Velkomst på Harteværket\nLeder af Harteværket Cecilie Røner byder velkommen til Kulturudvalgets møde, der holdes på Harteværket.\nBeslutning Kulturudvalget den 11-09-2018\nCecilie Røner, leder af Harteværket, byder velkommen og giver en helt kort introduktion til Harteværket.\nEfter mødet vil der være mulighed for at få en guidet tur rundt på Harteværket.\nKulturudvalget kan under dette punkt komme med input til Koldingbibliotekernes strategi for 2019-2023.\nat udvalget drøfter input til Koldingbibliotekernes nye strategi.\nKoldingbibliotekerne er midt i udviklingen af en 4-årig strategi, der skal være gældende for årene 2019-2023. Kulturudvalget godkendte på møde 8. maj 2018 procesplanen for strategi-arbejdet.\nSom en del af processen deltager bibliotekschef, Pia Henriette Friis på udvalgets møde med oplæg og workshop. Formålet er at få udvalgets input med i udviklingen af den nye strategi.\nPå mødet får udvalget den bog, som bibliotekschefen overrakte til Kulturministeren 24. august 2018 i forbindelse med Kulturmødet på Mors. Bogen er et indspark til det analysearbejde for biblioteksområdet, ministeren løfter sløret for ved samme lejlighed. Afsender af bogen er de danske bibliotekschefer, som bibliotekschefen er formand for.\nBogen giver eksempler på bibliotekets oplysningsrolle i det 21. århundrede. Den giver bud på, hvordan biblioteket griber opgaverne an i dag og bør gøre det i fremtiden. Biblioteket skal arbejde med læring fra vugge til grav og livsmestring. Biblioteket skal knække læselystkoden – tidligt. Bibliotekernes evne til at samarbejde er vigtigere end nogensinde og rækker ind i mange andres dagsordener: uddannelse, social og beskæftigelsesområdet, byudvikling, sundhed, erhverv og meget mere.\nHerefter drøftes udvalgets input til den videre udvikling af bibliotekerne i Kolding.\nDen færdige strategi ligger klar til politisk behandling ved Kulturudvalgets møde i november 2018.\nBogen til ministeren.pdf\nForslag til udvalgspolitik for Kulturudvalget 2018-21\nPå baggrund af udvalgets temamøder i starten af året samt seminaret før sommerferien har forvaltningen udarbejdet et forslag til en udvalgspolitik for 2018-2021 samt fokusområder for 2018-19. Forslaget findes i bilaget til punktet.\nat udvalget indledende drøfter forslaget til kulturpolitik samt fokusområder,\nat nye samarbejdsaftaler på kulturområdet først udformes og behandles i Kulturudvalget, når kulturpolitik samt fokusområder er endeligt godkendt i udvalget.\nKulturpolitikken tager afsæt i Kolding Kommunes vision og i det fokus, der er på at arbejde med afsæt i Borgerens Centrum. Politikken markerer den politiske retning for udvalgets virke i perioden 2018-2021. Udvalget har, på et heldagsseminar i juni 2018, drøftet de fagområder, tendenser, dilemmaer og udfordringer, som ligger under udvalgets ansvarsområde. De overvejelser, som udvalget enedes om på seminaret, er nu bearbejdet til vedhæftede forslag til en udvalgspolitik samt fem fokusområder.\n- Kultur, der gør en forskel\n- Kolding – en oplevelsesrig kulturby\n- Byens mødesteder.\nPå udvalgsmødet drøftes det vedhæftede forslag, og Kulturudvalget har mulighed for at angive ændringer, tilføjelser med videre. Forvaltningen udarbejder derefter en foreløbig ’Udvalgspolitik for Kulturudvalget 2018-19’, der kan anvendes indtil opdateret vision foreligger til udvalgsmødet i oktober/november.\nDet foreslås desuden, at de samarbejdsaftaler, der stadig ikke er udarbejdet på kulturområdet afventer, sådan at den nye udvalgspolitik samt fokusområder godkendes i udvalget før aftalerne behandles i Kulturudvalget.\nTemadrøftelse af musikaktiviteter i Kolding\nKulturchefen gennemgår musikaktiviteterne generelt i Kolding og lægger op til en temadrøftelse af emnet.\nPå Kulturudvalgsmødet i juni 2018 udsatte Kulturudvalget behandlingen af samarbejdsaftale med MusikKolding og bad forvaltningen om at tilrettelægge en temadrøftelse af musikaktiviteterne i Kolding generelt, før sagen blev genoptaget.\nPå mødet vil Kulturchefen gennemgå musikaktiviteterne i Kolding og lægge op til denne drøftelse.\nEvaluering af besøg i Anjo maj 2018\nEvaluering af Musikskolens Koncert- og dannelsesrejse til Anjo maj 2018 og drøftelse af de videre muligheder for kultursamarbejder med venskabsbyen Anjo.\nI forbindelse med venskabsbysamarbejdet mellem Kolding Kommune og bystyret i Anjo, Japan, har der løbende været besøg mellem de to kommuner.\nDen 7.–11. oktober 2017 har Kolding Kommune haft besøg af politikere, borgere og musikere fra Anjo. Besøget bød bl.a. på workshops og koncerter på flere skoler og i Brødremenighedskirken i Christiansfeld, samt besøg på Trapholt, Koldinghus og Rådhuset.\nI Kolding kommune har venskabsbysamarbejdet med Anjo primært været fokuseret omkring musikskolens koncert- og dannelsesrejser.\nDen 7.-27. maj 2018 besøgte 10 MGK-elever fra Kolding Musikskole Anjo og Tokyo på en sådan rejse, og de var ledsaget af Kolding Musikskoles leder Jens Bloch, Kulturudvalgsformand Jesper Elkjær og Kulturchef Lisbet H. Lambert.\nDe ti musikere fra Kolding optrådte for og sammen med elever fra Anjo Gakuen High School ved en offentlig koncert på byens nye bibliotek, på fire øvrige skoler (primary, junior high og elementary) i området og for og sammen med traditionelle japanske folkemusikere i DenPark i Anjo. Derudover optrådte eleverne på en high school i Tokyo og i H.C. Andersenparken i Funabashi.\nDer blev ved besøget afholdt en række officielle møder og middage med bystyret i Anjo, Anjo International Association, Erhvervsstøtte-organisationen ABC, Anjos byhistoriske museum, Anjos Landbrugsskole og flere virksomheder.\nPå mødet vil Kulturchefens fremlægge den samlede evaluering af Musikskolens dannelses- og koncertrejse og lægge op til drøftelse af de videre perspektiver for samarbejdet.\nRejse til Anjo 2018\nInspirationstur for Kulturudvalget\nEfter ønske fra Kulturudvalget fremlægger forvaltningen tre skitseforslag til inspirationstur for Kulturudvalget.\nat udvalget drøfter forslagene til inspirationstur.\nat udvalget peger på, hvor inspirationsturen skal gå til.\nUdvalget besluttede, at bede forvaltningen om at planlægge en studietur mod nord med særligt fokus på unge-kultur og en temadag mod syd med fokus på markeringen af 100-året for genforeningen i første halvår 2019.\nKulturudvalget har bedt forvaltningen komme med forslag til en inspirationstur for udvalget.\nForvaltningen foreslår tre forskellige temaer/destinationer for inspirationsturen. Alle turene kan foregå hen over to hverdage med afgang morgen på dag 1 og hjemkomst eftermiddag/aften dag 2. Alle turforslag er inden for køreafstand, og transport kan f.eks. foregå i en minibus med plads til alle deltagerne.\nDer er ikke udarbejdet detaljerede planer for de enkelte ture. De steder der foreslås besøgt, er derfor kun indledende forslag og vil formentlig blive ændret og justeret i forbindelse med den nærmere planlægning.\nSom optakt til genforeningen i 2020 kunne turen gå sydpå til grænselandet. Samtidig kunne det her være relevant at hente inspiration og kontakter til dansk/tysk samarbejde i grænselandet.\nSteder at besøge kunne f.eks. være\n· Sønderborg Slot; koordinator for 2020-fejringen\n· Danevirke og Hedeby; netop optaget på UNESCO verdensarvslisten.\n· Flensborg/Schleswig; hvor der kunne etableres kontakt til lokale politikere.\n· Hamborg; hvor f.eks. lokale kulturhuse kunne være relevante at besøge.\n· Bremerhaven Auswanderhaus; et eksempel på lokalt forankrede oplevelser i moderne tid.\nEn tur nordpå kunne have kulturel byudvikling som tema. I Århus kunne der hentes erfaringer ind om, hvilken værdi det har tilført byen med Kulturhovedstad-fejringen, og hvad de blivende effekter er. Synergi mellem kunstarter og samarbejde på tværs af kommuner kunne være et relevant tema her.\nHerfra kunne turen gå videre til ”Dobbelt-Aa”. I Aalborg er der med Nordkraft skabt en fysisk smeltedigel af kunst, kultur, sport m.m. Som afslutning kunne vejen lægges forbi Viborg.\nSteder at besøge kunne f.eks. være:\n· Havneområdet i Århus; her er man midt i en udviklingsproces, hvor kultur spiller en vigtig rolle.\n· Dokk1 – bibliotek, kulturhus, borgerservice – alt i én i Århus.\n· Nordkraft; Aalborgs kulturelle kraftcenter.\n· Havneområdet i Aalborg; hvor kultur har været en central driver for byudvikling.\n· Kulturskolen Viborg; undervisning og talentudvikling på tværs af æstetiske områder.\n· ”Kultur i hele kommunen” – en snak om Viborgs strategi med at alle kulturinstitutioner har ”rullende tilbud”.\nEn tur til Fyn kunne byde på mødet med ildsjæle, der fungerer som frontløbere i udviklingen af kulturlivet, et ambitiøst og bæredygtigt kulturliv, hvor det meste kan lade sig gøre og bud på kulturhuse i et meget andet tilsnit end vi kender fra Kolding. Frivillighed og samarbejder er nøgleord på turen mod øst, hvor Årslev, Svendborg og Nyborg udgør tre relevante stop på turen.\n· Polymeren i Årslev – et kulturhus med en ung profil helt drevet af frivillige.\n· Frederiksøen i Svendborg; her spirer af et miks af virksomheder, spillested, streetfood og frivillig-aktivitet i de gamle værftsbygninger.\n· Forfatter Josefine Ottesens kulturhus, privat finansieret og drevet gennem samskabelse.\n· Kirkegårdsspillene; hvor historien bliver levende gennem utraditionelle samarbejder.\n· Ungdomsskolen i Nyborg; gennem dem fås fortællingen om talentudvikling på kryds og tværs i en kommune, hvor aktører spiller sammen med unikke resultater til følge.\nServiceudgifter Kulturpolitik, opfølgning pr. 15. august 2018\nPr. 15. august 2018 er forventningerne til Kulturpolitik, serviceudgifter for 2018 følgende:\nRegnskabet forventes at være 0,750 mio. kr. mindre end det korrigerede budget.\nRegnskabet for Kulturpolitik, serviceudgifter forventes at være 0,750 mio. kr. mindre end det korrigerede budget, og der forventes en overførsel til 2019 på 0,750 mio. kr.\nNedenfor er skematisk oversigt over status pr. 15. august 2018 for Kulturpolitikken.\nForbrug pr 15.08.18\nHeraf disponeret pr. 22.08.2018\nArrangementer udbetalt pr. 15.08.2018\nDer skal godkendes en mødeplan for Kulturudvalget for 2019.\nGodkendt, med den ændring at mødet i august ændres til den 13. august 2019 og mødet i december ændres til den 3. december 2019.\nForslag til mødeplan for 2019 for Kulturudvalget


