Ølstykke og musikprofilklasserne fra Slagslunde gav den gas med fire numre i ét stort orkester, som blev styret med sikker hånd af komponist og dirigent Jakob Høgsbro.\nNogle elever spillede på guitar, andre kastede sig over violinen, mens en tredje gruppe tog sig af trompeten og fløjten.\nFælles for den store flok var en tydelig musikalsk glæde, som også kom til udtryk efter den lokale koncert.\n“Det var lidt svært at spille violin, men det gik da meget godt. Det var i hvert fald sjovt at være med til,” sagde Carl Anton Olsen fra 1.B på Maglehøjskolen i Ølstykke.\nOgså Lærke Sørensen fra 2.A på Toftehøjskolen i Ølstykke nød koncerten foran en masse børn og stolte forældre.\n“Vi har øvet siden januar, så det var sjovt at prøve det for alvor. Jeg elsker musik, og jeg elsker at spille guitar, så det har været en fed dag,” sagde hun til Lokalavisen Egedal.\nMasser af vigtig læring\nKoncerten i Ølstykke var dog ikke det eneste indslag på “Musikkens Dag”. Om aftenen viste kommunens musikskole i Stenløse Kulturhus, hvordan det kan se ud, når man går på opdagelse i musikken.\n“Musikkens dag” er et tiltag, som vi holder rigtig meget af. Det handler om at vise det smukke ved musik. Ved sådan en stor fælleskoncert lærer de unge skoleelever at lytte, samarbejde samt tage del i en rolle i et orkester. Der ligger rigtig meget læring bag, som kan kobles videre til andre ting i livet. Det er det, som musikken kan,” lød det fra musikskoleleder Mikkel Benn, da han gjorde status efter en dag i musikkens tegn.\nEt trut i trompeten på “Musikkens Dag” i Egedal.\nDyb koncentration til koncerten, hvor over 300 elever skulle samarbejde i ét stort kor.\nDe mange elever fra Ølstykke og Slagslunde nød den anderledes skoledag, hvor de fik prøvet kræfter med deres musikalske talenter.\nPigerne gav den gas til koncerten, som blev styret af komponist og dirigent Jakob Høgsbro.\nDer var fest og farver i forbindelse med den underholdende koncert.\nPubliceret 19 April 2018 06:00\nSkoleelever gik på mad-opdagelse i Østrup\nStor glæde på kroen: Rekord-holdet samles igen til næste års "Ganløse Revyen"\nGræskarmarked med Halloween-café og lygteværksted i Ølstykke


Cordon Bleu du Saint Esprit Soirée på Hotel Hesselet – KAJ Ledelse og kommunikation\nCordon Bleu du Saint Esprit Soirée på Hotel Hesselet\nKaj Jørgensen2019-01-16T14:26:07+00:002. november 2008|Kaj og vin|\nKomtur Karl-Otto Schmidt havde inviteret til Soirée på Hotel Hesselet, Nyborg. Vi ankom kl. 12, idet Jens-Peter Skov, Sallingsund Kro, havde arrangeret en bustur. Vi skulle se Fynske herregårde og slotte. Der var nok at tage af, så det blev en flot køretur, der også omfattede en frokost à la bus, som Jens Peter havde fabrikeret.\nVi besøgte også kunstnerparret Anne Mette Kidmose og Ivan Boytler i Kværndrup med masser af flot glaskunst og figurer. Busturen afsluttedes med besøg på Bryggeriet Refsvindinge, og det var ikke nogen dårlig idé.\nKl. 18 mødtes vi til champagne og optagelse af nye medlemmer (chevaliers) foretaget af ordenens stormester Karl-Heinz Kindervater, komturen og vicekomturen. Oven på denne omgang var alle godt motiverede til middagen, der blev dirigeret af Jens-Peter Skov, der havde tilbragt nogle år på Hesselet, da det var helt nyt . Han indledte forøvrigt med en sang.\nDet får mig til at tænke på 1992, hvor vi var inviteret til Alsace til optagelse i vinbroderordenen: Confrérie Saint Etienne. Danmark var blevet europamestre i fodbold, og det blev fejret på værtshuset. Mange hollændere, franskmænd m.fl. havde vældige fællessange. Vi danskere kunne i bedste fald synge “Sejle op ad åen”. Men så syntes Jens-Peter, at det blev for flovt. Så han rejste sig op og sang et par arier med sin tenorstemme. Det gjorde stort indtryk ved nabobordene, der gav en ekstra omgang.