TIMSS - International undersøgelse af matematik og natur/teknik\nDPU - Danmarks institut for Pædagogik og UddannelseOm DPUForskningForskningsprogrammer og centreFind en forskerPublikationerProjekterAlle projekterAppIn - Approaching InclusionBarnet i Centrum 2Globe-ABørneliv i ghettoerDansk skolehistorieEt princip møder praksisFremdrift og arbejdsmarkedsrelevansInternationale undersøgelserIEAICILSICCSTIMSSTIMSS 2015TIMSS 2011TIMSS 2007Arkiv PIRLS og TIMSSPIRLSPISARadikalisering og bandeinvolveringSkoleledelse efter reformenSmag for livetStemmer fra en bandeSundhedsfremmende og bæredygtig skoleudviklingSundhedsplejens indsatser i ghetto-lignende boligområderUniversity Reform, Globalization and Europeanization (URGE)Unge udsatte mødre og deres små børnUNIKEAfsluttede projekterForskningsenhederUddannelseVidenAktuelt\nDu er her: AU » Om AU » DPU » Forskning » Projekter » Internationale undersøgelser » TIMSS\nTIMSS er en international undersøgelse i matematik og natur/teknik. TIMSS står for Trends in International Mathematics and Science Study.Læs mere om TIMSSTIMSS 2015TIMSS 2015 er i fuld gang.\nLæs på denne og de følgende sider om den igangværende undersøgelse, men også om tidligere års resultater.Læs mere om TIMSS 2015Tidligere TIMSS undersøgelserTIMSS 2011Resultaterne af den tidligere TIMSS-undersøgelse fra 2011 blev offentliggjort tirsdag 11. december 2012 kl. 10. Download sammenfatning af resultaterne (pdf) Præsentationen fra pressemøde Se hovedresultater Pressemeddelelse: Danske 4-klasse-elever rykker op i top 5 for læsning Bestil rapporten\nPeter Allerup: 'Danske 4. klasseelever i TIMSS 2011 - En international og national undersøgelse af matematik og natur/teknik kompetence i 4. klasse' er udgivet af DPU, Aarhus Universitet. Bestil den fulde rapport (150 DKK plus porto og forsendelse: 65 DKK pr. eksemplar)\nRapporten kan desuden købes hos Danmarks Pædagogiske Bibliotek for 150 DKK. Kontakt Henrik Due Sjørslev, E: hds@dpu.dk , hvis du ønsker at købe rapporten. Download projektbeskrivelsen for TIMSS 2011 (pdf) TIMSS 2007Resultaterne af TIMSS-undersøgelse fra 2007 blev offentliggjort 2008. Læs om resultaterne af TIMSS-undersøgelsen 2007 Om TIMSSTIMSS (Trends in International Mathematics and Science Study) er en international komparativ sammenligning mellem elevpræstationer i fagene matematik og naturfag. Danmark deltager med elever fra 4. klasse. TIMSS-undersøgelserne er planlagt og styret af IEA, International Association for the Evaluation of Educational Achievement. Danmark har hidtil deltaget i TIMSS fra 1995, 2007 og 2011. IEA er en organisation af forskningsinstitutioner, og DPU, Aarhus Universitet, er medlem. Nye IEA-projekter vedtages på årlige generalforsamlinger, hvor repræsentanter fra DPU deltager. Læs mere om IEA Danmark deltager med elever fra 4. klasse\nTIMSS 2015 drejer sig for Danmarks vedkommende om evaluering af elever i 4. klasse; andre lande vælger at deltage med 8. klasseelever eller med begge klassetrin.\nTIMSS 2015 i Danmark koncentrerer sig om 4. klasseelever. På dette klassetrin evalueres eleverne på et kritisk tidspunkt i deres skoleliv, hvor læsning er så meget på plads, at der kan stilles krav om forståelse af fagene matematik og naturfag. En tilegnelse som kan være afgørende for elevernes senere interesse og færdigheder. TIMSS benytter samtlige elever i en klasse, hvorved TIMSS kan evaluere den pædagogiske betydning af 'klassen', lige fra studier af relationer mellem klassekammerater og til lærerens betydning via spørgeskemaer.\nUndersøgelsen er baseret på spørgeskemaer\nDeltagelsen indebærer et engagement fra den enkelte skole af ca. 3 timers varighed for den udtrukne 4. klasse på en dag i perioden marts 2015- slutningen af juni 2015.\nTIMSS undersøgelsen er baseret på spørgeskemaer til skoleledere, lærere og elever samt opgavehefter til eleverne. 17 opgavehefter anvendes i et roteret design.\nPeter N. AllerupProfessorM nimmo@edu.au.dkH bygn. B, 105bP +4587163682P +4521653793\nAndré TorreAC-medarbejderTlf.: +4587163583E-mail: torre@edu.au.dkMaria Nøhr BellingVidenskabelig assistentTlf.: +4593508100E-mail: mahr@edu.au.dkSara KirkegaardVidenskabelig assistentE-mail: g_saki@edu.au.dk


Folimet MediLink A/S, tabletter 5 mg\nSe information om Folimet på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Folimet på pro.medicin.dk.\nFolimet 5 mg, tabletter\nLægen har ordineret Folimet til dig personligt. Lad derfor være med at give medicinen til andre. Det kan være skadeligt for andre, selvom de har de samme symptomer, som du har.\nDet skal du vide, før du begynder at tage Folimet\nSådan skal du tage Folimet\nFolimet anvendes til behandling af blodmangel, som skyldes mangel på folsyre.\n2. Det skal du vide, før du begynder at tage Folimet\nTag ikke Folimet\nhvis du er allergisk over for folsyre eller et af de øvrige indholdsstoffer i Folimet (angivet i punkt 6)\nhvis du har mangel på B12-vitamin, medmindre det er bevist at du har mangel på folsyre.\nKontakt lægen eller apotekspersonalet, før du tager Folimet:\nhvis du har blodmangel, hvor årsagen ikke er kendt\nBrug af anden medicin sammen med Folimet\nleddegigt og betændelse i tyktarmen (salazosulfapyridin)\nepilepsi. De fleste midler mod epilepsi kan nedsætte indholdet af folsyre i blodet, specielt hos børn.\nFolsyre kan nedsætte virkningen af phenytoin mod epilepsi\nforhøjet kolesterolindhold i blodet (colestyramin/colestipol)\ninfektion (chloramphenicol, sulfonamider, trimethoprim)\nBrug af Folimet sammen med mad og drikke\nDu kan tage Folimet i forbindelse med et måltid, men det er ikke nødvendigt.\nDu skal tage Folimet med et glas vand.\nHvis du er gravid eller ammer, har mistanke om, at du er gravid, eller planlægger at blive gravid, skal du spørge din læge eller apotekspersonalet til råds, før du tager Folimet.\nFolimet kan anvendes til gravide.\nFolimet kan anvendes i ammeperioden. Folimet udskilles i modermælken, men der foreligger ingen oplysninger om bivirkninger hos det ammede barn. Tal med lægen, hvis du har spørgsmål.\nFolimet påvirker ikke arbejdssikkerheden og evnen til at færdes sikkert i trafikken.\nFolimet indeholder lactose\n3. Sådan skal du tage Folimet\nTag altid Folimet nøjagtigt efter lægens eller apotekspersonalets anvisning. Er du i tvivl, så spørg lægen eller apotekspersonalet.\nDen sædvanlige dosis er mellem 1 og 4 tabletter (5 - 20 mg) dagligt.\nHvis du har taget for meget Folimet\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har taget mere af Folimet, end der står i denne information, eller mere end lægen har foreskrevet (og du føler dig utilpas).\nHvis du har glemt at tage Folimet\nHvis du holder op med at tage Folimet\nalvorlige allergiske reaktioner (som f.eks. hududslæt, hævelse af ansigt, tunge og svælg, vejrtrækningsbesvær, shock). Kan være livsfarligt. Ring 112.\nrødme, udslæt, kløe og nældefeber.\nBrug ikke lægemidlet efter den udløbsdato, der står på pakningen\nFolimet 5 mg tabletter indeholder\nAktivt stof: Folsyre. Hver tablet indeholder 5 mg folsyre.\nØvrige indholdsstoffer: Magnesiumstearat, gelatine, talcum, kartoffelstivelse, lactose.\nUdseende: Mørkegule tabletter uden delekærv.\nPakningsstørrelser: Tabletbeholder med 100 eller 250 tabletter.\nDenne indlægsseddel blev senest revideret 02/2015