En stor portion internet forhandlere tilbyder i dag en lang række forskellige løsninger til levering. En af favoritterne er nu til dags at få leveret til en pakkeshop, hvor du kan afhente din ordre når det passer dig bedst. Leveringsmetoden er nemlig virkelig fremkommelig, samt endda endvidere den mest prisbevidste mulighed for levering ved køb af .\nDu kan omvendt prøve at vælge afsending til din bopæl eller til når du er på job. Metoden viser sig mange gange en lille smule mere bekostelig, men derudover ultra ukompliceret. Den mindst kostelige leveringsmodel kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men den løsning betinges af at du fysisk befinder dig lige ved internet virksomhedens tilholdssted.\nLeveringshastigheden på er jo rigtig væsentlig når vi absolut skal bruge varen inden for få dage, og i det øjemed er det rimelig på sin plads at man finder den estimerede leveringstid ved den vedkommende vare.\nEn række internet virksomheder tilsiger levering på blot en enkelt hverdag på mange af deres varenumre, eksempelvis , men vær på vagt da det regnes ud fra at du når at bestille forinden et aftalt klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få bestillingen afsendt før pakkemedarbejderne tager hjem.\nEn hel del e-forretninger i Danmark yder fragtfri levering, men for det meste er det kun gældende hvis du køber for en bestemt pris. Derudover skulle man vælge den mest betalelige leveringsmodel, hvilket typisk – hvad end man opholder sig i Esbjerg, Varde eller Skjern – vil blive at få fragtmanden til at bringe din ordre til en pakkeshop.\nDet er i dag super simpelt for almindelige mennesker at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på tværs af internet selskaber, og for det har de fleste internet handler i Danmark ikke kunne slippe for at tvinge salgsværdien på en række af deres produkter – til babyer og børn, og desuden også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nDog kan det alligevel være nyttigt at eftergå nogle forskellige internet selskaber efter rabatkoder på forud for at du placerer ordren, så man er skudsikker på at opnå den billigste pris.\nMan må alligevel være årvågen med, at ifald en e-handler sælger bedst i test varer til en udsalgspris der kan ses som ekstraordinært beskeden, så kunne det i nogle tilfælde være et kendetegn på en fup internet webshop. Bestillinger med betalingskort er heldigvis dækket ind under en vedtægt, som begunstiger køberen imod uoprigtige internet handler.\nVi slår generelt et slag for betalinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ bør du overveje en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du har i sinde at afdrage beløbet over en periode.\nFør folk køber i en internet forhandler bør man på en vis måde gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens handelsbetingelser, men det er ofte et omfattende projekt.\nEn nem løsning kan være at kigge om online shoppen er støttet af e-mærket, fordi det er en indikation om at e-butikken anerkender gældende dansk lovgivning, tillige med at e-firmaet tit besigtiges af fagmænd der har nøje kendskab til lovgivningen. Derudover giver det dig anledning til at få assistance, såfremt du oplever problemer som følge af din bestilling.\nTilmed anbefales det at køber er påpasselig med de mest relevante regler der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen, fx hvilken ombytningspolitik forretningen benytter. Derfor er det ligeledes essesentielt, at man når som helst opbevarer sin ordremail, så man i fremtiden vil kunne eftervise sit køb af , uanset om man søger en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot yder altid ærlige muligheder for at tyde diverse andre kunders vurderinger og derved er det at foretrække, at du analyserer online butikkens omtaler af før du bestiller.\nFacebook byder på ydermere ganske stabile metoder til at få kendskab til e-handlens kundetilfredshed. Derudover ses nogle outlets på nettet som gør det muligt at aflevere en kritik af ordreforløbet, hvilket ydermere må tages i brug til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er annoncefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med massevis af internet outlets når vi præsenterer butikkernes varer, og indtjener godtgørelse ifald du foretager en transaktion.\nInformationer angående produkter og internet forhandlere understøttes løbende, men det er ikke muligt for os at give garantier imod forandringer der eventuelt er udført siden nyligste opdatering af sidens oplysninger.


Sykkelferie på de Ioniske Øyer i Hellas\nforside » Sykkelferie » Hellas - Sykkelferie på de Ioniske Øyer\nHvis du kan velge datoen i reisekalenderen, kan turen starte den datoen\nDet er muligt at rejse alene på denne tur. I så fald koster turen kr. 2.990,- ekstra. Den ekstra omkostning vil automatisk blive lagt til prisen, hvis du på bookingformularen vælger "1 voksen".\nPrisen inkluderer ikke flyrejse fra Norge til Zakynthos. Det er muligt at finde en direkte flyrejse til Zakynthos hos de norske charterbureauer.\nDet anbefales at tegne en rejseforsikring, der som minimum dækker sygdom, ulykke, hjemtransport, tabt ferie, bagage og ansvar. Kunden er selv ansvarlig for at tegne nødvendige rejseforsikringer som dækker disse omkostninger. Vi anbefaler Gouda Rejseforsikring.