\nMen tilbage til middagen på Hesselet. Den bestod af:\nJordskokkesuppe 2005 Clos de Loyse\nRistet torsk med jordskokkechips Bourgogne Blanc fra Château des Jacues, Jadot\nDampet rødtunge på beder og rødder 2006 Santenay Blanc Clos de Malte,\nbeurre blanc og kapers Domaine Louis Jadot\nVariation af Kalvefilet, farseret 1999 Beaune Les Avaux, 1er cru,\nvagtelbryst, selleripuré, græskar, Domaine Louis Jadot\nristede svampe, pommes Anna og\nVed en blindsmagning ville jeg have\ngættet på en Pinotage.\nÆblegâteau, Confiteret æble, Pineau des Charentes, Daniel Bouju\nEn meget flot middag, der blev suppleret med citater fra Karl Otto og en spændende beretning fra Jens-Peter om livet som leder af serveringen m.v. ved kongehusets store\nUnder den efterfølgende kaffe med avec marc præsterede Anna Marie Fisker fra Culinary Institute i Aalborg at skabe ro i salen, så hun aldeles fremragende kunne fortælle om slow food bevægelsen i Norditalien m.v. Det var en god afslutning på en god dag.


Hun vrider og trækker hans pik og gør ham - naturalvigrx.com\nHun vrider og trækker hans pik og gør ham\nNu da ungerne efterhnden var blevet s store, at vi begyndte at f lidt tid til os selv, var det jo oplagt at tage af. Der var get to mneder siden vi havde vret sammen med Jens i sommerhuset, og vores sexliv var bedre end det nogen sinde havde 3D tegneserie rødhåret babe bliver kneppet fr.\nIkke fordi vi kneppede hele tiden, det blev vel til 2-3 gange. Hvis man fr afslag p at afsone hjemme, skal man afsone i fngsel. Man vil efterflgende blive indkaldt Hun vrider og trækker hans pik og gør ham afsoning i fngsel. Rashneen Hun vrider og trækker hans pik og gør ham - Koram Sexy Indian Striptease. Selvom man har mulighed for at sge om at afsone med fodlnke, er det ikke sikkert, at man kan f tilladelse til det. Det krver nemlig, at man opfylder visse betingelser. Hvis man er p fri fod og efter den 1.\njuli 2013 har fet en fngselsstraf i indtil 6 mneder, Hun vrider og trækker hans pik og gør ham man mske mulighed for at afsone straffen hjemme hos sig selv. Det sker med en elektronisk fodlnke. Hvis man tager den af, udlses der en alarm. Det vil blive betragtet som en vilkrsovertrdelse, og man vil blive overfrt til fortsat afsoning i fngsel.\nMin kone og jeg var p besg hos min svigerinde og hendes mand der bor i Tyskland, for nogle mneder siden, her fik vi en oplevelse der var lidt ud over det sdvanlige. Min kone er en dejlig pige p 4. Jeg sender email fra en og en halv time var der en banke p vores hotelvrelse dr. Vi var begge meget spndte. Det er ti r siden mit gteskab med Tine gik i oplsning. Efter 25 r sammen ville hun skilles, nrmest lige efter vi havde taget opvasken eft.\nHvis man nsker at sge om at afsone med fodlnke, kan det ske p flere mder: klokken var lige omkring 0100. jeg regnede med at min kone ville vre kommet hjem nu. jeg var lidt urolig da jeg tog telefonen, det var hende der ringede. Sedgyfergo - Sexy Snapshat Girl Compilation.\nNogle gange kan man undre sig lidt over hvordan og hvorfor sexfantasier opstr. Den fantasi, som Guy hjælper med jomfruhinden check - up og basis for denne historie, blev fdt af en bemrkning min kone kom med, engang vi snak. Min kone Kate og jeg var i byen for at handle. Jeg var temmelig lnge om det og da jeg kom ud af forretningen, s jeg, at et stykke nede ad gaden stod hun og talte med, en for m.\nDouble Fisting Video Long 2.\nI HCAsouvenirs butik i Bangs Boder str vi klar til en uforpligtende dialog, og vi kan indg i en struktureret proces, hvor du fortller Hun vrider og trækker hans pik og gør ham om dine vrdier og mission, hvorefter vi finder de matchende temaer i HCA-universet.\nTror egentlig ikke vi havdw megen mulighed for at afsl hans "tilbud" inden at de fik rejst min berusede kone op fra sofaen, og fik behndigt fuldt hende ud til garderoben, hvor hun fik udleveret sin jakke.