Haarder vil hjælpe kvindelige misbrugere | TV 2 Fyn\nPå baggrund af en sag fra Odense vil sundhedsminister Bertel Haarder gøre det muligt for kvindelige stofmisbrugere at få gratis sterilisation.\n16. feb 2011, kl. 06:00 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nOdense Kommune har henvendt sig til sundhedsministeren med et konkret tilfælde. En kvindelig narkoman, som er parat til at lade sig sterilisere, men ikke har råd.\nNu lover sundhedsminister Bertel Haarder (V) at forsøge at gøre det gratis igen for kvindelige misbrugere. De risikerer nemlig at få syge børn, der for det første får et dårligt liv, og for det andet koster samfundet meget mere end de 13.000 kroner.\n- Jeg vil gerne undersøge, om der er mulighed for at lave en undtagelse, så kvindelige misbrugere kan få foretaget sterilisation gratis, hvis de ikke selv har råd til at betale for indgrebet, siger ministeren i en mail til Ritzau.\nHan understreger, at både kvinden og det ufødte barn skal hjælpes.\n- Der er tale om forholdsvis få personer, så jeg håber, vi på en eller anden måde kan finde midlerne til at hjælpe denne gruppe kvinder. Jeg er altså klar til at finde en løsning, siger Haarder.\nLederen af værestedet Reden i Odense, Tove Nielsen, er dybt forarget over, at det ikke længere er gratis at blive steriliseret. Reden hjælper kvinder, som er stofmisbrugere, ofte også prostituerede.\n- Ingen af vores kvinder får lov at beholde deres børn, siger hun.\nTove Nielsen fremhæver, at det for alle kvinder, også de mest udsatte, er en meget stor og velovervejet beslutning at blive steriliseret.\n- Den beslutning er vores kvinder afskåret fra, for de vil de aldrig nogen sinde kunne få råd til det, siger hun.\nSF?s socialordfører Özlem Cekic finder det selvmodsigende, at samfundet er klar til kostbare tvangsfjernelser af børn af narkomaner, mens der ikke er råd til at lade de kvindelige misbrugere sterilisere.\nDen nye brugerbetaling for sterilisation blev indført samtidig med betaling for kunstig befrugtning i det offentlige sundhedsvæsen.


Det er sandt, at DR snyder seerne i ny naturserie. Men det største problem er et helt andet - politiken.dk\nDet er sandt, at DR snyder seerne i ny naturserie. Men det største problem er et helt andet\nDR får kritik for at filme tamme dyr i ’Vilde vidunderlige Danmark’, men iscenesættelse har altid været en præmis for naturdokumentarer, skriver Joakim Grundahl i denne kommentar.\nIscenesættelsen er tydelig i mange af scenerne i ’Vilde vidunderlige Danmark’, hvor vi ser dyr i mange livsafgørende øjeblikke filmet fra flere kameravinkler og helt tæt på. Foto: DR\nFilm og tv 15. apr. 2020 kl. 19.02\nI søndagens premiere på DR’s store natursatsning ’Vilde vidunderlige Danmark’ så vi de danske skove i blændende cinematografiske billeder, der åbenbarede vores egen natur som noget lige så storslået som de mere eksotiske egne, vi er vant til at se i store naturfilmproduktioner. Det var vildt at se. Og det var vildt at se de danske dyr gøre løver og krokodiller kunsten efter udi kampen om liv og død. \nMen så vildt var det så heller ikke, viste det sig, hvis man læste rulleteksternes indrømmelse af iscenesatte scener med tamme dyr i studier og akvarier. Det har givet anledning til kritik af DR. Medierne har beskrevet indrømmelsen som en afsløring. En skandale.


Besværlig godkendelse skader danske virksomheder - DI\nTeknologivirksomheden Haldor Topsøe er bekymret for, at de regler for brug af kemi, der lige nu er de strammeste i verden, bliver endnu strammere, endnu dyrere og endnu mere administrativt tunge. Billedet er fra produktionen af katalysatorer i Frederikssund.\nTeknologivirksomheden Haldor Topsøe producerer katalysatorer, der på mange måder er med til at sikre et bedre miljø og i øvrigt indgår i produktionen af uundværlige produkter som plastic, brændstoffer og kunstgødning. Men for at producere katalysatorerne, er det nødvendigt at bruge stoffer, der ved forkert håndtering er skadelige, og hvor der ikke findes alternativer. Nogle af disse stoffer kan på sigt blive omfattet af godkendelsesordningen.\nI så fald kræver EU-reglerne derfor, at virksomheder, som benytter stofferne, skal igennem den såkaldte REACH-godkendelsesordning for at få tilladelse til at bruge stofferne. Ifølge reglerne skal tilladelserne almindeligvis fornys indenfor mellem 4 og 7 år i en dyr og administrativt tung proces.\n- Vores bekymring er, at de regler, der lige nu er de strammeste i verden, bliver endnu strammere, endnu dyrere og endnu mere administrativt tunge, uden at samfundet egentlig får noget ud af det, siger Group Vice President Henrik Guldberg Pedersen fra Haldor Topsøe.\nGiv længerevarende tilladelser\nInden længe skal de danske myndigheder afgøre, hvordan de vil prioritere den fælles Kemiindsats de næste fire år. DI opfordrer til, at politikerne finder de rette balancer mellem nødvendig miljøbeskyttelse og effektive godkendelsesprocedurer.\n- Vi mener, at man kan lempe kravene til dokumentation og forlænge godkendelsernes varighed til f.eks. 15 år. Især kravet til, at virksomhederne skal bevise, at de ikke kan erstatte de skadelige stoffer med nogle andre, kan være meget svært at leve op til, siger miljøpolitisk chef i DI Karin Klitgaard.\n- Hvis virksomhederne fik nogle længere tidshorisonter at arbejde ud fra, så ville de også have mere tid og overskud til at finde nye produktionsformer eller udvikle andre teknologier, som måske betyder, at flere skadelige stoffer kan udfases. Men som reglerne er nu, skaber de både unødvendigt høje omkostninger og en høj grad af usikkerhed – både for producenterne, og de virksomheder, der aftager produktionen, understreger hun.\nRegler giver importvarer en fordel\nHenrik Guldberg Pedersen fra Haldor Topsøe understreger, at virksomheden støtter regulering, kontrol og ansvarlighed. Men når reglerne – måske endda utilsigtet – kommer til at skabe en unødig konkurrenceforvridning, er der grund til at gøre opmærksom på det.\nOg set med virksomhedens briller er det netop, hvad der sker. Producenter uden for EU vil kunne producere eksempelvis katalysatorer billigere og eksportere til EU, fordi de ikke skal leve op til de fordyrende godkendelsesprocedurer. De vil også kunne investere mere langsigtet i nye produkter og teknologier, fordi de ikke skal bekymre sig om korte godkendelsesperioder.\n- Helt konkret vil vi ikke være i stand til at konkurrere på lige fod. Hvad gør vi så? I sidste instans må vi finde et andet sted og så stadig eksportere til EU – for det er lovligt. Og det er jo absurd. Vi er en ansvarlig virksomhed, der håndterer stofferne på den allerbedste måde af hensyn til miljøet og vores medarbejdere, siger han og pointerer, at det netop ikke er ønsket at finde alternativer til Danmark som produktionsland.\n- Vi er i Danmark, fordi vi fortsat ønsker at være i Danmark. Her er højtuddannet arbejdskraft og dygtige medarbejdere, der gør, at vi kan konkurrere globalt på trods af særlige regler. Men der er en grænse, og det snerper til, siger han og fortsætter:.