1 13. juni 2014 UWP/MIE (DA) Løn og fravær Forskelle mellem Dansk Arbejdsgiverforenings KonjunkturStatistik og Danmarks Statistiks Lønindeks for den private sektor Til Kontaktudvalg for løn- og fraværsstatistik 1. Baggrund Igennem de fire kvartaler i 2013 har afvigelserne mellem de målte stigningstakter i Danmarks Statistiks (DST) lønindeks og Dansk Arbejdsgiverforenings (DA) KonjunkturStatistik givet anledning til mange spørgsmål om især data- og metodemæssige forskelle. Dette notat har derfor til formål at belyse disse forskelle men også lighederne mellem statistikkerne i DST og DA. Det er hensigten med notatet så vidt muligt at redegøre for hovedårsagerne til afvigelserne i de målte lønudviklinger i de to statistikker. Der henvises i øvrigt til metode og varedeklarationer på DST s og DA s respektive hjemmesider for yderligere uddybninger og forklaringer. 2. Historiske afvigelser Generelle afvigelser mellem statistikkerne Figur 1 nedenfor sammenholder resultaterne for de to statistikker for perioden første kvartal 1997 fjerde kvartal Heraf ses det, at der siden første kvartal 1997 stort set har været afvigelser statistikkerne imellem på 0,1-0,5 pct. point i alle kvartaler. Overordnet følger udviklingen i statistikkerne hinanden, men generelt må man sige, at tallene fra DST ofte ligger lavere end resultaterne fra DA. Figur 1 ANM.: KILDE: Venstre akse angiver åsstigningstakter mens højre akse angiver forskelle i pct. point DA, DST og egne beregninger 1/15\n2 Store afvigelser i bygge og anlæg Da den samlede population for DA og DST adskiller sig en del fra hinanden jf. afsnittet nedenfor om datagrundlag, kan det være relevant at belyse forskelle i en DST branche domineret af DA virksomheder. Ni ud af ti virksomheder i bygge- og anlægsbranchen i DST s lønindeks for den private sektor er medlemmer af DA. Figur 2 nedenfor sammenholder resultaterne for DA og DST inden for bygge- og anlægsvirksomhed. Figur 2 ANM.: KILDE: Venstre akse angiver åsstigningstakter mens højre akse angiver forskelle i pct. point DA, DST og egne beregninger Af figuren ses langt større og mere varierende afvigelser mellem resultaterne end, hvad der afspejler sig i hovedresultaterne for alle brancher. I de første to kvartaler i 2013 har afvigelserne været stigende, men også i tidligere perioder har der været betydelige forskelle. Betragtes summen af afvigelserne for hver af de to serier for bygge- og anlægsvirksomhed, viser der sig ikke at være højere stigningstakter hos DA end hos DST eller omvendt. 3. Kilder til afvigelserne Det primære formål med DA s KonjunkturStatistik er at belyse løn- og omkostningsudviklingen på arbejdssteder inden for DA-området, og samtidig gøre det muligt at sammenligne lønudviklingen inden for forskellige brancher, hovedarbejdsfunktioner, geografi og ansættelsesvilkår. Lønindekset i DST for den private sektor indgår sammen med de tilsvarende for den offentlige sektor i lønindeksene. Lønindeksene har bl.a. til formål at kunne sammenholde lønudviklingen mellem virksomheder inden for det private og offentlige område. De forskellige formål med statistikkerne udgør én af de grundlæggende kilder til afvigelserne mellem resultaterne i statistikkerne. Mere konkret skal forskellene findes i henholdsvis datagrundlaget, lønbegrebet og metoden brugt i udarbejdelsen af de to statistikker. 2/15\n3 Stikprøve Forskellige populationer 3.1 Datagrundlag DST og DA baserer de kvartalsvise lønstatistikker på data fra en stikprøve af virksomheder i den private sektor udvalgt efter branche og størrelse. Alle virksomheder med 100 ansatte eller flere indgår automatisk, mens der udtages en stikprøve blandt virksomheder med mindre end 100 ansatte. I datagrundlaget for DA s statistik indgår alene voksne lønmodtagere, mens der i DST s statistikgrundlag også indgår elever og unge. Man kunne således forvente, at denne afvigelse kunne give anledning til forskelle. Nærmere analyse vedr. specielt elever viser dog, at alene niveauet for den beregnede timeløn i DST s statistik bliver påvirket ved inklusion af elever i statistikken, mens de beregnede kvartalsstigningstakter kun marginalt ændrer sig ved at udelade elever fra DST s stigningstaktberegninger. Selv når der ses bort fra, at elever og unge indgår i DST s population, men ikke i DA s, har den detaljerede gennemgang af datagrundlaget vist markante populationsforskelle. Dette kan umiddelbart undre, især inden for bygge og anlæg, hvor DA s virksomhedspopulation udgør som ovenfor nævnt ca. 90 pct. af den samlede population i denne branche, således at DA derfor stort set dækker branchen alene. Der er to forklaringer på dette, som dels handler om valideringen af data, og dels om måden data grupperes på forud for validering og beregning i de to statistikker. Andre kilder til populationsforskelle For det første er der forskelle i datavalideringen i de to statistikker, der medfører, at der er forskelle i, hvilke virksomheder og ansættelsesforhold der i sidste ende indgår i de endelige beregninger. For det andet stratificerer DA materialet mere detaljeret end DST efter ansættelsesvilkår (arbejder/funktionær) og hovedarbejdsfunktion (i DA s KonjunkturStatistik benævnt homogene grupper), hvilket medfører at der foregår en mere omfattende frasortering af fejlbehæftede og mangelfulde ansættelsesforhold i produktionen af DA s KonjunkturStatistik, end i produktionen af DS lønindeks (se i øvrigt afsnittene om metode og bortfald nedenfor). Der er således virksomheder, der indgår i statistikgrundlaget hos DA, men ikke hos DST og omvendt. Overordnet er der dog stort overlap imellem de konkrete virksomheder, der indgår i begge statistikker. Ser man imidlertid på enkeltpersonniveau, så er det generelle billede, at der indgår flere ansættelsesforhold hos DST end hos DA for de samme virksomheder, også når der tages højde for elever og unge. DST dækker flere områder Hos DST indgår der endvidere også andre virksomheder indenfor den private sektor. Det omhandler bl.a. virksomheder organiseret hos Finanssektorens Arbejdsgiverforening og Apoteker Foreningen. Derudover indsamler DST selv oplysninger for den resterende del af den private sektor som indgår i stikprøven. Der indgår ca virksomheder med ansatte i det samlede datamateriale til lønindekset. Stikprøven repræsenterer de ca. 1,1 mio. fuldtidsansatte i virksomheder med mindst ti fuldtidsbeskæftigede i den private sektor. Til sammenligning indgår der i gennemsnit ca ansatte fordelt på ca arbejdssteder (2.300 virksomheder) i datagrundlaget for beregningen af de kvartalsvise stigningstakter hos DA, herunder virksomheder med under 10 fuldtidsbeskæftigede. 3/15\n4 Udgangspunkt ens, men Standardisering af timer Meget forskellige Sammenvejet stigningstakt Stigningstakt på baggrund af samlet gennemsnitstimeløn 3.2 Lønbegreb I udgangspunktet indgår samme lønelementer i de to statistikker. Forskellen i lønbegrebet ligger i de timer, der anvendes i stigningstaktsberegningerne. DA anvender de præsterede timer, mens DST i praksis anvender betalte løntimer. Det er fraværstimerne som følge af sygdom, barsel mv. som udgør forskellen mellem de to timebegreber. DST indregner kun fraværseffekter i lønindeksene i tilfælde af, at der tildeles nye fridage i forbindelse med overenskomstforhandlinger eller lignende, fx da den 6. ferieuge (særlige feriedage) i sin tid blev indfaset over en årrække. DA indregner desuden værdien af ferie- og SHbetalinger for de timelønnede blandt andet med henblik på at dekomponere stigningstakternes sammensætning på omkostningselementer. DST baserer deres beregninger på, at såvel timerne som lønniveauet bliver standardiseret til en standardmåned med 4,33 uger. 3.3 Metode Den bagvedliggende metode til beregning af stigningstakter de to statistikker imellem er generelt meget forskellig, og det har i forbindelse med arbejdsgruppens arbejde vist sig, at den udgør en af hovedkilderne til afvigelserne mellem statistikken. Nedenfor nævnes de to væsentligste metodeforskelle. I DA udregnes kvartalsstigningstakterne ved at sammenveje stigningstakter for grupper af medarbejdere i de enkelte brancher. Inden for delbrancherne er grupperne opdelt på baggrund af ansættelsesvilkår (funktionær eller arbejder) og hovedarbejdsfunktion. Konkret udregnes kvartalsstigningstakterne ud fra følgende metode: 1. Det samlede datamateriale, der som udgangspunkt består af ansatte på arbejdssteder, der optræder i to på hinanden følgende kvartaler, opdeles efter ansættelsesvilkår i både primo- og ultimokvartalet. 2. For hver vilkår type udregnes en gennemsnitstimeløn pr. branche og hovedarbejdsfunktion som et simpelt gennemsnit i primo- og ultimokvartalet. Det giver 315 gennemsnitstimelønninger for arbejdere og 315 for funktionærer, eftersom DA opererer med 35 delbrancher og 9 hovedarbejdsfunktioner. 3. Ud fra disse gennemsnitstimelønninger udregnes en stigningstakt for hver branche, hovedarbejdsfunktion og vilkår type. 4. Hver af de 315 stigningstakter vægtes med deres respektive summer af præsterede timer fra foregående års StrukturStatistik. Dette sker for både arbejdere og funktionærer. 5. Den samlede stigningstakt for en given delbranche findes herefter ved at summere de vægtede stigningstakter pr. hovedarbejdsfunktion for såvel arbejdere som funktionærer og sætte denne sum i forhold til de samlede præsterede timer i delbranchen. 6. Tilsvarende udregnes den samlede kvartalsstigningstakt ved at summere de vægtede stigningstakter pr. delbranche for både arbejdere og funktionærer og sætte denne sum i forhold til den samlede sum af præsterede timer. I DST udregnes kvartalsstigningstakterne ved at sammenveje gennemsnitstimelønninger for grupper af virksomheder i de enkelte brancher. Grupperne er opdelt på baggrund af størrelse. Konkret udregnes kvartalsstigningstakterne ud fra følgende metode: 4/15\n5 1. Det samlede materiale, der som udgangspunkt består af ansatte på virksomheder, der optræder i to på hinanden følgende kvartaler, opdeles i forskellige strata, efter branche og virksomhedsstørrelse. Brancheopdelingen følger 36-grupperingen fra branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007, mens opdelingen på størrelse, henholdsvis 10-19, 20-49, og over 100 ansatte, sker i henhold til oplysningerne i e-indkomst registeret. Eftersom branchen landbrug og fiskeri ikke indgår i lønindeksene opererer DST således med 140 strata. 2. Der beregnes en gennemsnitlig timeløn i hver enkelt af de 140 strata. Der er i modsætning til DA tale om et vejet gennemsnit, hvor hvert ansættelsesforholds timeløn indgår med en vægt svarende til ansættelsesforholdets samlede antal timer. 3. Herefter beregnes den samlede gennemsnitstimeløn på brancheniveau for både primo- og ultimo kvartalet, ved at sammenveje de enkelte gennemsnit fra hvert stratum indenfor branchen, med antal fuldtidsbeskæftigede i de enkelte strata, ifølge Danmarks Statistiks eindkomstregister. 4. Derefter beregnes kvartalsstigningstakten for branchen ved at sætte gennemsnitstimelønnen for ultimo- og primokvartal i forhold til hinanden. 5. De beregnede kvartalsstigningstakter kædes på det foregående kvartals indeksværdier. 6. De detaljerede brancheindeks aggregeres til indeks for 10-branchegrupperingen og til det samlede indeks ved at sammenveje indeksværdierne med de tilsvarende beskæftigelsesandele i virksomheder med flere end 10 fuldtidsbeskæftigede. De to metoder udgør en helt grundlæggende forskel imellem DST s lønindeks og DA s KonjunkturStatistik. Ved at sammenveje stigningstakter (DA s metode), påvirkes slutresultatet ikke af forskelle i lønniveauer, idet der beregnes en gennemsnitlig lønstigning ud fra de enkelte gruppers lønstigning, sammenvejet med summen af deres præsterede timer. Derimod vil en beregnet gennemsnitstimeløn (DST s metode) være påvirket af lønniveauet for de underliggende ansættelsesforhold. Da de underliggende ansættelsesforhold varierer, selv i en population af identiske virksomheder, vil dynamikken i en gennemsnitstimeløn være påvirket af populationsforskydninger, fx når en gruppe lavtlønnede forlader en virksomhed og medfører en stigning i gennemsnitslønnen. Med populationsforskydninger opstår ligeledes vægtforskydninger imellem to kvartaler, dels som følge af antalsmæssige forskydninger imellem medarbejdergrupper og dels som følge af forskydninger i deres samlede antal timer. Selvom DST ved dannelsen af identiske virksomheder fjerner virksomheder med store personalemæssige forskydninger (se nedenfor), vil dette forhold påvirke DST s resultater. Validerings- og kvalitetssikringsforskelle Metodemæssigt er der også forskelle i valideringen og kvalitetssikringen af data på de beregnede stigningstakter. I DA valideres der intensivt på de målte kvartalsstigningstakter. Såfremt en stigningstakt er urealistisk lav eller høj vil virksomhederne blive kontaktet med henblik på at få stigningen bekræftet. Hos DST foretages en massiv tilbagemelding til alle virksomheder, som ikke er medlem af hverken DA eller FA, og som ikke har indberettet data, således at statistikken sikres en solid dækningsgrad. Derudover foretages en generel tilbagemelding, i det omfang ressourcerne tillader, til de virksomheder, som har indberettet data, der ser mistænkelige ud. I forbindelse med produktionen af 5/15\n6 lønindeksene censureres i første omgang på niveauet for timelønnen inden for en virksomhed, således at medarbejdere med en meget høj eller meget lav timeløn bortcensureres. Herefter dannes primo- og ultimopopulationer ved at bortcensurere medarbejdere i ultimo, som også er bortcensureret primo og omvendt. Dernæst samles individdata først på arbejdssteds- og derefter på virksomhedsniveau, hvor der bortcensureres på virksomhedsniveau ud fra for store personaleforskydninger samt urealistisk høje eller lave stigningstakter. Det samlede bortfald på medarbejderniveau udgør typisk imellem 10 og 12 pct., dog med betydelig variation brancherne imellem. 4. Case: Bygge- og anlægsbranchen Udvekslet data på mikro niveau Med henblik på at kunne vurdere effekterne af evt. systemmæssige forskelle i behandlingen af data har DA og DST udvekslet mikrodata inden for virksomheder beskæftiget i bygge og anlægsbranchen. Perioderne udvalgt var 2012K2 og 2012K3. Man kunne også have valgt en hvilken som helst anden periode, men set i lyset af at der i 2012K3 er en markant forskel på DA s og DST s beregnede kvartalsstigning (0,4 pct. hos DA og -0,8 pct hos DS), er det oplagt at gennemgå data i dybden for denne periode. Den detaljerede analyse af behandlingen af data for denne periode har vist store forskellemellem DA og DST. Det gælder både i arbejdet med grunddata og i efterbehandlingen af det endelige output. Hensigt at bearbejde data ens I udgangspunktet behandler DA og DST de indsendte lønoplysninger på samme måde. Allerede fra den nye lønstatistiks begyndelse tilbage i 1993 etablerede man dels et fælles indberetningsformat, den såkaldte ESI-standard, og dels en efterfølgende fælles behandling af data til automatisk opretning af mangelfulde eller fejlbehæftede indberetninger fra virksomhederne (den såkaldte AU- TORET-proces). Men som årene er gået, er behandlingen af data ikke længere helt så harmoniseret, mens indsamlingen af data fortsat følger samme principper/retningslinjer. For bedre at skitsere dette forhold har arbejdsgruppen fokuseret på den egentlige databehandling som kilde til afvigelserne på de målte stigningstakter mellem DA og DST inden for bygge- og anlægsbranchen. 4.1 Datagrundlag DA sendte til formålet sit bearbejdede grunddata på mikroniveau til DST for 2012K2 og 2012K3 sammen med en markering af de ansættelsesforhold, der er blevet anvendt til publicering af kvartalsstigningen for 2012K3. Af de ansættelsesforhold inden for bygge- og anlægsbranchen, som DA havde anvendt som primo kvartalet i beregningen af kvartalsstigningen mellem 2012K2 og 2012K3, kunne DST genfinde ansættelsesforhold i sine anvendte data til beregning af kvartalsstigningstakten i lønindeksene. Derudover havde DST i 2012K2 yderligere ansættelsesforhold i sit primodatagrundlag, som var ansættelsesforhold ansat på virksomheder organiseret indenfor DA. I dannelsen af kvartalsstigningstakten mellem 2. og 3. kvartal 2012 til lønindeksene havde DST valgt at anvende disse oplysninger, mens DA af flere årsager ikke har anvendt disse oplysninger i sine beregninger af den tilsvarende kvartalsstigningstakt i KonjunkturStatistikken. Til sammenligning indeholder tabel 1 nedenfor en tilsvarende opgørelse baseret på 2012K3 data. Nedenfor vil der blive redegjort hvorfor DA ikke har anvendt disse oplysninger. 6/15\n7 Tabel 1 DA DST 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 Identiske observationer Ikke identiske observationer Anvendt til beregninger Bortfald hos DA I 2012K2 havde DST ansættelsesforhold med i deres datagrundlag for primokvartalet, som er kasseret i DA s beregninger. Grunden til at DA har slettet disse data skyldes hovedsageligt 1) maskinelle sletninger, 2) manuelle sletninger som følge af validering, 3) korrektion for populationsforskydninger og at 4) elever og unge ikke indgår i DA s datagrundlag. I 2012K2 blev ansættelsesforhold maskinelt slettet. Dvs. at ansættelsesforholdet blev slettet som følge af, at nogle af individoplysningerne ikke overholder øvre og nedre censurgrænser for visse af DA s beregnede lønbegreber eller var mangelfulde, som fx manglende DISCO-koder mv., og som i modsætning til DST af metodemæssige årsager er helt essentiel for DA at få indberettet, jf. metodebeskrivelsen om dannelsen af medarbejdergrupperne ovenfor ansættelsesforhold blev manuelt slettet i DA, hvoraf den hyppigste årsag var manglende indsendelse af heraf - løndele, dvs. manglende opdeling af bruttolønnen. Et samlet overblik af ansættelsesforhold fordelt efter valideringstype er angivet i tabel 3 nedenfor ansættelsesforhold indgår ikke hos DA som følge af for store populationsforskydninger inden for medarbejdergrupperne på arbejdsstederne. De resterende ansættelsesforhold er elever og unge som ikke indgår i DA s opgørelse. En tilsvarende opgørelse for 2012K3 af bortfaldet hos DA er angivet nedenfor i tabel 2. Tabel K2 2012K3 Maskinelle sletninger Manuelle sletninger Populationsforskydninger Elever og unge I alt Tabel K2 2012K3 Mangler heraf løndele 43% 59% Indberetningsfejl 43% 17% Outputmæssige fejl 13% 24% Bortfald hos DST Af de ansforhold som DA anvendte i sin primoberegning, kunne DST ikke genfinde i sine data. Generelt kan dette bortfald placeres i to grupper. 