\nDu vil muligvis skulle anmode yans en elektronisk Nerdy datter får alle hendes huller slikket (ESTA), og du skal opgive Advance Passenger Information ( API).\nLs mere nedenfor. Babyer og ldre brn skal have deres egne pas. De m ikke rejse p en af deres forldres pas. Igen var det stille musik, som gjorde at de dansede tt. Trælker lidt tid s vendte Amir min kone om, s hun stod med fronten mod os, mens han selv stod omme bag hende. Jeg puk se i min kones kne at hun var temmelig beruset, Pige halsen kneppet og pisket i bdsm ikke var helt sikker i sin dans eller gang.\nFor dig der gerne vil give en gave med dybe rdder i et stykke verdenskendt dansk kultur, ligger der meget at venter. Srligt nr man ryster den frste erindring fra barndommen om romantik og eventyr af sig. HCA-temaerne er evigtgyldige og meget menneskelige uanset politisk ststed. Der er noget p spil i eventyrene, som er grundlggende livsvilkr for os alle.\nDet skve smil brkker ned, men giver derefter rum til at bygge op. De modigste mennesker i nutiden bruger bevidst humor som en mde at trnge igennem p. HD21 9 mneder siden 08:00 watching TnAflix 4 r siden 37:59 Fuck My Naughty Wife 3. F70 Hun vrider og trækker hans pik og gør ham 1 r siden 05:00 watching H2Porn 4 r siden 28:22 hjemmelavet Udendørs amatør sex i stockholm fra HClips 1 r siden 09:23 hollandsk ProPorn 1 r siden 05:00 Horny boyfriend watches while another stallion drills his girl xHamster 6 r siden 19:01 Fuck My Wife Agencies Upornia 3 r siden 18:24 Bang My Wife.\nF70 Pornoid 4 r siden 04:26 dp mor, milf stor rv, hanrej hustru ProPorn 1 r siden 05:00 penge mor BravoTube 11 mneder siden 06:58 watching, mand kone TubeOn 2 r siden 05:00 Old granny gets a young stud to bang her while her husband watches HClips 3 r siden 01:02 My Master fucks my wife makes her orgasm and wet.\nHotMovs 5 mneder siden 11:02 Hotwife fucks lover while husband films xHamster 5 r siden 00:29 hanrej hustru xHamster 6 r siden 31:25 watching, hanrej hustru xHamster 4 r siden 06:30 Please, fuck my wife, stranger drTuber 1 r siden 25:52 kone Upornia 3 r siden 13:13 Curvy Non-Professional Copulates and Hot pige skødet dans pik grind in a Hun vrider og trækker hans pik og gør ham Room.\nGotPorn 7 mneder siden 06:06 Old husband watching jam blonde in fishnets riding xHamster 3 r siden 06:00 Old husband got cuckolded by his trophy wife MyLust 2 r siden 13:05 My wife rides my stiff dick gam reverse cowgirl position HotMovs 3 mneder siden 10:11 Invited a stranger cuckold trainer to fuck blonde wife GotPorn 1 r siden 05:01 Chick Blows Guy While Her Husband Watches xHamster 3 r siden 03:24 i fuck sab my bbw mature wife 2104 TnAflix 4 mneder siden 05:55 Nasty bride Ashley Adams fucked rough while her husband watches it xHamster 3 r siden 11:21 My WIFE is a FUCKING SLUT HotMovs 4 r siden 05:37 Sexually Excited wife xHamster 3 r siden 02:30 White wife creampied by black bull while husband watch xHamster 3 r siden 05:57 i love fucking my 19yr wife lady queen her pussy so tight TnAflix 1 r siden 06:15 penge mor xHamster 3 r siden 08:44 My submissive BBW wife toyed and fucked Txxx 9 mneder siden 06:33 Husband watches wife with two friends TnAflix 3 r siden 06:00 Cougar eats teens pussy as dude watches xHamster 4 r siden 24:44 My Horny Wife Fucked By Black Cock,By Blondelover.\nxHamster 3 r siden 06:00 Daughter watches him fucking her old mother vPorn 10 mneder siden 28:08 watching, hustru pik drTuber 3 mneder siden 05:24 My Fat Wife Fucked On Hidden Cam xHamster 11 mneder siden 14:00 Watch your wife get penetrated harder than ever MyLust 1 Hun vrider og trækker hans pik og gør ham siden 15:01 I fondle and fuck my wife early in the hajs xHamster 3 r siden 06:10 Pizza guy does his Hjn wife.\nEfternavn og fornavn Fdselsdato og kn Pasnummer Passets udstedelsesland Passets udlbsdato Nationaliteter Boplsland Den midlertidige Hun vrider og trækker hans pik og gør ham, hvor du skal bo.