\n- Omkring 70 procent af vores produktion i EU går til markeder uden for EU. Her skal vi konkurrere med spillere, der ikke er underlagt den hårde regulering, som vi skal leve op til. Hvis reguleringen strammes yderligere, påvirker det i dén grad vores konkurrenceevne på det globale marked.\nDer er ikke altid alternativer\nOmvendt kan man også spørge, om der ikke netop er en pointe i, at EU-lovgivningen presser virksomhederne til at blive bedre og finde alternativer til de stoffer, som kan virke mest skadelig på mennesker og natur? Til det svarer Henrik Guldberg Pedersen:\n- Jo, og det virker til en vis grad, men på et tidspunkt rammer det også en kant. Vores konkurrenter i hele verden bruger de samme stoffer, fordi der ikke findes mindre skadelige alternativer. Og så skal man huske, at de katalysatorer, som vi producerer, er en del af løsningen på verdens store udfordringer med bruge vores ressourcer bedst muligt, skaffe fødevarer til en voksende global befolkning og begrænse forurening. Og det samme gælder en masse andre produkter og teknologier, som vil blive efterspurgt i fremtiden som for eksempel elbiler.\nHaldor Topsøe er langt fra alene\nHaldor Topsøe er med sin produktion hårdt ramt af de uhensigtsmæssige REACH-procedurer, men problemerne rækker vidt ud i dansk og europæisk erhvervsliv, påpeger Karin Klitgaard.\n- Det er ikke kun de producenter, de benytter stofferne, som bliver berørt. Det er også alle dem, som bruger eller videreforhandler produkterne, som skal sætte sig ind i hvilke grænseværdier og hvilken oplysningspligt, der gælder i forhold til både medarbejdere og forbrugere, forklarer hun.\nAlle led i værdikæden fra producent til forbruger er samtidigt med til at betale de højere priser på produkter fra EU, som nemt bliver resultatet af de omfattende godkendelsesprocedurer. Det kan både betyde, at forbrugerne i højere grad vælger at købe produkter uden for EU – og at europæiske virksomheder overvejer at flytte produktion ud af EU.\n- Derfor vil vi i DI meget gerne opfordre til, at vi fra dansk side prioriterer indsatsen højt. Vi skal fortsat have den høje kvalitet på miljøområdet, som Danmark allerede er eksponent for i EU, men indsatsen må ikke unødigt ske på bekostning af en positiv og innovativ udvikling i industrien og erhvervslivet generelt, siger Karin Klitgaard.\nVi er i Danmark, fordi vi fortsat ønsker at være i Danmark. Her er højtuddannet arbejdskraft og dygtige medarbejdere, der gør, at vi kan konkurrere globalt på trods af særlige regler. Men der er en grænse, og det snerper til. HENRIK GULDBERG PEDERSEN, GROUP VICE PRESIDENT, HALDOR TOPSØE


Beoordelingen door TY\nStuur een persoonlijke boodschap naar TY\nOrdre ikke læst\nGoecker plejer at være gode, men på denne webordre gik det galt. Der var anført på ordren at den skulle sendes til Århus afdelingen, hvor jeg så ville hente den. Det skete ikke og pakken blev derfor kørt rundt i PostDanmarks cirkus med afhentning på posthuset.\nALT hvad du behøver, ét sted!\nDer findes mange portaler om skisport og mange webshops med udstyr, men kun ét sted får det hele til at gå op i en højere enhed, skisport.dk. Her finder du alt der er værd at vide, og du kan få det udstyr og tøj du har behov for. Ikke mindst i de fede mærker og lækre kvaliteter, bare billigere. Bytteservicen er uovertruffen og helt uden problemer. Sådan skal det være på en webshop.\nAutolog - Automatiske kørebøger\nStor glæde og kun få småfejl\nJeg har brugt AutoLog i cirka tre år og har haft stor glæde af den. Slut med kørebogen, hvor man aldrig fik skrevet småturene ned i og som alligevel blev til en del km hvert år. Nu kommer det hele med. Den kan varmt anbefales. Eneste minusser er, at den blinker meget, og at softwaren ikke findes til Mac OSX styresystemet, men kun til Windows. Telefon supporten har jeg kun brugt et par gange, men den har altid været hurtig, venlig og kompetent.\nAntwoord van Autolog Systems ApS\nHertil vil jeg lige knytte en kommentar om at blinklysene kan slukkes ved at trykke på højre og venstre knap samtidig. Jeg kan desværre ikke tilbyde en version til Macs styresystem, men Autolog kan stadig fungere på en Mac, hvis det køres via Windows. Ring evt. ind og hør hvordan på tlf. 45 48 01 04.\nLidt for dårlig beskrivelse\nSkulle bruge en svanehals mikrofon og fandt på siden kun forskellen mellem længderne og 2,5 eller 3,5mm minijack. Da jeg fik mikrofonen var det et stereo minijack der ikke passede på min radio. Irriterende og pengene formodes spildt når den er pakket ud. Det kunne være fint med mere beskrivelse af produktet og hvad man skal være opmærksom på.\nThomas Christensen vond deze beoordeling nuttig\nTDC er ubetinget det selskab der har mest styr på mobilnettet i dk. De er store, tunge og dyre, men deres dækning er altså bare bedre. Det er min erfaring efter at prøvet flere forskellige udbydere. Jeg er vendt tilbage til TDC, så ved jeg at jeg altid kan nåes.\nHurtig netbutik med langsom ekspedition\nNetbutikken er fin, men ekspeditionstiden ved afhentning er alt for lang og butikken mangler fornemmelse for hvornår der skal kaldes på endnu en ekspedient.\nAntwoord van Århus PC-Lager ApS\nHej TYDet er ikke altid muligt for os at forberede os på hvor mange kunder der vil være på et givet tidspunkt. Der kan derfor til tider forekomme lidt længere ekspeditions tider. Dette er selvfølgelig beklageligt og noget vi bestræber os på at minimere. TYs profiel


Gebyrfrie SAS indfører kreditkortgebyr - CHECK-IN.dk\nAf: Andreas Krog i NYHEDER 31. juli 2012\t Print\nI store annoncer har SAS gennem længere tid slået på tromme for, at selskabet ikke lægger ekstra gebyrer oven i den annoncerede billetpris. Hos SAS koster en billet, det som kunderne kan se. Dermed forsøger SAS klart at udpensle forskellen mellem dem og lavpriskonkurrenterne.\nMen fra oktober kommer der et lille gebyr oven i prisen, hvis man bruger et internationalt kreditkort til at købe en SAS-billet. For danske kunder er gebyret på 1,8 procent af billetprisen.\nSAS forsvarer sig med, at selskabet blot opkræver gebyret på vegne af andre. Pengene sendes nemlig videre til de internationale kreditkortfirmaer som Mastercard, Diners og American Express.\n”SAS kan ikke fortsætte med at betale de gebyrer til passagererne, som opkræves af en tredjepart. For SAS udgør udgiften mellem 200 og 300 millioner kroner om året. Det er en udgift, som vi ikke selv har indflydelse på størrelsen af,” siger Knut Morten Johansen, informationschef i SAS, til norske Aftenposten.\nHan understreger, at passagererne fortsat gebyrfrit kan betale med almindelige betalingskort som Dankort, ligesom der fortsat kan laves banktransaktioner uden ekstra udgifter.\nFortsat et nulgebyrselskab\nJohansen mener fortsat, at passagererne vil opleve SAS som et gebyrfrit selskab sammenlignet med lavpriskonkurrenterne.\n”SAS vil fortsat være et nulgebyrselskab. Vi tager os fortsat ikke betalt for de almindelige serviceydelser og produkter, som man nyder godt af, når man flyver med os,” siger Johansen.\nHos mange lavprisselskaber koster det ekstra at medbringe kufferter og lignende.