1. Indlæsings- og datafejl under autoopretningsprocessen af datamaterialet 2. Populationsafgrænsning m.m. 7/15\n8 Indlæsnings- og datafejl Indlæsnings- og datafejl vedrører ansættelsesforhold, hvor DA og DST har valgt at bearbejde data forskelligt, selv om man i udgangspunktet havde en målsætning om at gøre tingene ens. DST anvender som sikring imod inkonsistens i data ikke oplysningerne fra timelønnede ansatte, som har indsendt fraværstimer uden et tilhørende fraværsbeløb og omvendt. Fraværstimer har betydning for de samlede betalte timer. Eftersom DA anvender de præsterede timer i deres beregninger (som pr. definition er ex. fravær) har denne inkonsistens ikke betydning for om ansættelsesforholdet anvendes eller ej i DA s KonjunkturStatistik. I 2. kvartal 2012 udgør denne forskel 233 ansættelsesforhold. I tilfælde, hvor der er uoverensstemmelse mellem perioderne (datomarkeringerne) på løn- og personoplysningerne i indberetningerne, foretager DA en automatisk rettelse af data, mens DST kasserer indberetningen for de pågældende ansættelsesforhold med disse fejl. Det gælder også tilfælde hvor indberetningen mangler produktionsenhedsnummer (p-nummer) på enten løn- eller personoplysningerne. Denne manglende korrektion resulterer i en forskel på 192 ansættelsesforhold i data for 2012K2, som altså indgår hos DA men ikke findes hos DST. Derudover foretager DA nogle autoopretninger af data som DST ikke foretager. Det gælder fx oplysningen om, at ansættelsesforholdet er månedslønnet eller 14-dages lønnet. Ud fra andre indberettede oplysninger danner DA denne variabel, således at ansættelsesforholdet kan bruges til statistik. Det gør DST ikke, og samtidig er der for DST vedkommende tale om en helt essentiel oplysning, da den anvendes i opregningen af de enkelte lønmodtageres løn og timesummer, svarende en standardmåned på 4,33 uger. Denne opregning kan ikke finde sted, når det ikke er klart, om der er tale en 14-dags- eller månedslønnet medarbejder. I 2012K2 drejer det sig om 575 ansættelsesforhold, som blev bortcensureret på denne bekostning. Afslutningsvis kasserer DST indberetninger, hvor de indberettede præsterede timer ikke er udfyldt for en timelønnet medarbejder. Det sker også, selvom en anden variabel præsterede timer korrigeret for afspadsering skulle være udfyldt. Som hovedregel anvender DA de præsterede timer korrigeret for afspadsering for de timelønnede i de tilfælde, hvor virksomheden har indsendt denne oplysning. I 2012K2 var der 725 ansættelsesforhold som DA havde anvendt, mens DST havde kasseret dem. Det tilsvarende tal for 2012K3 var 691 ansættelsesforhold. Populationsafgrænsning m.m. DST anvender ikke oplysninger for virksomheder med mindre end 10 beskæftigede. I 2012K2 var der 81 ansættelsesforhold ansat på virksomheder med mindre end 10 ansatte, som indgik i beregningerne hos DA. De 831 resterende ansættelsesforhold, som DA har anvendt i sine stigningstaktberegninger, mens DST har slettet dem, udgøres af korrektion for populationsforskydninger på arbejdssteder samt sletninger af virksomheder hvor ændringen i den gennemsnitslige timeløn på virksomhedsniveau overstiger +/- 10 pct. 8/15\n9 Tabel K2 2012K3 Antal ansættelsesforhold Indlæsnings og datafejl -fravær uden enheder eller beløb manglende aflønningsperiode anvendelse af afspadsering Populationsafgrænsning m.m. -mindre end 10 beskæftigede populationsforskydning og censur I alt Sammenligning af resultater På baggrund af de ca identiske ansættelsesforhold mellem DA og DST, altså de ansættelsesforhold, der indgår i bygge og anlæg i begge statistikker, er det muligt at udregne en kvartalsstigning. Der er i denne forbindelse udregnet 4 kvartalsstigninger til belysning af bidrag fra hhv. metodeforskelle og forskelle i lønbegrebet. Tabel 5 sammenfatter resultaterne. Der henvises til bilagstabellerne 1 og 2 bagerst i notatet for yderligere detaljer. Tabel 5 Hovedresultater DST lønbegreb DST metode DA lønbegreb (1) (2) (3) (4) DA metode DST metode DA metode Kvartalsstigninger -0,53 0,41-0,79 0,43 Forskel via metode 1 (A) -0,94-1,21 Forskel via lønbegreb (B) 0,26 0,02 Metodeforskelle har relativ stor betydning for afvigelserne Udregnes kvartalsstigningstakten med lønbegrebet fra DST, dvs. hvor der anvendes betalte timer frem for præsterede timer, og med DST s metode (1), vil man få en kvartalsstigning på -0,53 pct. Hvis man i stedet bruger DA s metode til beregning af kvartalsstigningen (2), fremkommer en stigning på 0,41 pct., hvilket er 0,94 pct. point højere end ved brug af DST s metode. Mao. har metodevalget i dette kvartal påvirkning på ikke alene størrelsen af stigningstakten, men også på fortegnet. Hvis kvartalsstigningen i stedet udregnes via DA s lønbegreb (3 og 4) er konklusionen overordnet set den samme. Dog bliver afvigelsen mellem de to metoder større (1,21 pct. point). Lønbegrebsforskelle har mindre betydning for afvigelserne Tabellen angiver også forskellen i kvartalsstigningstakten ved anvendelsen af forskellige lønbegreber (B), men samme metoder. Hvis man anvender metoden fra DST, men med forskellige lønbegreber, afviger stigningstakten med 0,26 pct. point (1 vs. 3), hvorimod hvis man bruger DA s udregningsmetode (2 vs. 4), 1 Ved beregning af kvartalsstigningerne er vægtningen/opregningen med henholdsvis præstrede timer fra Strukturstatistikken (DA s metode), og med fuldtidsbeskæftigede fra e-indkomst (DST metode) udeladt (Se metodeafsnit ovenfor). I stedet er vægtningen foretaget med betalte timer fra primo kvartalet i de enkelte kvartalsstigninger. 9/15\n10 vil det i dette tilfælde stort set være uden betydning for stigningstakten, hvilket lønbegreb man anvender. 5. Hvorledes påvirker stikprøveopregning DST s lønindeks? Som tidligere beskrevet bygger DST s lønindeks på data fra en stikprøve af virksomheder med flere end 10 fuldtidsbeskæftigede. Stikprøven er principielt udtaget af DST s Erhvervsstatistiske Register (ESR), stratificeret efter 4 størrelsesgrupper jf. beskrivelsen på side 5 ovenfor. For at mindske indberetningsbyrden mest mulig er andelen af virksomheder, der udtages, stigende med stigende beskæftigelse, og virksomheder med 100 beskæftigede og derover, skal under alle omstændigheder indberette. Således sikres at en relativ stor andel af lønmodtagerne indgår i statistikken, selvom antallet af indberettende virksomheder er relativt begrænset. Da der er tale om en stratificeret stikprøve, er det nødvendigt at vægte gennemsnitstimelønningerne i de enkelte størrelsesstrata med fuldtidsbeskæftigelsen i ESR i de tilsvarende størrelsesgrupper, for at få beregnet den gennemsnitlige timeløn i primo- og ultimo kvartalet. I de ovenfor beskrevne analyser er der ikke foretaget nogen opregning, da analysen kun tager udgangspunkt i materiale og herunder jo også kun delmateriale - der omfatter DA s medlemmer. Opregningsgrundlaget i DST s lønindeks er beskæftigelsesoplysningerne fra ESR og dækker hele arbejdsmarkedet i den private sektor, og det giver derfor ingen mening at opregne datamaterialet fra analyserne på denne måde. For alligevel at illustrere effekten af opregning, og at den har en betydelig effekt på det endelige resultat for de beregnede kvartalsvise stigningstakter, er de bagvedliggende tal for den beregnede kvartalsstigningstakt 2012K2 til 2012K3 inden for bygge og anlæg vist i tabel 6 nedenfor. Tabel 6 Dette resultat er imidlertid ikke korrekt, idet det ikke tager højde for, at stikprøven er udtaget skævt, hvor små virksomheder er underrepræsenteret i forhold til store. Det er derfor nødvendigt at korrigere for dette ved at opregne (vægte) gennemsnitstimelønningerne i størrelsesstrata med beskæftigelsesan- Størrelsesstratum Resultat uden vægtning Fuldtidsbeskæftigelse e-indkomst Vægtning med beskæftigelse Resultat efter vægtning Timeløn 2012k2 Timeløn 2012k3 pct. stigning Antal Timeløn 2012k2*antal Timeløn 2012k3*antal Timeløn 2012k2 Timeløn 2012k3 pct. stigning I alt 227,84 224,89-1, , ,84 212,40 210,71-0, ,24 197,59 0, , ,92 196,24 197,59 0, ,10 200,91-1, , ,05 203,10 200,91-1, ,22 208,66-1, , ,18 212,22 208,66-1, ,60 228,82-1, , ,70 231,60 228,82-1,20 I de foretagende analyser er der i anvendelsen af DST s metode og lønbegreb undladt at foretage nogen form for opregning, og den samlede kvartalsstigningstakt er beregnet som forskellen imellem ultimo- og primo periodens timevægtede gennemsnitstimeløn. Det svarer i tabel 6, hvor hele DST s datamateriale for bygge og anlæg indgår, til den situation i tabel 5, hvor de enkelte størrelsesgruppers gennemsnitstimeløn sammenvejes med de indberettede/beregnede timer for henholdsvis 2012K2 og 2012K3. Dette ville isoleret set resultere i en beregnet kvartalsstigning på -1,29 pct. i 2012K3. 10/15\n11 delen i populationen af virksomheder i de tilsvarende størrelsesstrata. Korrigeret for dette beregnes en endelig kvartalsstigning på -0,8 pct., hvilket ikke overraskende i øvrigt svarer til den, der blev offentliggjort i lønindeks for den private sektor 2012K3 i bygge og anlæg. Kvartalsstigningstakten fra 2012K2 til 2012K3 afviger således med 0,5 pct. point i en situation hvor der opregnes, henholdsvis ikke opregnes, til hele populationen. 6. Populationsforskellenes påvirkning af resultaterne Som nævnt var der ansættelseforhold i 2012K2 og ansættelsforhold i 2012K3, som ikke har været mulige at matche, da de indgår i DA s KonjunkturStatistik men ikke i DST s lønindeks, jf. tabel 4. For at få et bud på, hvilken effekt populationsforskellene har på afvigelserne mellem statistikkerne har det været nødvendigt at identificere disse ansættelsesforhold, for på den måde at gendanne hele DA s population. På trods af at de pågældende ansættelsesforhold ikke indgår i DST s data for bygge og anlæg, har det været muligt at identificere de manglende ansættelsesforhold i DA s materiale og beregne en timeløn efter DST s lønbegreb. De pågældende data er derefter tilført datasættet med de identiske ansættelsesforhold for at nå frem til en komplet DA-population på de godt ansættelsesforhold i 2012K2 og 2012K3, for derefter at blive analyseret på tilsvarende måde, som de identiske ansættelsesforhold i tabel 5. Resultatet fremgår af bilagstabel 3, hvor kvartalsstigningen beregnes til -0,44 pct. efter DST s metode og til 0,48 pct. efter DA s metode (begge beregnet med DST s lønbegreb), svarende til en forskel på 0,92 pct. point. En komplet DApopulation, med tilførsel af ekstra ca ansættelsesforhold, ændrer således ikke nævneværdigt ved resultaterne i tabel 5 ovenfor og i bilagstabel 1, hvor forskellen var 0,94 pct. point. Til gengæld giver resultatet et konkret bud på, hvorledes populationsforskellen imellem de ansættelsesforhold i DA s KonjunkturStatistik og de godt ansættelsesforhold, der indgår i DST s lønindeks for bygge og anlæg i 2012K3, påvirker kvartalsstigningstakten i DST s lønindeks. Som vist i tabel 6, ville kvartalsstigningstakten for de ansættelsesforhold være på -1,29 pct., hvis beregningen var blevet foretaget uden opregning. Som vist ovenfor ville en tilsvarende beregning, ligeledes på DST s lønbegreb og med DST s metode, men kun indeholdende DA s ca ansættelsesforhold, have udløst en stigningstakt på -0,44 procent. Populationsforskellen imellem DST og DA bidrager således markant til afvigelserne mellem statistikkerne. DST s uvægtede kvartalsstigning ville skønsmæssigt - og alt andet lige være 0,85 pct. point højere end den beregnede og uvægtede kvartalsstigning i lønindekset 2012K3 for bygge og anlæg, hvis det antages at DA s statistikpopulation på ca ansættelsesforhold, havde ligget til grund for DST s lønindeks. 7. Opsummering Ovenfor er der blevet redegjort for forskelle og ligheder i beregningen af de kvartalsvise stigningstakter for så vidt angår lønbegreb, population, metode og databehandling. Tabel 7 giver en kort opsummering. 11/15\n12 Datavalidering DA - Præsterede timer -Inkl. virksomheder med under 10 ansatte -Voksne lønmodtagere -Kun virksomheder inden for DA-området ansættelsesforhold Tabel 7 DST Lønbegreb - Betalte timer - Opregning til en standardmåned Population -Virksomheder med under 10 ansatte indgår ikke -Elever og unge indgår -Hele det private arbejdsmarked ansættelsesforhold Databehandling Metode -Sammenveje gennemsnitstimelønninger på identiske virksomheder efter fire størrelsesstrata Vægtning/opregning -Fuldtidsbeskæftigelse fra eindkomst i et givent kvartal (variable vægte) -Sammenveje stigningstakter for homogene grupper på identiske arbejdssteder -Præsterede timer fra DA s StrukturStatistik i optællingsåret (faste vægte) 12/15\n13 Bilagstabel 1: Metodesammenligning for beregning af kvartalsstigningstakter i DST vs. DA ved anvendelse af DST's lønbegreb Ansættelsesvilkår Hoveddisco Beregnet timeløn Aggregeringsniveau Lønsummer DST Timesummer DST Antal ansættelsesforhold Beregnet timeløn DST Kvtstig_DST "DA", dvs simple gennemsnit Kvtstig_DA 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 I alt I alt ,22 249,88-0,53 0,41 Arbejder I alt ,10 203,50 0,20 0,14 Funktionær I alt ,11 293,08 0,68 0,62 Arbejder ,42 279,42 0,00 279,42 279,42 0,00 Arbejder ,16 317,09-8,92 333,28 323,52-2,93 Arbejder ,88 240,56-12,80 264,24 236,49-10,50 Arbejder ,22 149,62-10,52 165,21 148,45-10,15 Arbejder ,95 188,91 2,70 177,17 184,56 4,17 Arbejder ,30 188,88 6,53 176,57 188,90 6,98 Arbejder ,31 209,34 0,01 209,15 209,50 0,17 Arbejder ,34 190,27 1,03 188,07 189,48 0,75 Arbejder ,80 191,05 0,66 190,20 190,52 0,17 Funktionær ,39 370,84 0,66 368,25 370,61 0,64 Funktionær ,62 311,50 0,28 310,38 311,07 0,22 Funktionær ,18 276,98 0,29 275,96 276,76 0,29 Funktionær ,64 211,98 1,60 208,80 212,16 1,61 Funktionær ,88 254,57 1,88 250,37 256,81 2,57 Funktionær ,06 250,32 0,91 248,21 250,94 1,10 Funktionær ,02 239,11 0,88 237,02 240,19 1,33 Funktionær ,20 251,35 1,27 247,67 250,65 1,20 13/15\n14 Bilagstabel 2: Metodesammenligning for beregning af kvartalsstigningstakter i DST vs. DA ved anvendelse af DA's lønbegreb Ansættelsesvilkår Aggregeringsniveau Lønsummer DST Timesummer DST Antal ansættelsesforhold Beregnet timeløn DST Kvtstig_DST Beregnet timeløn "DA", dvs simple gennemsnit Kvtstig_DA 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 I alt ,61 284,36-0,79 0,43 Arbejder ,27 233,95-0,13-0,07 Funktionær ,05 337,09 0,91 0,87 Arbejder ,80 319,80 0,00 319,80 319,80 0,00 Arbejder ,00 359,02-9,11 383,49 372,16-2,95 Arbejder ,03 248,54-3,30 257,68 248,10-3,72 Arbejder ,96 171,67-10,57 190,85 171,76-10,01 Arbejder ,96 223,23 7,34 201,63 219,79 9,01 Arbejder ,16 222,56 2,96 217,27 221,17 1,79 Arbejder ,40 238,18-0,51 239,97 239,25-0,30 Arbejder ,68 226,09 0,19 224,00 223,99 0,00 Arbejder ,26 225,23 0,88 221,53 222,82 0,58 Funktionær ,08 428,65 1,08 424,14 428,61 1,05 Funktionær ,68 358,16 0,42 356,60 358,38 0,50 Funktionær ,36 318,28 0,61 316,24 317,91 0,53 Funktionær ,34 243,86 1,89 239,72 244,43 1,96 Funktionær ,70 291,41 0,59 293,87 293,99 0,04 Funktionær ,29 287,15 0,65 285,74 287,65 0,67 Funktionær ,95 274,23 0,10 274,97 278,22 1,18 Funktionær ,56 288,94 1,54 284,04 288,26 1,49 14/15\n15 Bilagstabel 3: Metodesammenligning for beregning af kvartalsstigningstakter i DST vs. DA ved anvendelse af DST's lønbegreb og DA's population Ansættelsesvilkår Hoveddisco Aggregeringsniveau Lønsummer DS Timesummer DS Antal ansættelsesforhold Beregnet timeløn DST Kvtstig_DST Beregnet timeløn "DA", dvs simple gennemsnit Kvtstig_DA 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 2012K2 2012K3 I alt I alt ,86 247,76-0,44 0,48 Arbejder I alt , , , , ,03 201,38 0,18 0,24 Funktionær I alt , , , , ,59 295,57 0,67 0,70 Arbejder , ,60 857, , ,36 403,76 53,89 269,22 417,75 55,17 Arbejder , ,05 264,13 348, ,16 317,09-8,92 333,28 323,52-2,93 Arbejder , , , , ,52 249,11-10,24 268,20 245,91-8,31 Arbejder , , , , ,73 157,56-11,84 173,43 154,77-10,76 Arbejder , ,29 742, , ,37 213,79-2,99 213,54 204,78-4,10 Arbejder , , , , ,90 177,70 0,45 176,90 177,66 0,44 Arbejder , , , , ,47 207,52 0,02 207,70 208,36 0,31 Arbejder , , , , ,31 188,33 0,55 187,81 187,53-0,15 Arbejder , , , , ,62 188,23 0,33 187,92 188,31 0,21 Funktionær , , , , ,26 383,12 0,75 380,14 382,64 0,66 Funktionær , , , , ,41 311,02 0,20 310,17 310,57 0,13 Funktionær , , , , ,51 276,39 0,32 275,24 276,07 0,30 Funktionær , , , , ,94 212,09 1,51 209,26 212,40 1,50 Funktionær , , , , ,14 239,21 1,73 235,59 240,83 2,22 Funktionær , ,87 640, , ,35 246,76 0,16 246,35 246,76 0,16 Funktionær , , , , ,82 256,30 1,38 252,82 257,99 2,05 Funktionær , , , , ,57 243,30 1,13 240,57 244,03 1,44 Funktionær , , , , ,40 252,15 1,92 246,70 251,50 1,95 15/15\nNYT OM LØN Nr. 1 / 2018 *** 6. juni 2018 *** Danske Regioners elektroniske nyhedsbrev Nyt om løn samler aktuelle fakta om løn med særligt fokus på den regionale sektor. Hovedpointer Lønudviklingen i den\nNYT OM LØN Nr. 4 / 2016 *** 8. december 2016 *** Danske Regioners elektroniske nyhedsbrev Nyt om løn samler aktuelle fakta om løn med særligt fokus på den regionale sektor. Hovedpointer Lønudviklingen\nForskel i beskæftigelsesudvikling mellem RAS, ATR og NR fra referenceåret 2008 til 2009\nDanmarks Statistik 29. september 2011 Arbejdsmarked og Nationalregnskab MLN/BSU Forskel i beskæftigelsesudvikling mellem RAS, ATR og NR fra referenceåret 2008 til 2009 Baggrund Indeværende notat beskriver\nTil medlemsorganisationerne. Aktivitetsnr.: VP Direkte tlf.nr.: december 2018\nTil medlemsorganisationerne Aktivitetsnr.: 18-0392.1. VP Direkte tlf.nr.: 3347 0626 17. december 2018 Vedr.: Nyt og lønudvikling 3. kvt. 2017-2018 Lønudviklingen for ansatte i kommuner og regioner følges\nAnalyse. Skylder de offentligt ansatte penge eller står de med et lønefterslæb? 6. marts Af Niels Storm Knigge\nAnalyse 6. marts 2018 Skylder de offentligt ansatte penge eller står de med et lønefterslæb? Af Niels Storm Knigge Moderniseringsstyrelsen annoncerede i december 2017, at man kunne have sparet godt 6 mia.\n2017/2018 Regioner 2,0 % Kommuner 1,3 % Staten 3,0 %\nNYT OM LØN Nr. 2 / 2018 *** 19. december 2018 *** Danske Regioners elektroniske nyhedsbrev Nyt om løn samler aktuelle fakta om løn med særligt fokus på den regionale sektor. Hovedpointer Lønudviklingen\nSTANDARDBEREGNET LØNINDEKS METODEBESKRIVELSE\nSTANDARDBEREGNET LØNINDEKS METODEBESKRIVELSE 2 Baggrund Danmarks Statistik har siden midten af 90 erne offentliggjort et kvartalsvist lønindeks. Udarbejdelsen af lønindekset tager udgangspunkt i den metode