Scratchdag 16. maj Lær at programmere med scratch - PDF\nDownload "Scratchdag 16. maj Lær at programmere med scratch"\n1 Scratchdag 16. maj 2015 Lær at programmere med scratch\n2 Indhold Baggrundsbilledet... 2 Fjern Katten... 3 Indsæt Vogn... 4 Placer vognen samme sted hver gang spillet starter... 5 Bevæg vognen med piletasterne... 6 Indsæt æble... 7 Placer æblet... 8 Klon æblet og placer det et tilfældigt sted... 9 Få æblet til at falde Opret en variabel til at tælle point\n3 Baggrundsbilledet 1. Klik på feltet scene 2. Klik på knappen Upload baggrund fra fil. Find filen der hvor I gemte det i downloadede. 3. Filen hedder Apple_Stage2.png 4. Marker den og klik på Open/Åbn\n4 Fjern Katten 1. Højreklik på katten i sektionen Sprites. 2. Vælg punktet slet i den fremkomne menu.\n5 Indsæt Vogn 1. Klik på knappen Upload sprites fra fil. Find filen der hvor du gemte det du downloadede. 2. Filen hedder Kurv.Sprite2 3. Marker den og klik på Open/Åbn 4. Træk vognen ned til bunden af billedet.\n6 Placer vognen samme sted hver gang spillet starter 1. Klik på fanen Script. 2. Vælg blokken Når du klikker på flaget fra gruppen Hændelser. 3. Træk blokken ind i arbejdsområdet. 4. Vælg blokken Gå til x: Y: i gruppen Bevægelse. 5. Forbind den til blokken Når du trykker på flaget i arbejdsområdet. 6. Ret tallet efter X: til 0 og tallet efter Y: til Afprøv det ved at trykke på Flaget.\n7 Bevæg vognen med piletasterne 1. Vælg blokken Når du trykker på mellemrum fra gruppen Hændelser 2. Træk den ind i arbejdsområdet 3. Skift ordet mellemrum til Venstre Pil ved at klikke på den lille trekant efter Mellemrum 4. Vælg blokken Ændr x med fra gruppen Bevægelse 5. Forbind den med blokken Når du trykker på Venstre pil 6. Ret tallet i Ændr X med til Afprøv det ved at trykke på Flaget og trykke på Pil op knappen 8. Gentag punkt 1-6, men udskift denne gang Mellemrum med Højre Pil 9. Ret tallet i Ændr X med til 40\n8 Indsæt æble 1. Klik på knappen Upload sprites fra fil. Find filen der hvor du gemte det du downloadede. 2. Filen hedder Æble.Sprite2 3. Marker den og klik på Open/Åbn\n9 Placer æblet 1. Klik på Æblet i sektionen Sprites. 2. Vælg blokken Når du trykker på flaget i gruppen Hændelser 3. Træk den ind i arbejdsområdet. 4. Vælg blokken Gentag i gruppen Styring. 5. Træk den ind i arbejdsområdet og forbind den med blokken Når du klikker på flaget. 6. Vælg blokken Gå til X: Y: i gruppen Bevægelse 7. Placer den inden i blokken Gentag. 8. Vælg blokken Vælg tilfældigt mellem i gruppen Operatorer. 9. Placer den i det hvide felt efter X: 10. Ret det første tal til -200 og det næste til Ret tallet efter Y: til Afprøv det ved at klikke på flaget.\n10 Klon æblet og placer det et tilfældigt sted 1. Vælg blokken Opret klon af i gruppen Styring 2. Placer den lige under blokken Gå til X: Y: 3. Check at der står Mig selv efter Opret klon af 4. Vælg blokken Vent i gruppen Styring. 