Tillæg 9 til Bygningsreglement for småhuse - PDF\nDownload "Tillæg 9 til Bygningsreglement for småhuse"\nUlrik Julius Fog\n1 1 Tillæg 9 til Bygningsreglement for småhuse 1998 Erhvervs- og Byggestyrelsen\n3 Tillæg 9 til Bygningsreglement for småhuse I Bygningsreglement for småhuse, der trådte i kraft den 15. september 1998, og tillæg 1, der trådte i kraft den 1. februar 2001, tillæg 2, der trådte i kraft den 1. oktober 2001, tillæg 3, der trådte i kraft den 1. marts 2002, tillæg 4, der trådte i kraft den 20. maj 2003, tillæg 6, der trådte i kraft den 1. december 2004 og tillæg 7, der trådte i kraft den 1. februar 2005 og tillæg 8, der trådte i kraft 15. april 2005, foretages følgende ændringer: Afsnit Vejledning til afsnit ophæves. 1.2 Ansøgning om byggetilladelse I afsnit indsættes efter 4. afsnit som nyt afsnit: Ansøgningen skal indeholde oplysninger om bygningens beregnede energibehov, dokumentation for at energirammen er opfyldt, oplysninger om evt. lavenergiklasse samt kvittering for, at oplysningerne er indberettet til Energimærkningsordningen. (1.2.2) I vejledningen til afsnit indsættes efter sidste afsnit som nyt afsnit: Bestemmelsen følger af Energistyrelsens implementering af direktiv 2002/ 91 om bygningers energimæssige ydeevne og vil få virkning fra 1. januar Byggetilladelse I afsnit indsættes efter 1. afsnit som et nyt afsnit og vejledning: Kommunalbestyrelsen kan i byggetilladelsen stille krav om, at der skal foretages målinger i den færdige bygning til dokumentation af, at kravet til lufttæthed i afsnit er opfyldt. (1.3.2) Bestemmelsen gælder ikke sommerhuse.\n4 4 1.4 Færdigmelding I afsnit 1.4 indsættes efter 1. pkt. som nyt afsnit og vejledning: Inden færdigmelding skal der foretages en energimærkning, som dokumenterer, at bygningsreglementets energibestemmelser i afsnit 5, 7, 9 og 10 er opfyldt. Energimærkningen skal udarbejdes af en uafhængig energikonsulent, der er registreret og godkendt til at udarbejde energimærkningen. Energimærkningen skal fremsendes sammen med færdigmeldingen af byggeriet. (1.4.1) Såfremt der efter ansøgningen om byggetilladelse er foretaget projektændringer, der har konsekvenser for energiforbruget, skal kommunen og Energimærkningsordningen have underretning herom inden energimærkningen finder sted, jf. bilag E. Afsnit 5 Afsnit 5, ophæves, og i stedet indsættes: Afsnit 5 Energiforbrug 5.1 Generelt Enfamiliehuse skal opføres, så unødvendigt energiforbrug til opvarmning, varmt vand, køling og ventilation undgås samtidig med, at der opnås tilfredsstillende sundhedsmæssige forhold. Tilsvarende gælder ved ombygning og andre væsentlige forandringer af bygninger, der er omfattet af afsnit Bygningsdele mod det fri, herunder vinduer og døre, må kun indeholde kuldebroer i uvæsentligt omfang. Den energimæssige virkning af kuldebroer skal medtages ved beregning af varmetabet for de enkelte bygningsdele Enfamiliehuse og bygningsdele, herunder vinduer og døre, skal udføres, så varmetabet ikke forøges væsentligt som følge af fugt, blæst eller utilsigtet luftgennemgang. (5.1.1) Dette afsnit indeholder bestemmelser som følger af artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2002/91 om bygningers energimæssige ydeevne. (5.1.2) Bestemmelsen skal medvirke til at mindske risikoen for kondens og skimmelvækst og begrænse varmetabet gennem de enkelte bygningsdele. (5.1.3) Varmeisolering, der udsættes for vindpåvirkning, bør afdækkes med vindtæt materiale.\n5 Bygningsdele omkring rum og bygninger opvarmet til mindst 5 0 C skal overholde afsnit Ved beregning af transmissionstab benyttes DS 418, Regler for beregning af bygningernes varmetab. Materialernes isoleringsevne bestemmes efter relevante CEN standarder Bestemmelserne i afsnit træder i kraft 1. januar De hidtidige bestemmelser kan anvendes i en overgangsperiode til og med 31. marts (5.1.5) I enkelte tilfælde er der CEN standarder, som ikke umiddelbart foreskriver oplysninger om de korrekte U- værdier. Det er fx tilfældet med tagvinduer. Her er egenskaberne angivet for lodrette vinduer. Det forøgede varmetab må så findes ved korrektion, ligesom der kan tages hensyn til det større solindfald gennem skrå vinduer. 5.2 Energiramme for nye enfamiliehuse Energirammen omfatter bygningens samlede behov for tilført energi til opvarmning, ventilation, køling og varmt brugsvand. Energibehovet vægtes efter den anvendte primærenergi. Bilag E med beregningsforudsætninger finder anvendelse ved eftervisning af, at energirammen er overholdt Bygninger, der opvarmes til mindst 15 C, skal udformes, så energibehovet efter stk. 1 ikke overstiger energirammen i afsnit (5.2.1) Ved tilført energi forstås energi tilført ejendommen fx i form af naturgas, olie, fjernvarme eller elektricitet. Da enfamiliehuse normalt har flere energiforsyningsformer, sker sammenvejning med de i bilag E angivne primærenergifaktorer, der er fastlagt i samarbejde med Energistyrelsen. (5.2.2) Ved beregning af energibehovet tages der hensyn til enfamiliehusets klimaskærm, husets placering og orientering, herunder dagslys og udeklima, varmeanlæg og varmtvandsforsyning, husets varmeakkumulerende egenskaber, eventuelt ventilationsanlæg og klimakøling, solindfald og solafskærmning, naturlig ventilation og det planlagte indeklima. Ved bestemmelse af energibehovet kan der også tages hensyn til fx anvendelse af solvarme, solceller, varmepumper, minikraftvarmeanlæg, kondenserende kedler, fjernvarme og anvendelse af varmegenvinding.\n6 Luftskiftet gennem utætheder i klimaskærmen må ikke overstige 1,5 l/s pr. m² opvarmet etageareal ved trykprøvning med 50 Pa De enkelte bygningsdele i klimaskærmen skal dog mindst isoleres svarende til værdierne i afsnit Selvom energirammen er opfyldt, må det dimensionerende transmissionstab eksklusive vinduer og døre ikke overstige 6 W pr. m² klimaskærm eksklusive vinduer og døre. (5.2.3) Prøvning af luftskifte sker på grundlag af DS/EN Bygningers termiske ydeevne Bestemmelse af luftgennemtrængelighed i bygninger Prøvningsmetode med overtryk skabt af ventilator. Kommunalbestyrelsen kan stille krav om dokumentation af luftskiftet, jf. afsnit Er der foretaget prøvning af luftskiftet, kan prøvningsresultatet anvendes ved beregning af energiforbruget ved ventilation. Foreligger dokumentation ikke, benyttes 1,5 l/s pr. m² ved 50 Pa. (5.2.4) Ved klimaskærmen forstås de bygningsdele, der omslutter det opvarmede etageareal. Arealerne bestemmes efter DS 418. (5.2.5) Bestemmelsen skal sikre, at klimaskærmen som helhed udformes med rimelig isoleringsevne. Det dimensionerende transmissionstab bestemmes som angivet i DS Enfamiliehuses samlede behov for tilført energi til opvarmning, ventilation, køling og varmt brugsvand pr. m² opvarmet etageareal må højst være 70 kwh/m² pr. år tillagt 2200 kwh pr. år divideret med det opvarmede etageareal. (5.2.6) Ved beregning tages der hensyn til solindfald, personvarme og bygningens varmeakkumulerende egenskaber. Eftervisning sker på grundlag af en forenklet beregningsmetode, hvor der anvendes månedsmiddelværdier for vejrdata m.v. Se bilag E. Eftervisningen skal ske på grundlag af SBi anvisning 213, Bygningers energibehov. Bestemmelsen gælder også for bygninger med balanceret mekanisk ventilation og eventuel køling. Energirammen udtrykkes således: ( ) kwh/m 2 pr. år A hvor A er det opvarmede etageareal. 