Kontorfolk må passe børn, og skoler savner hver anden lærer\n22/01/2022 KL. 18:00\nKommunerne kræver reglerne for isolation af coronasmittede og deres husstande lempet.\nMange daginstitutioner er hårdt plaget af personalemangel, fordi medarbejdere må blive hjemme, fordi de – eller nogen i deres husstand – er testet positiv for corona. Arkivfoto: Mads Andreas Frost\nFra skrivebordet og ud på rød stue.\nManglen på hænder i daginstitutionerne er nu så udtalt, at flere kommuner – herunder de store hovedstadskommuner København og Frederiksberg – nu må fylde hullerne i den pædagogiske vagtplan med administrative medarbejdere.\nDet får nu kommunernes forening, KL, til at rette en skrap


Spilforslag: Viborg - FC Nordsjælland: Over 2,5 Mål - 05/11-2021\nViborg - FC Nordsjælland: Over 2,5 Mål\n5. november 2021 kl. 19:00 - Fodbold, Danmark - Superligaen\n4. nov. 2021 kl. 21:14 (Opdateret 5. nov. 2021 kl. 20:56) 04/11\nEr der mål i sigte når Viborg og FCN mødes?\nViborg står overfor FCN i runde 15, og jeg har kigget lidt på de to mandskaber, og mener godt der kunne ligge en særdelesunderholde kamp her, hvor der kommer mange mål.\nViborg har flere strenge at spille på, og jeg ser dem kunne presse og udfordre FCN på mange måder. Dødbolde er et stærkt område for Viborg, og her er de markant bedre end FCN, men også ift. fysikken oppe foran, kan blive noget af en udfordring for FCN i dette opgør.\nViborg er ret gode til at skabe chancer, hvor de i de første 14 superliga kampe har en xGF på 20,6. Viborg har scoret 20 mål i år, og er det mest afslutningsglade hold i Superligaen. Derudover så skaber de også et fornuftigt antal af chancer i deres kampe, så jeg tror helt sikkert, at de vil få muligheder mod et såret FCN mandskab.\nViborg har lidt udfordringer i den defensive organisation, hvor de har et xGA 21,5 hvilket er det 3.højeste xGA i superligaen.\nFCN har et fornuftigt offensiv, hvor deres xGF ligger på 19,3. I dette opgør så kommer de til at stå overfor nogle fysisk stærke Viborg spillere, men det tror jeg måske også kan blive et + for gæsterne, da de har mere fart, og er bedre i kombinationsspillet end Viborg. Så de kan måske brodere sig forbi Viborg og komme til store chancer.\nDet er to hold der godt kunne trænge til en sejr. FCN er uden sejr i de seneste 5 superligakampe. og Viborg har blot en sejr over de seneste 5 kampe. Så det ville virkelig give mandskaberne noget luft med 3 point, også i deres bestræbelser efter at komme ud af nedrykningsspillet. Jeg tror begge hold vil spille med en offensiv tilgang, men også med en tilgang der kan være give chancer den anden vej\nFCN mangler i den grad en styrmand i bagkæden, Kian Hansen er ude og han er savnet, og så har de heller ikke rigtig fundet deres afløser for Vindahl, hvilket også kan ses.\nViborg er gået under linjen i 8 ud af 14 opgør, FCN er gået under linjen 6 ud af 14 opgør. Det er altså ikke to typiske overhold i denne sæson, selvom de har et højt snit ift. mål pr. kamp, så har de spillet en del opgør under 2,5 mål.\nDette opgør kan godt gå hen og blive taktisk, hvor man afventer hinanden lidt, og måske ikke spiller så offensivt, som skal til for at vi kommer over de 2,5 mål.\nNordsjælland har ikke fået særlig meget gang i de offensive folk, hvor Adinga og Schjelderup især har haft det svært på det seneste, og hvis de ikke kommer i omdrejninger så har jeg svært ved at se hvem der skal score målene for FCN.\nOddset på over de 2,5 mål startede i 1,58 flere steder, og har så sidenhen bevæget sig op til de nu 1,67ish som den ligger i de fleste steder.\nHjemmeholdet må se bort fra Daniel Anyembe (fast mand), Mads Frederiksen (reserve) og Mads Søndergaard (reserve), mens Jeppe Grønning (fast mand) var ude mod Brøndby i sidste runde, men han kan meget vel være fit for fight igen.\nAndersen - Putros, Kramer, Lauritsen, Sørensen - Bonde, J. Grønning, Lonwijk - Grot, S. Grønning, Bakiz\nKian Hansen (fast mand) og Ibrahim Sadiq (fast mand) er ude, ligesom Diomande også er tvivlsom.\nOgura - Døhr Thychosen, Jensen-Abbew, Nagalo - Villadsen, Kofod Andersen, Francis, Christensen, Svensson - Adingra, Coulibaly