5. Placer den under blokken Opret Klon af 6. Vælg blokken Vælg tilfældigt mellem i gruppen Operatorer. 7. Placer den i det hvide felt efter Vælg. 8. Ret første tal til 0.1 og andet tal til 1.5 (Der skal anvendes punktum som decimal adskiller) 9. Klik på flaget og se hvad der sker.\n11 Få æblet til at falde 1. Vælg blokken Når jeg starter som klon i gruppen Styring 2. Placer den et tilfældigt sted i arbejdsområdet (dog ikke oven på de blokke der er der allerede) 3. Vælg blokken For evigt i gruppen Styring 4. Forbind den med blokken Når jeg starter som klon. 5. Vælg Ændr Y med i gruppen Bevægelse 6. Placer den inden i blokken For evigt 7. Ret tallet efter Y: til Klik på flaget for at afprøve det.\n12 Opret en variabel til at tælle point. 1. Klik på gruppen Data og derefter på knappen Lav en Variable 2. Giv den navnet Point og klik på OK\n13 Fang æblerne og få point. 1. Vælg blokken Hvis så i gruppen Styrring 2. Placer den lige under Ændr Y med 3. Vælg blokken Berører? i gruppen Registrering. 4. Check at der står Kurv efter. Hvis ikke så klik på den lille trekant og vælg Kurv. 5. Vælg blokken Ændre Point med i gruppen Data 6. Placer den inden i Hvis så blokken. Sæt tallet til 1 7. Vælg blokken Slet denne klon i gruppen Styring 8. Klik på flaget. Prøv om du kan fange æblerne 9. Hvad sker der hvis du prøver spillet 2 gange? 10. Prøv også at lade nogle æbler falde ved siden af kurven. Som I kan se så tæller point tælleren videre når vi starter spillet 2. gang. Det vil vi gerne lave om så den starter fra 0 hver gang man starter spillet. Nulstil point 1. Vælg blokken Sæt point til i gruppen Data 2. Placer den lige under Når du klikker på flaget. 3. Sæt værdien til 0.\n14 Fjern æbler der falder ved siden af kurven Som du kunne se bliver de æbler der ikke rammer kurven liggende i bunden af billedet. Dem vil vi gerne have fjernet når de når jorden. 1. Vælg blokken Hvis så i gruppen Styring 2. Vælg blokken Mindre end i gruppen Operatorer. 3. Vælg blokken Y position i gruppen Bevægelse. 4. Placer den foran mindre end tegnet. 5. Tast -110 i boksen efter mindre end. 6. Vælg blokken Slet denne klon i gruppen Styring. 7. Afprøv det.\n15 Tilføj lyd når æblerne rører vognen eller rammer jorden Nu vil vi gerne kunne høre når æblerne falder i kurven eller på jorden. 1. Marker spriten Æble 2. Klik på Fanebladet Lyde 3. Klik på Upload lyd fra fil 4. Vælg filen Gevinst.wav der hvor du gemte det du downloadede 5. Klik på Open/Åben 6. Klik igen på Upload lyd fra fil 7. Denne gang vælger du filen Smask.Wav 8. Klik på Open/Åben 9. Klik nu på fanebladet Scripts 10. Vælg blokke Spil lyden i gruppen Lyd 11. Placer den lige under Ændre point med Klik på den lille trekant og vælg lyden Gevinst. 13. Vælg blokke Spil lyden i gruppen Lyd 14. Placer den i den nederste Hvis så blok lige over Slet denne klon. 15. Klik på den lille trekant og vælg lyden Smask. 16. Klik på flaget for at afprøve det.