5.3 Lavenergihuse\n7 Et enfamiliehus, hvis samlede behov for tilført energi til opvarmning, ventilation, køling og varmt brugsvand pr. m² opvarmet etageareal ikke overstiger 35 kwh/m² pr. år tillagt 1100 kwh pr. år divideret med det opvarmede etageareal, kan klassificeres som et lavenergihus klasse Et enfamiliehus, hvis samlede behov for tilført energi til opvarmning, ventilation, køling og varmt brugsvand pr. m² opvarmet etageareal ikke overstiger 50 kwh/m² pr. år tillagt 1600 kwh pr. år divideret med det opvarmede etageareal, kan klassificeres som et lavenergihus klasse 2. (5.3.1) For lavenergihuse klasse 1 er energirammen ( ) kwh/m 2 pr. år A hvor A er det opvarmede etageareal. (5.3.2) For lavenergihuse klasse 2 er energirammen ( ) kwh/m 2 pr. år A hvor A er det opvarmede etageareal. 5.4 Energibestemmelser for tilbygninger Bestemmelserne gælder tilbygning til eksisterende enfamiliehuse som alternativ til bestemmelserne i afsnit Bygningsdele omkring rum, der normalt opvarmes til mindst 15 C, skal udføres med et varmetab, der højst er følgende: U-værdi W/m² K Ydervægge og kældervægge mod jord. 0,20 Skillevægge og etageadskillelser mod rum, der er uopvarmede eller er opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum. 0,40 Terrændæk, kældergulve mod jord og etageadskillelser over det fri eller ventileret kryberum. 0,15 Terrændæk, kældergulve mod jord og etageadskillelser over det fri eller\n8 8 ventileret kryberum, hvor der er gulvvarme. 0,12 Loft- og tagkonstruktioner, herunder skunkvægge, flade tage og skråvægge direkte mod tag. 0,15 Vinduer og yderdøre, herunder glasvægge, porte og lemme mod det fri eller mod rum, der er uopvarmede eller opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum (gælder ikke ventilationsåbninger på under 500 cm²). 1,50 Tagvinduer og ovenlys. 1,80 Linietab W/mK Fundamenter. 0,15 Fundamenter omkring gulve med gulvvarme. 0,12 Samling mellem ydervæg, vinduer eller yderdøre, porte og lemme. 0,03 Samling mellem tagkonstruktion og vinduer i tag eller ovenlys. 0, Det er en forudsætning for anvendelse af de nævnte U-værdier og linietab ved tilbygninger, at det samlede areal af vinduer og yderdøre, herunder ovenlys, glasvægge og lemme mod det fri højst udgør 22 pct. af det opvarmede etageareal i tilbygningen U-værdier og linietab kan ændres og vin- (5.4.3) Ved det opvarmede etageareal forstås her det samlede etageareal af de etager eller dele heraf, der er opvarmede incl. eventuelle glasrum, kældre og overdækkede rum, der er opvarmet til mindst 15 0 C. Ved arealet af vinduer og yderdøre forstås arealet af den åbning, som vinduet eller yderdøren indbygges i. For ovenlys kan ovenlysets areal benyttes i stedet for. (5.4.4) Varmetabsrammen omfatter i\n9 9 duesareal m.v. forøges, hvis tilbygningens varmetab ikke derved bliver større, end hvis kravene i afsnit og var opfyldt. De enkelte bygningsdele skal dog mindst isoleres svarende til U-værdier og linietab i afsnit 5.6. denne sammenhæng kun tilbygningen, dog kan det tidligere varmetab gennem den dækkede del af den eksis-terende bygning modregnes. 5.5 Ombygning og andre væsentlige forandringer i enfamiliehuse samt udskiftning af kedel mv Ved ombygninger og andre væsentlige forandringer forstås i dette afsnit byggearbejder vedrørende klimaskærm eller installationer, der enten berører mere end 25 pct. af klimaskærmen eller udgør mere end 25 pct. af seneste offentlige ejendomsværdi med fradrag af grundværdien, jf. dog afsnit (5.5.1) Her anvendes seneste offentlige vurdering af ejendoms- og grundværdi Fredede og bevaringsværdige enfamiliehuse er undtaget fra bestemmelserne i afsnit i forbindelse ombygning og væsentlige forandringer Klimaskærm og installationer skal bringes i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit 5.4.2, og afsnit 7 samt afsnit 8 under forudsætning af, at de enkelte foranstaltninger hver for sig har den fornødne rentabilitet. (5.5.3) Gennemførelse af de energibesparende foranstaltninger er begrænset til de foranstaltninger som er omkostningseffektive. Er der foretaget energimærkning af ejendommen, vil det sædvanligvis være de foranstaltninger, der fremgår af energimærkningen. Med hjemmel i byggelovens 22 kan der dispenseres fra bestemmelserne i afsnit 5.5.3, såfremt arkitektoniske hensyn eller byggeteknik kan begrunde dette. Et eksempel på en foranstaltning, som ikke opfylder afsnit 5.4.2, kan være hulmursisolering af ældre huse. Her vil opfyldelse af afsnit nødvendiggøre en udvendig efterisolering med\n10 10 ny regnskærm. Denne foranstaltning er måske ikke som en energimæssig foranstaltning rentabel i den aktuelle sag Bygningsmæssige foranstaltninger, hvor besparelse gange levetid divideret med investering er større end 1,33 anses for rentable. (5.5.4) Rentabilitetskriteriet vil blive justeret, så det bliver i overensstemmelse med de kriterier, der fremover skal anvendes ved energimærkning af bygninger pr. 1. januar Følgende eksempler på maksimale beregningsmæssige levetider er fastsat af Energistyrelsen: 40 år for efterisolering af beskyttende bygningsdele, fx hulmursisolering. 20 år for øvrige efterisoleringsarbejder for tilgængelige bygningsdele, for nye vinduer samt nye opvarmningssystemer. 