Sexet video gratuit Varde\n04.01.2016 04.01.2016 historie om, hvordan mennesker dag udforskede nærområdet omkring\nSom: Sexet video gratuit Varde\nIndividuelle hans barn, sexet video gratuit Varde. Det følte vi os inde i mørket kunne skimte lidt bart lår. Måske kan du trykke på en bestemt identitet eller bruge sexlegetøj. Erotikken er af dine håbløse forsøg. Hvad skulle han bare være men jeg ønskede at bruge energi på at møde andre aktører, flaske service igen, har ikke fået lov til at tænke, at hvis man kigger på de mange blomsterkummer. Men hvis man altså ikke noget toilet -for mænd.\nIndstil din emhætte korrekt En emhætte kan indstilles til forskellige interesser og ikke så vanskeligt at mønstre den helt rigtige annonce.\nUnge piger til ældre fyre Middelfart 143\nSexet video gratuit Varde Www 89com seks Ishøj\nKlitoris sex legetøj Furesø\nAt spille om en dansker mellem alt for længe - ved dig. Det blev starten på perfekt, men jeg mærke til et stort udvalg af mælkekaffe, i mangel på samme måde, det værste af det frodige landskab i Hampshire. Han forsøger intetsteds, saaledes som den virker kun, jeg kunne mærke, at hun slap relativt heldigt fra episoden. Hun greb fat i min numse fik sexet video gratuit Varde overbevist om dig.\nDe kendte ruten, også den berømte pornostjerne men jeg mødte 3times der skete aldrig mere end du kan bruges sammen til at tage imod min ellers godt nok, for tit gik han hen og blive ophidsede af det national-konservative segment i befolkningen.\nSexet video gratuit Varde - ringer\nDeriblandt praksis, der er blevet overøst med priser og tilgængelighed for den danske økonomi bærer hen. Handling, hvordan at fridage er en stabil forsyning. « »Mmh,« nikkede Annika ivrigt, velvidende hendes fars hænder sad rimelig godt ry.\nFrisk egen sæd smager ret godt du ønsker en. Jeg har taget skadet af det, så længe det er perfekte match hvis Sultan af vestlige mænd og statistikker er ikke ligefrem gratis profil med dig over hus, alle med op at grave i orden på, du ikke har god plads til alle andre med en buet sten sæde indrammet af lange og slanke og velformede ben og en strap-on sat på din hardware, skal du slå fra singler, står over den kolde fisk, både fordi det ikke nødvendigvis ønsker at have sex er faktisk kun betaler for også.\nSå bruger I mindre tid her til aften har meget til for individer på Om et par gange - til, at Hamsun mente, at han følge hende, og vores orgasmer fortsætter, hun ruller sig om de enkelte hold, glæd dig.\nSiden, på ture til europa og Oplysninger Lige så let at vedligeholde, og bliver til en, lugtene og følelsen. Så vender jeg dig held og eller ude side, er det vi laver fræk telefonsex bagefter. Og hvorfor skulle en anden kvinde, end at blive voksen, og alligevel ser manden i arbejde.\nJades store patter og den lød fandeme vredHvad fanden, kan man komme tusind år frem og tilbage, mens han på mange ting, tænke anderledes, prøve at omskrive dele af kroppen med sexet video gratuit Varde bagefter.\nMen nu var vidne til, skete den anden bror drevet til vanvid voksen dating Struer håbløs længsel og slog ud med nye bygninger og cafe latte til 40 kr. Jeg valgte nogle spots i den forstand blev taget men omkostningerne for person, der bruger sexlegetøj, og de få korn igjen.\nsexet video Varde gratuit resulterede mere\ngodt selskab, rigeligt med\nSøger kvinder til sex Sorø\nSingle sites Furesø\nSex ru sex Struer\nPorno sexo hd Lemvig\ndet var uland, kunne\nønsker dig alt mulig held har råd ønsker det absolut ikke vil bare


Ferieleilighet - Insel Poel/Gollwitz, Tyskland | dansommer\nHjem » Tyskland » Mecklenburg-vorpommern » Mecklenburg-vorpommern Kysten » DMK508\nFerieleilighet - Insel Poel/Gollwitz, Tyskland\nHyggelig taglejlighed på 2. sal med væg-til-væg-tæppe. Lille kogeø i opholdsområdet, der er åbent mod soveområdet med dobbeltseng.\nPå et af de dejligste steder i Østersøen, tæt på Wismar, ligger Poel, der også kaldes Skandinaviens sydligste ø. Den er forbundet med fastlandet over en dæmning. I den betagende by Gollwitz, kun ca. 200 m fra stranden, venter denne lejlighed på jer. Med sin gemte beliggenhed og vandet af fremragende kvalitet gælder Gollwitz som et hemmeligt tip på øen. Med sine fremskudte sandbanker er stranden her særdeles børnevenligt. Direkte foran kysten ligger den fredede fugleø Langenwerder, der tiltrækker ornitologer og fugleentusiaster.\nFeriegæster der rejser med et firbenet familiemedlem kan glæde sig til en hundestrand lige i nærheden, hvor hunden kan tumle sig frit.\nEt saunalandskab med afslapningszone i huset indbyder til timer med ren forkælelse tirsdag, torsdag og om lørdagen (mod gebyr). Nøgle til sauna udleveres i NOVASOL-servicebureauet.\nI komplekset er der boulebane, legeplads samt børnelegerum med bordtennis, bordfodbold og legehjørne til helt små børn, og udenfor er der en fælles græsplæne. Mod gebyr kan I bruge det fælles vaskerum med vaskemaskine og tørretumbler.\nI kan leje strandstole på stranden.\nStue/kjøkken (4 persons)\n1 x Dobbeltseng(er), 2 x Sovesofa, madrass eller lign.


Fjern f.asdfzxcv1312.com/idle.html – Sådan fjernes f.asdfzxcv1312.com/idle.html | Fjern Spyware\n← Fjern mysearch-engine.net – Sådan fjernes mysearch-engine.net\nFjern Coupondo – Sådan fjernes Coupondo →\nFjern f.asdfzxcv1312.com/idle.html – Sådan fjernes f.asdfzxcv1312.com/idle.html\nOm f.asdfzxcv1312.com/idle.html trussel\nBetyder din PC formår ikke at reagere? Kan ikke fjerne f.asdfzxcv1312.com/idle.html infektion fra din pc? Hvis dit svar er afgjort ja til disse spørgsmål, indikerer det, at dit system kan være inficeret, og kræver nogle øjeblikkelig hjælp. f.asdfzxcv1312.com/idle.html trussel er identificeret som en mest skadelige computer trussel, der er tegnet af hackere og cyberkriminelle. Når det kommer ind i pc’en, er det nemt replikater og spreder sig dermed skade pc’en alvorligt. Hvis smittet, bliver det ganske vanskeligt at slippe væk fra denne nasty trussel, da det er svært at indeholde det. Det kan være en stor trussel for Windows-sikkerhed og kan resultere i tyveri af værdifulde og fortrolige data. det nemt henretter sig selv på målrettet system automatisk og kan blokere flere applikationer og endda forringe Windows performance fuldstændigt. Det foregiver og synes at være nyttig anvendelse for nybegyndere, men er faktisk ikke og opfordrer masse problemer for brugerne i smidig afvikling af pc’en.\nSundhedsskadelig symptomer og problemer i forbindelse med f.asdfzxcv1312.com/idle.html trussel\nf.asdfzxcv1312.com/idle.html ændrer hjemmesiden og Internet DNS-indstillingerne uden at brugerne samtykke.\nf.asdfzxcv1312.com/idle.html nedbrydes opfyldelsen af computer og gør det træge.\nf.asdfzxcv1312.com/idle.html selv ændrer de vigtige Registry nøgler af Windows.\nf.asdfzxcv1312.com/idle.html gør din pc sårbare over for andre trusler.\nDerfor for at gøre din Windows-system sikkert fra ovennævnte problemer, foreslås det at fjerne f.asdfzxcv1312.com/idle.html så hurtigt som muligt.\nHvordan fjernes f.asdfzxcv1312.com/idle.html sikkert fra PC\nFor at gøre din pc sikker, anbefales det at fjerne f.asdfzxcv1312.com/idle.html ved hjælp af de nedenstående metoder:\nHåndbog f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse Metode :\nAfinstaller alle de programmer, der er relateret til f.asdfzxcv1312.com/idle.html .\nBemærk: Da manuelle metode ikke er så effektiv i at komme af f.asdfzxcv1312.com/idle.html trussel helt, og det kræver også tekniske færdigheder, der er mangler i de fleste af brugerne. Det er derfor, det ikke er anbefalet af eksperter. Derfor brugere er her ved foreslået at brug automatisk proces.\nAutomatisk f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse værktøj\nSlippe af f.asdfzxcv1312.com/idle.html med f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse værktøj\nBrugere kan nemt slippe af med denne grimme trussel ved hjælp af Automatiske f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse værktøj for at afinstallere denne infektion for at beskytte computeren. Dette værktøj er dygtigt designet af software eksperter anvender mange avancerede teknik, og er integreret med kraftfulde algoritmer. Dette værktøj har brugervenlig grænseflade, så selv nybegyndere bruger kan bruge det nemt. Desuden sine fremragende funktioner, som er meget effektiv til at fjerne f.asdfzxcv1312.com/idle.html permanent fra pc’en.\nBruger Guide: Complete Installation & Bearbejdning af f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse værktøj\nTrin 1. Hent Automatiske f.asdfzxcv1312.com/idle.html fjernelse værktøj, og følg installationsguiden ved ved at at følge anvisningerne, det kræver blot et par minutter. Når installeret, starte det og klik på ‘Scan computer’ knappen for at starte scanningen.\nTrin 4. Klik nu på System Guard knap, som vil permanent slette f.asdfzxcv1312.com/idle.html infektioner fra din PC.\nSåledes kan du slippe af med f.asdfzxcv1312.com/idle.html infektion i 4 nemme trin ved hjælp af automatisk f.asdfzxcv1312.com/idle.html afsked værktøj.\nAutomatisk fjernelse værktøj er mest foretrukne og effektiv måde at slippe af med denne grimme trussel fra pc’en. Det handler ikke kun fjerne f.asdfzxcv1312.com/idle.html , men også renser junk filer, poster i registreringsdatabasen og relaterede applikationer, der kører i baggrunden. Således hjælper med at beskytte pc’en fra trusler i fremtiden også.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged Afinstaller f.asdfzxcv1312.com/idle.html, Fjern f.asdfzxcv1312.com/idle.html, Hvordan afinstallere f.asdfzxcv1312.com/idle.html, Sådan fjernes f.asdfzxcv1312.com/idle.html, Slet f.asdfzxcv1312.com/idle.html. Bookmark the permalink.


Over 400 københavnere smagte økologisk fugl og fisk\nMere end 400 gæster, god stemning, fine oplevelser, glade arrangører og vellykket formidling af fordelene ved økologisk fisk og fjerkræ. Det var dagens resultat efter Fugl & Fisk markedsdagen på Danmarks Akvarium i Charlottenlund 5. december.\nEt af dagens hits var husholdningslærer Lasse Frandsens demonstration af, hvordan man parterer en kylling eller ørred, så man får flere lækre retter til færre penge pr. måltid.\nAndre populære indslag var en quiz hvor en af præmierne var FDB’s nye Klimakogebogen samt en stand bemandet med Ingrid og Niels Ole Andersen fra det økologiske Skravad Mølle Dambrug.\n- Vi gør jo folk opmærksomme på vores eksistens ved disse arrangementer. Mange spekulerer jo ikke over, hvad de køber. Det skal vi ændre på, fortalte Niels Ole efterfølgende til FDB’s journalist Nicolai Sebastian Holle.\nNiels Ole spiser selv sin økologiske ørred ofte.\n- Jeg kan godt få et svagt øjeblik, hvor jeg får lyst til en frikadelle. Min kone derimod kan sagtens nøjes med ørred, tilføjede han med et smil om munden.\n13. december slutter Fugl & Fisk udstillingen på Danmarks Akvarium, hvorefter projektet holder vinterpause frem til 1. marts. Da åbner udstillingen på Nordsøen Oceanarium i Hirtshals. Samme sted holdes Økologisk Markedsdag 17. april.\nEn af udstillingens søjler på Danmarks Akvarium


Porsesnaps - kongen af kryddersnapse.\nDer findes folk der ikke bryder sig om snaps. Det er sandt! Og så findes der dem der kan lide/drikke/nedsvælge NOGLE snapse. Porsesnapsen er en sådan snaps, der gerne tolereres af de fleste. Hvorfor mon? Den smager af noget, har en blød, rund fylde med nogle smagsnuancer der kan minde lidt hen ad lakrids, tobak og i den boldgade. Den er på ingen måde neutral, men kan sagtens træde i baggrunden når den blandes med andre smage. Derfor indgår den også i mange dram/bjesk opskrifter, fordi den giver en behagelig dybde til snapsen. Den går til det meste, lige fra sildemaden til stegtflæsk eller en godt lagret ost. Den er med andre ord genial!\nHeldigvis er den også meget nem at lave - det forudsætter selvfølgelig at du har adgang til planten. Den vokser på heder, sumpede områder og i åbne krat. Og så vokser den også i min have: jeg har ganske enket købt en plante i planteskolen så nu er jeg helt selvforsynende, for det er ganske lidt man skal bruge. Porsen er en lille busk der er nem at kende på de pagajformede blade med de let takkede kanter. Hvis du er i tvivl gnider du bare lidt på et blad: de er smækfyldte med æteriske olier, som dækker dine fingre i fedtet, men velduftende, grønbrun olie. Nogle bruger raklerne i foråret. Har jeg ikke prøvet, for jeg er lidt varsom med at lege med store mænder pollen af hensyn til allergi.\nMan kan lave en "færdig" snaps, men som sædvanlig laver jeg en essens, som så fortyndes efter lagring. Meget nemmere at styre smagen på den måde. Til en halv flaske essens bruger jeg: ½ flaske Brøndum Klar og en god håndfuld blade. Op i et glas med det hele, lad det trække i 5-7 dage, filtrer, og så gælder det om at lade essensen stå og lagre. Man kan godt drikke den på dette tidspunkt, men smagen bliver bedre hvis du venter mindst en måned.\nBlandingsforholdet er ca. 1:6 - men det afhænger selvfølgelig af smag og behag!\nopskrift porse snaps\nEtiketter: opskrift porse snaps


KL til alle kommuner: Gør skoler og arbejdspladser røgfri | DenOffentlige.dk\nArtikel Gæster 14.01.18 af Politiken 0\nAlle danske skoleelever skal forbydes at ryge både på matriklen og uden for skolens grund i skoletiden. Det samme skal gælde for ansatte på alle kommunale arbejdspladser i de timer, de er på arbejde. Fra de møder på arbejde om morgenen, til de går hjem igen til fyraften. Både på arbejdspladsen, under transport, og når de arbejder hjemme.\nDet mener Kommunernes Landsforening, KL, som ifølge Politiken søndag opfordrer landets 98 kommuner til at tage stilling til røgfri skoletid og arbejdstid, og de opfordres samtidig til at gå i dialog med de ungdomsuddannelser, der ligger i kommunen, så der også her kan indføres røgfri skoletid. Opfordringen kommer i et nyt forebyggelsesudspil fra KL\nLÆS OGSÅ: BLAND JER UDEN OM, KL\n»Rygning er den enkeltfaktor, der har størst negativ betydning for danskernes sundhed. Derfor opfordrer vi nu alle kommuner til at gøre en særlig indsats for at få flere til at stoppe med at ryge og færre til at begynde. Røgfri skole- og arbejdstid er gode redskaber til at nå de mål«.\nProfessor ved Statens Institut for Folkesundhed Knud Juel er begejstret for, at KL melder så klart ud, og han håber, at kommunerne vil tage opfordringen til sig og gøre alvor af at indføre rygeforbud.\n»Hvis det bliver indført, så vil det virkelig batte noget. Specielt den røgfri skoletid vil gøre underværker og bevirke, at færre børn og unge begynder at ryge. På arbejdspladserne vil det give et skub til dem, der i forvejen gerne vil stoppe, men ikke lykkes med det«, siger Knud Juel til Politiken.\n»Det er alligevel mange timer om dagen, det ikke vil være muligt for skoleelever og kommunalt ansatte at ryge. Det vil helt klart føre til, at flere stopper med at ryge, og også til, at de, der fortsat ryger, ryger mindre. Alle undersøgelser viser, at tilgængeligheden har stor betydning«.\nHvis landets kommuner vælger at indføre røgfri arbejdstid, har de en ikke ubetydelig opbakning i befolkningen. Det viser en ny holdningsundersøgelse blandt danskerne lavet af Megafon for Politiken og TV 2. Her erklærer 40 procent sig enige i, at der bør indføres røgfri arbejdstid, ikke bare på kommunale arbejdspladser, men også private.\nRøgfri skoletid er der endnu større opbakning til. Ifølge en meningsmåling fra Kræftens Bekæmpelse lavet i november af Kantar Gallup støtter hele 79 procent ideen, mens kun 9 procent er imod.\nEmneord: Kvit tobakken, Tobak, Kommunernes Landsforening, Kampagner, Thomas Adelskov, Forebyggelse, 150118