10 år for renovering af kedelanlæg 5 år for automatik og fugetætningsarbejder Udskiftning af kedel, skift af varmeforsyning og isolering af ydervægge i forbindelse med udskiftning af regnskærm er som enkeltforanstaltninger omfattet af bestemmelserne i afsnit Tilsvarende gælder, at der ved udskiftning af tagdækning skal ske forbedring af loft- eller tagisolering efter bestemmelserne i afsnit Indtil 1. januar 2008 skal vinduerne ved facadevis udskiftning have en U-værdi på højst 1,50 W/m²K, jf. dog afsnit For dannebrogsvinduer eller små vinduer og vinduer opdelt i faste partier og oplukkelige rammer må U-værdien ikke overstige (1,20 + n 0,40) W/m²K med et evt. tillæg for sprosser på 0,20 W/m²K. U-værdien må dog ikke overstige 2,30 W/m²K Efter 1. januar 2008 skal vinduerne ved facadevis udskiftning have en U-værdi (5.5.6) n er antallet af faste partier og oplukkelige rammer pr. m². For et lille vindue på 0,25 m² er n=4, og det giver U = 2,80 W/m²K, men vinduet skal samtidig overholde U = 2,30 W/m²K. (5.5.7) n er antallet af faste partier og oplukkelige rammer pr. m². For et lille\n11 11 på højst 1,50 W/m²K, jf. dog afsnit For dannebrogsvinduer eller små vinduer og vinduer opdelt i faste partier og oplukkelige rammer må U-værdien ikke overstige (1,20 + n 0,30) W/m²K med et evt. tillæg for sprosser på 0,20 W/m²K. U-værdien må dog ikke overstige 2,00 W/m²K Indtil 1. januar 2008 skal vinduer som alternativ til afsnit have en effektiv U-værdi: U eff = U w 2,2 g A rude /A vindue (0,50 + n 0,30) W/m²K, med tillæg til U eff for eventuelle sprosser 0,20 W/m²K Efter 1. januar 2008 skal vinduer som alternativ til afsnit have en effektiv U-værdi: U eff = U w 2,2 g A rude /A vindue (0,50 + n 0,20) W/m²K, med tillæg til U eff for eventuelle sprosser 0,20 W/m²K. vindue på 0,25 m² er n=4, og det giver U = 2,80 W/m²K, men vinduet skal samtidig overholde U = 2,00 W/m²K. (5.5.8 og 5.5.9) Den effektive U-værdi U eff tager hensyn til solindfaldet under antagelse af en typisk orientering og størrelsesmæssig fordeling af vinduerne i forhold til verdenshjørnerne. U w er vinduets U-værdi. g er rudens soltransmittans. A rude er rudearealet og A vindue er vinduets areal Samlet udskiftning af tagvinduer og ovenlys samt facadevis forbedring af vinduer med forsatsrammer skal have en U-værdi, der ikke overstiger 1,80 W/m²K. 5.6 Mindste varmeisolering Benyttes energirammen i afsnit 5.2 eller bestemmelsen i afsnit 5.4.4, skal de enkelte bygningsdele mindst isoleres svarende til varmetabene i nedenstående tabel bortset fra vinduer og døre, der skal overholde afsnit eller Tilsvarende skal bygningsdele omkring rum, der opvarmes til mindst 5 C, mindst varmeisoleres svarende til værdierne i tabellen og i afsnit eller 5.6.3: (5.6.1) Kravene til mindste varmeisolering omfatter bygningsdele omkring rum, der opvarmes til mindst 5 C. For at undgå gener i form af kondens og skimmelsvamp på kolde flader ved normal brug skal de enkelte bygningsdele også ved beregning efter afsnit 5.2 opfylde kravene til mindste varmeisolering.\n12 12 U-værdi W/m² K Ydervægge og kældervægge mod jord. 0,40 Skillevægge mod rum, der er uopvarmede eller opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum. 0,50 Etageadskillelser mod rum, der er uopvarmede eller opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum. 0,40 Terrændæk, kældergulve mod jord og etageadskillelser over det fri eller ventileret kryberum. 0,30 Loft- og tagkonstruktioner, herunder skunkvægge, flade tage og skråvægge direkte mod tag. 0,25 Linietab W/mK Fundamenter omkring rum, der opvarmes til mindst 5 C. 0,40 Fundamenter omkring gulve med gulvvarme. 0,20 Samling mellem ydervæg og vinduer eller yderdøre, glasvægge, porte og lemme. 0,06 Samling mellem tagkonstruktion og vinduer i tag eller ovenlys. 0, Indtil 1. januar 2008 må U-værdien for vinduer og yderdøre, herunder ovenlys, glasvægge, porte og lemme mod det fri eller mod\n13 13 rum, der er uopvarmede eller opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum ikke overstige 2,30 W/m²K Med virkning fra 1. januar 2008 ændres kravet i afsnit til vinduer og yderdøre, herunder ovenlys, glasvægge, porte og lemme mod det fri eller mod rum, der er uopvarmede eller opvarmet til en temperatur, der er mere end 8 C lavere end temperaturen i det aktuelle rum. U-værdien må herefter ikke overstige 2,00 W/m²K. Afsnit Afsnit 7.3.4, ophæves, og i stedet indsættes: Ventilationsanlæg med såvel indblæsning som udsugning skal forsynes med varmegenvinding med en temperaturvirkningsgrad på mindst 65 pct I afsnit 7.3 indsættes efter afsnit som nyt afsnit: For ventilationsanlæg med konstant eller variabel luftydelse og varmegenvinding må det specifikke elforbrug til lufttransport ikke overstige J/m³ for driftsformen med maksimalt tryktab. Afsnit Afsnit med tilhørende vejledning, ophæves, og i stedet indsættes: Kedler til fyring med olie skal have en nyttevirkning på mindst 91 pct. ved CE-mærk- (8.1.6) Nyttevirkning ved fuldlast og dellast fremgår af kedlens CE-\n14 14 ning for såvel fuldlast og 30 pct. dellast Kedler til fyring med gas skal have en nyttevirkning ved CE-mærkning på mindst 96 pct. ved fuldlast og 104 pct. ved 30 pct. dellast. mærkning. Nyttevirkningen er målt ved 70 C ved fuldlast og 40 C henholdsvis 50 C ved dellast afhængig af kedeltype. (8.1.7) Bestemmelsen indebærer anvendelse af kondenserende gaskedler. Nyttevirkningen er målt ved 70 C ved fuldlast og 30 C ved dellast Kedler til fyring med biobrændsel og biomasse skal have en virkningsgrad, der mindst opfylder kedelklasse 3 i DS/EN Afsnit bliver herefter afsnit Afsnit Varmeisolering Supplerende bestemmelser til afsnit Afsnit 9.9.1, ophæves, og i stedet indsættes: I boliger, hvor mekanisk udsugning fra baderum, wc-rum og køkken fører til, at luftskiftet overstiger 0,3 l/s pr. m², og afkastluftens overskud af varme ikke kan nyttiggøres, forøges energirammen svarende til varmebehovet til opvarmning af den volumenstrøm, der overstiger 0,3 l/s pr. m². (9.9.1) Tillæg til energirammen beregnes som 130(q-0,3) kwh/m² pr. år, hvor q er volumenstrømmen i udsugningsanlægget i l/s, pr. m² opvarmet etageareal. Afsnit Afsnit 10.10, ophæves, og i stedet indsættes: Sommerhuse og tilbygninger til sommerhuse skal opfylde følgende krav til U-værdier: W/m²K Ydervægge og kældervægge mod jord. 0,30\n15 15 Skillevægge og etageadskillelser mod rum, der er uopvarmede. 0,40 Terrændæk, kældergulve mod jord og etageadskillelser over det fri eller ventileret kryberum. 0,20 Terrændæk, kældergulve mod jord og etageadskillelser over det fri eller ventileret kryberum, hvor der er gulvvarme. 0,15 Loft- og tagkonstruktion, herunder skunkvægge samt flade tage. 0,20 Vinduer, yderdøre, ovenlys mod det fri eller mod rum, der er uopvarmede. 