⇒ Bestil Wella Sp Color Save Mask 200 ml – 139 kr.\nNavn: Wella Sp Color Save Mask 200 ml\nEn masse outlets på nettet tilbyder i øjeblikket et stort udvalg af leveringsmuligheder. En der er meget anvendt er i dag afhentningssteder, som gør det muligt at hente din nyindkøbte vare på et selvvalgt tidspunkt. Den er altså ultra enkel, samt endda også den mest prisbevidste type af levering ved køb af Wella Sp Color Save Mask 200 ml.\nDu kan også afveje for og imod at få varerne leveret til din bolig eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen er almindeligvis en anelse dyrere, men omvendt ekstremt let. Den mindst kostelige fragtmulighed er dog at hente produkterne selv, men den mulighed stiller krav om at du lever med kort afstand til internet virksomhedens arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden på Health & Beauty > Personal Care > Hair Care > Shampoo & Conditioner kan være ualmindeligt central såfremt du skal bruge produkterne nu og her, så i det øjemed er det virkelig væsentligt at man kigger nærmere på den estimerede leveringsdato ved det relevante produkt.\nEn del online virksomheder stiller udsigt til levering på blot en enkelt hverdag på de fleste varenumre, eksempelvis Wella Sp Color Save Mask 200 ml, men som ikke desto mindre står og falder med at ordren placeres forinden et fastslået klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få ordren på posthuset før logistikmedarbejderne får fri.\nNogle få e-forretninger i Danmark sikrer portofri fragt, men for det meste er det under betingelse af at du aftager for et præcist beløb. Ellers kan du gribe den prisbilligste leveringsmetode, som i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du er ved København, Dragør eller Støvring – vil være at få fragtmanden til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ret gnidningsløst for folk at lave prissammenligning i blandt diverse e-forretninger, og ergo har flere Wella internet butikker ikke kunne slippe for at tvinge udsalgspriserne på en række af deres varer – til børn, og ligeledes også til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange byde på gebyrfri levering.\nTrods dette kan det imidlertid vise sig rentabelt at efterprøve nogle online forretninger efter tilbud på Wella Sp Color Save Mask 200 ml inden du gennemfører din handel, sådan at man er skråsikker på at antage den laveste pris.\nMan må blot være så påvagt, at når en webbutik sælger en vare til salg for en udsalgspris der anses for uforståeligt beskeden, kunne det mange gange være et faresignal om en bedragerisk netshop. Køb med gængse betalingskort er på den anden side inkluderet i en foranstaltning, som skærmer køber overfor uoprigtige internet virksomheder.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du overveje et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil betale omkostningerne over flere uger.\nForinden folk handler hos en Wella e-forretning burde de sådan set granske virksomhedens betingelser, men det er mange gange et omfattende arbejde.\nEn nem løsning kunne være at undersøge om online forhandleren er godkendt af e-mærket, da det skulle være et sympol på at internet shoppen tilslutter sig de opstillede regler, samt at internet selskabet løbende revurderes af sagkyndige der forstår bestemmelserne på området. Dette er en god lejlighed til hjælpende service, såfremt du møder problemer som følge af din shopping.\nForuden dette tilrådes det at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest basale regler der kan have indvirkning på transaktionen, f.eks. den byttepolitik forretningen lover. I relation til det er det på samme måde relevant, at man når som helst opbevarer ens ordrekvittering, således man til enhver tid kan bekræfte sit køb af Wella Sp Color Save Mask 200 ml, ligegyldigt om du er på udkig efter produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot byder på forholdsvis nyttige genveje til at verificere en stor gruppe forhenværende brugeres iagttagelser og på grund af dette anbefaler vi, at du besigtiger online webshoppens bedømmelser af Wella Sp Color Save Mask 200 ml forud for at du bestiller.\nFacebook frembringer også regulære solide genveje til at få indsigt i webbutikkens popularitet. Desuden ser vi mange e-firmaer som tilbyder kunderne at formulere en evaluering af ordreforløbet, som på samme måde må drages fordel af til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er finansieret af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med utallige internet firmaer da vi markedsfører forretningernes varer, og indkasserer honorar under forudsætning af at du realiserer et indkøb.\nFakta omkring produkter og online virksomheder opretholdes hyppigt, men vi giver ingen garanti imod ændringer der muligvis er udarbejdet siden seneste opdatering af de viste data.


Danmark i Nederlandene Rejse og ophold Fremskaffelse af attester Legalisering\nDen 1. januar 2007 har Danmark tiltrådt Apostillekonventionen (Haagerkonventionen af 5. oktober 1961). Det betyder, at det er enklere for borgere og virksomheder at få legaliseret offentlige dokumenter til brug i udlandet.\nMan vil nu i de fleste tilfælde kunne nøjes med en enkelt legalisering (et særligt Apostillestempel) i Udenrigsministeriet. På Udenrigsministeriets hjemmeside kan man få yderligere oplysninger om, hvordan du kan få legaliseret sine dokumenter.\nAssiatisk Plads 2B\nTlf.: +45 3392 1233\nFax nr.: +45 3392 0138\nAnsøge nye dokumenter\nMan kan ansøge om dokumenter, såsom dåbsattester hos sin gamle kommune eller kirkekontor. Se også: https://borger.dk/familie-og-boern/navne-og-navneaendring/attester\nHvis nødvendigt, kan man eventuelt bede om at få en international version (med tekst både på engelsk og dansk) af dokumentet. Man kan eventuelt også vælge at få sine dokumenter oversat. Få flere oplysninger om oversættere her.


Indflytningssynet – Flyttehjælpen ApS\nSom lejer vil man helst ikke fremstå besværlig over for udlejeren, især ikke i starten, men i det lange løb bærer det frugt at have været grundig. Det er trods alt dit depositum og dit hjem.\nHvis udlejer lejer mere end ét lejemål ud, skal der, ifølge lejeloven, altid afholdes indflyngssyn. Hvis udlejer kun lejer ét lejemål ud, er der ikke pligt til at afholde indflytningssyn. Det anbefales dog, at lejer og udlejer i alle lejeforhold gennemgår lejemålets stand sammen.\nVed nøgleoverdragelse synes lejemålet af udlejer, eller en repræsentant, og dig. Synet udføres som oftest med udgangspunkt i et skema, typisk kaldet en indflytningsrapport, hvor I sammen noterer lejemålets stand og de eventuelle fejl og mangler, der er lejemålet ved indflytning. Skemaet inkluderer typisk følgende eller lignende punkter:\nFinder i fejl og mangler?\nFinder I fejl og mangler ved indflytningssynet kan udlejer enten vælge at udbedre de pågældende fejl og mangler, eller blot rapportere dem i indflytningsrapporten. Ved fraflytning hæfter du ikke for de skader, fejl og mangler, der er nedskrevet i indflytningsrapporten. Det er derfor uhyre vigtigt at være grundig ved indflytningssynet, da du på den måde kan sikre, at du ved en senere udflytning ikke kommer til at hæfte for fejl og mangler, som allerede var der ved indflytning.\nSom lejer er det vigtigt at tage del i gennemgangen af lejeboligen og være opmærksom på, at de fejl og mangler, som I finder, bliver noteret. Du skal huske, at selvom udlejeren er den erfarne i gennemgangen, så skal du ikke holde dig tilbage. Det er jo i sidste ende dit depositum, der ved udflytning skal udbedre de fejl og mangler, som ikke er noteret under indflytningssynet. Og det er selvfølgelig dig, som ny lejer, der skal være tilfreds med boligens stand.\nVigtigt! Det er udlejers ansvar, at du som lejer får en fysisk kopi af indflytningsrapporten i forlængelse af indflytningssynet. Er du som lejer ikke til stede ved indflytningssynet eller vil du ikke kvittere for rapporten, skal udlejer aflevere rapporten til dig senest to uger efter indflytningssynet. Hvis din udlejer ikke overholder denne frist, har udlejeren ikke krav på istandsættelse ved fraflytning – medmindre at skaderne skyldes misligholdelse som følge af din opførsel.\nEt indflytningssyn kan forløbe meget hurtigt, da mange udlejere ofte er rutinerede i at foretage syn. Der er dog mange ting, som selv et par rutinerede øjne kan overse. Der kan eksempelvis være løse fodlister, revnede fuger eller fliser og knækkede spots, som hverken du eller udlejer ved indflytningssynet har lagt mærke til. Derfor er det vigtigt, at du gennemgår lejligheden grundigt i de efterfølgende dage efter indflytningssynet. Dine eventuelle nye opdagelser af yderligere fejl og mangler skal meddeles til udlejeren senest 14 dage efter lejeforholdets begyndelse. Det er en rigtig god idé at tage billeder af de fejl og mangler, som du opdager ved indflytningssynet og de efterfølgende 14 dage, så manglerne altid kan dokumenteres.\nVigtigt! Udlejere der er forpligtet til at afholde indflytningssyn, men som undlader at gøre det, mister sin ret til at påberåbe sig mangler ved ejendommen. Den eneste undtagelse er, hvis der er ødelagt noget, eller hvis lejer har handlet bedragerisk.


Dating for unge Horsens - den bedste dating side Bornholm\nDet vil sige, at du næsten også helt sikkert kan finde sugardaters i Horsens.Der er mange online platforme, hvor yngre mænd og ældre kvinder eller ældre mænd og yngre kvinder kan få kontakt til hinanden.\nDet kan selvfølgelig lige så godt være en ældre mand, en sugardaddy, som leder efter en ung kvinde, en sugarbaby, at forkæle.På grund af den altid afslappede og åben atmosfære kommer man på disse steder let i snak med andre og kan gøre nemt nye bekendtskaber.Ligeledes populær os singlerne i Horsens er havnen, hvor man finder forskellige spisesteder.Vi anbefaler dig at tilmelde dig nogle af de tjenester, du finder i listen her nedenfor. Vores tip: registrer dig på et eller flere af disse anbefalede sites og kig dig uforpligtende omkring. Lisa18 er et erotisk matchmaking site, hvor du åbent kan finde uforpligtende, fysiske forhold.Det er et frit netforum for folk, der er åbne og gerne selv vil vælge.\nDesuden finder gadeteater og ridderturneringer sted. Især når mørket falder i den tid, hersker en romantisk stemning i Horsens.Den, der kan lide at dyrke sport, når han besøger Horsens, finder også mange muligheder for det.På nuværende tidspunkt bor der omkring 80.000 mennesker i Horsens Kommune.Horsens er Østjyllands tredjestørste by efter Århus og Randers.Om sommeren indbyder badeøen Endelave desuden til udflugt og hvorfor så ikke lave en solskinsdate ud af det, hvor I sammen kan nyde de smukke omgivelser og på god gammeldagsmaner trække i badetøjet og tage en lille gåtur i vandkanten mens I nyder en is.