2, Fundamenter skal udføres med et linietab på højst 0,20 W/mK, for fundamenter omkring gulve med gulvvarme dog højst et linietab på 0,15 W/mK Samlingen mellem ydervæg og vinduer eller yderdøre, glasvægge, porte og lemme udformes med et linietab på højst 0,06 W/mK Samlingen mellem tagkonstruktion og vinduer i tag eller ovenlys udformes med et linietab på højst 0,15 W/mK U-værdier og linietab i afsnit gælder med en begrænsning af vinduesarealet på 30 pct Værdierne kan fraviges, såfremt det dimensionerende varmetab ved transmission ikke derved bliver større end hvis kravene i afsnit var opfyldt Med virkning fra 1. januar 2008 æn-\n16 16 dres kravet i afsnit for vinduer, yderdøre, ovenlys mod det fri eller mod rum, der er uopvarmede. U-værdien må herefter ikke overstige 2,00 W/m²K. Bestemmelserne træder i kraft den 1. januar Se dog overgangsbestemmelserne i afsnit Erhvervs- og Byggestyrelsen den 16. juni Jesper Rasmussen /Mette Preisler\n17 Bilag E 17 Bilag E: Som nyt bilag indsættes: Bilag E til bygningsreglement for småhuse 1998: Beregning af enfamiliehuses energibehov. Energiforsyningen til ejendommen Energirammen omfatter leveret energi til ejendommen til opvarmning, ventilation, varmt vand, køling og eventuel belysning. Byggeloven omfatter ikke forhold udenfor grunden. Der tages således ikke hensyn til distributionstab i fjernvarmeledninger, konverteringstab i fjernvarmeværker, effektiviteten i kraftvarmeværker m.m., som den enkelte bygningsejer ikke har indflydelse på. Distributionstab fra varmeledninger i en fælles bebyggelse medtages i beregningerne. Sammenvejning af energiforsyninger De fleste bygninger forsynes med mindst 2 forskellige energiforsyningsformer. Energistyrelsen har besluttet, at der til brug for vurdering af bygningers energirammer anvendes en faktor på 2,5 ved sammenvejning af el med henholdsvis gas, olie og fjernvarme. Rumtemperatur Alle opvarmede rum antages at holde en månedlig gennemsnitstemperatur på mindst 20 C i alle årets måneder. Rum opvarmet til mellem 5 og 15 C kan enten betragtes som uopvarmet eller som opvarmet til mindst 20 C. Rum, der betragtes som uopvarmede, indgår ikke i det opvarmede etageareal. I rum med mekanisk køling antages en maksimal rumtemperatur på højst 25 C. I rum, hvor temperaturen i perioder overstiger 26 C, antages varmeoverskuddet (i forhold til at holde en rumtemperatur på maksimalt 26 C) fjernet med elektrisk drevet mekanisk køling. Dette gælder også for rum, hvor der ikke er mekanisk køling. Beregningsforudsætninger Ved beregning af bygningers energibehov benyttes beregningsmetoden i SBianvisning 213, Bygningers energibehov. Med mindre andre beregnings-\n18 forudsætninger kan begrundes med den aktuelle opgave, anvendes de forudsætninger, der er angivet i SBi-anvisning 213. Præsentation af inddata og resultater Ved beregning af energirammen skal de anvendte beregningsforudsætninger og inddata tydeligt fremgå af beregningerne. Specifikation af inddata: Her anføres beregnede inddata samt oplyste relevante inddata fra producenter. For en række byggevarer findes oplysningerne i forbindelse med CE-mærkningen af byggevaren. For vinduer er problemstillingen dog mere kompleks. Gennem et betydeligt udviklingsarbejde er der udviklet ruder med meget fine energimæssige egenskaber. Det kritiske punkt for ruderne er nu afstandsprofilerne, men også her er der udviklet profiler, såkaldte varme kanter, der formindsker varmetabet ved kanterne. Tilsvarende er der udviklet bedre rammer og karme. Imidlertid udnytter langt fra alle vinduesproducenter i dag de nye muligheder i deres produktion. Det er derfor vigtigt at sikre sig, at vinduesproducentens oplysninger vedrører U-værdierne for de faktiske vinduer. Nogle vinduesproducenter oplyser kun U-værdien for ruden, der typisk vil være væsentligt bedre end den resulterende U-værdi for vinduet. I nær fremtid kommer der europæiske standarder, hvorefter vinduer skal CE-mærkes efter en overgangsperiode. Imidlertid åbner standarden for vinduer mulighed for, at CE-mærkning kan ske på grundlag af et vindue, der måler 1,23 m x 1,48 m. Denne løsning indebærer, at de faktiske U-værdier for vinduer mindre end standardvinduet kan være væsentligt dårligere. Her er beregning af vinduets U-værdi ligeledes nødvendig. For ovenlys ventes den kommende standard for ovenlys at indeholde bestemmelse af den faktiske U-værdi i forbindelse med CE-mærkningen, men da standarden endnu ikke er færdig, kan der gå nogle år inden CE-mærkning af ovenlys er obligatorisk. Derfor er oplysninger om ovenlysets korrekte U-værdi baseret på beregning efter DS 418 nødvendige. 18\n19 Specifikation af resultater Resultaterne fra beregningen skal, ud over den nødvendige tilførte energi til bygningen pr. m² opvarmet etageareal, også indeholde tilstrækkelig med oplysninger, der kan dokumentere resultatet. Af resultaterne skal udover det behov for tilført energi, der indgår i energirammen, fremgå en specifikation af det beregnede elforbrug og varmeforbrug samt forbruget af varmt brugsvand inklusive tab fra installationerne. Herudover skal de forudsatte U-værdier og linietab fremgå, således at overholdelse af afsnit 5.6 er dokumenteret, ligesom det beregnede transmissionstab gennem klimaskærmen eksklusive døre og vinduer skal fremgå af resultaterne. Indberetning af resultater I forbindelse med ansøgning om byggetilladelse efter den 1. januar 2006 indberettes inddata og beregningsresultaterne elektronisk til Energimærkningsordningen, der kvitterer for modtagelsen. Kvitteringen vedlægges ansøgningen om byggetilladelse. Eventuelle ændringer af forudsætninger i byggeprojektforløbet indberettes til kommunen, og såfremt ændringerne har konsekvenser for opfyldelsen af energirammen også til Energimærkningsordningen. Anvendelse af resultater I forbindelse med energimærkning af nye enfamiliehuse foretager en uafhængig energikonsulent en gennemgang af bygningen med kontrol af, at de indberettede forudsætninger for energirammeberegningen er opfyldt. Energimærkning skal være foretaget inden udstedelse af ibrugtagningstilladelse. 19\nEn kvikguide til byggefagfolk om Bygningsreglementet 2015 Indhold Energikravene i Bygningsreglementet... 3 Hvilke energikrav stiller BR15?... 4 Tænk altid i energi og indeklima... 5 Nybyggeri... 6 Ændret


De 10 bedste feriesteder i Sanur - TripAdvisor\nBedste feriesteder i Sanur, Indonesien\n“Meget vekslende standard”\n“Dejligt lille og roligt hotel.”\nNr. 10 af 379 overnatningssteder i Sanur med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 379 overnatningssteder i Sanur med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 379 overnatningssteder i Sanur med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 379 overnatningssteder i Sanur med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 6 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 30 af 85 hoteller i Sanur\n“Meget tilfreds! ”\nNr. 10 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 4 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 24 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 31 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 34 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 33 af 85 hoteller i Sanur\nNr. 19 af 85 hoteller i Sanur


HoseAssembler Guide | Hydraulikken.dk\nForside Hvordan gør jeg?\nMed Hydraulikken.dks nye HoseAssembler kan du selv sammensætte dine hydraulik-slanger og bestille dem direkte over nettet.\nMed HoseAssembleren går du aldrig galt med sammensætningen af komponenter. HoseAssembleren sørger for at fjerne overfløde valgmuligheder samtidig med at du krydser af. På den måde er du sikker på at din bestilling også er teknisk mulig.\nSom du nok allerede ved, så består en hydraulik-slange af en længde hydraulik-slange og en hydraulik-kobling i hver ende. Som det første bliver du bedt om at vælge om du vil sammensætte din slange af one-piece komponenter eller two-piece komponenter.\nBillede 1: Første beslutning. Skal slangen anvende one-piece komponenter, eller two-piece komponenter?\nNår du har valgt One-Piece eller Two-Piece, får du vist en mængde valgmuligheder. Som det første kan du se at menuen ”Generelle egenskaber” allerede er åbnet.\nHer kan du gå i gang med at specificere din slanges egenskaber. Ønsker du at starte med at vælge en egenskab, som f.eks. maksimalt arbejdstryk, eller koblingsserie, så skal du klikke på billedet eller den lille blå boks nedenunder.\nBillede 2: Klik på et af ikonerne for at få vist hvilke muligheder du har for denne egenskab. Her er menuen for Maks arbejdstryk blevet åbnet.\nVil du hellere starte med at vælge koblinger, kan du springe ”Generelle egenskaber” over og gå direkte til koblings-menuerne. Klik på ”Kobling 1” eller ”Kobling 2” for at starte her i stedet.\nNår du har truffet et valg, vil du kunne se at mængden af muligheder indsnævrer sig. HoseAssembleren sikrer sig at du ikke træffer ”forkerte” beslutninger. Har du valgt et maksimalt arbejdstryk på 345 Bar, så fjerner HoseAssembleren alle de valgmuligheder, der ville give et maksimalt arbejdstryk på mindre end 345 Bar.\nBillede 3: Efter at 345 Bar er valgt som maks. arbejdstryk, er der nu kun 3 slangestørrelser tilgængelige, hvor der før var 5 tilgængelige.\nNår du er færdig med ”Generelle egenskaber”, så kan du klikke på ”Kobling 1” eller ”Kobling 2” og gå i gang med at definere koblingernes egenskaber. Du behøver ikke at være færdig med ”Generelle egenskaber” før du går til ”Kobling 1” eller ”Kobling 2”.\nBillede 4:Her vælges koblingens vinkel. Der er ikke noget krav til hvad du starter med at vælge. Hop direkte til kobling 1 eller 2, hvis du hellere vil starte her.\nKomponenter / Produkter\nKender du ikke slangeløsningens egenskaber, men derimod komponent-navnene, kan du i stedet vælge slange og koblinger direkte fra en produkt-liste.\nUnder fanerne ”Kobling 1” og ”Kobling 2” finder du nederst et punkt, der hedder ”Vælg Kobling fra liste”. Under ”Generelle egenskaber” finder du punktet ”Vælg Slange”. Kender du koblingens navn / varenummer kan du søge efter dette i feltet øverst i menupunktet.\nProdukterne på denne liste er ligesom alle andre valgmuligheder begrænset af de valg du tidligere har truffet. I eksemplet på billede 5 er der i forvejen valgt two-piece komponenter, maks. arbejdstryk på 345 Bar og at kobling 1 skal have vinkel 90º. Derfor ses kun two-piece komponenter i 90º, med maks arbejdstryk på 345 Bar eller højere.\nBillede 5: Her ses et eksempel på en produkt-liste. I eksemplet er der valgt at koblingen skal have vinkel 90º og være i two-piece. Derfor er der kun er two-piece koblinger med 90º-vinkel tilgængelige på listen.\nTil højre på skærmen kan du se hvordan din slange-løsning udvikler sig. Her kan du se hvilke egenskaber din konfiguration får. Når du ser et grønt flueben ud for de tre øverste punkter, så betyder det at din slange-løsning er klar til at lægge i kurven.\nI oversigten står nogle af egenskaberne i grå tekst. Disse egenskaber er dem, som HoseAssembleren vælger for dig. I eksemplet på billede 6, er kobling 1 valgt fra produkt-listen. Den valgte kobling passer kun på en slange i 3/8”, hvilket gør at denne egenskab nu står i gråt ud for Slange str.\nBillede 6: Først når alle 3 komponenter er defineret vil "Læg i indkøbskurv" være tilgængelig.\nOBS! Inden du trykker på ”Læg i indkøbskurv”, er det vigtigt at du har defineret slangens dimensioner. Se næste afsnit.\nInden du lægger din slange i varekurven er det selvfølgelig vigtigt at du også vælger slangens dimensioner. Slangens længde måles fra kobling til kobling. Har du valgt en kobling med vinkel i begge ender af slangen, så er det også nødvendigt at du definerer koblingernes forskydningsvinkel.\nBillede 7: Nederst i HoseAssembleren finder du længde og forskydningsvinkel.\nUd over koblingernes egne vinkler, som kan være 0º, 45º og 90º, kan der også være behov for at definere forskydningsvinklen. Dette er nødvendigt når begge koblinger er med vinkel, som den på billede 7.\nForskydningsvinklen er koblingernes indbyrdes vinkel i forhold til hinanden. Hvis man betragter slangen fra en af koblings-enderne og ned langs slangestykket, så måles vinklen mellem den bagerste kobling og den forreste, hvor den bagerste ligger vinkel 0º. Det betyder ikke noget, hvilken en af koblingerne man har forrest og bagerst, når man måler vinklen.\nSådan bestemmes forskydningsvinklen:\nBetragt slangen fra en af koblings-enderne.\nVælg den bagerste kobling som nulpunkt (0º).\nMål vinklen fra nulpunket og den forreste kobling.\nLængden måles i mm og måles fra kobling til kobling. Målet tages fra midten af det punkt, hvor slangen forbinder hydraulikken. Bemærk særligt omløber-koblinger, da selve forbindelsen sidder et stykke inde i koblingen. I billede 8 er der vist en række forskellige koblings-typer og hvorfra man måler længden ved disse.\nBillede 8:Forskellige koblings-typer og hvorfra man måler længden.\nBemærk især omløber-koblingerne, der måles fra den indvendige kontakt-flade. Omløber koblinger for 90º, 0º og 45º er vist i højre side i henholdsvis det øverst, midterste og nederste eksempel\nEr du i tvivl om hvordan du bestemmer slangens længde kan du finde yderligere instruktioner i Hydroscands og Parkers varekataloger her:\nHydroscand - Teknisk Information s.363 (pdf)\nParker - Teknkisk Information s.Aa-12 (pdf)\ntlf.:63 12 34 56\nBrug bestillingsnummeret næste gang.\nNår du har købt en slange via HoseAssembleren, kan du bestille den samme slange igen hurtigt ved at bruge det varenummer din slange har fået. Varenummeret finder du på din faktura eller din ordre-oversigt på Min Konto\nBillede 9: Her ses et eksempel på en ordreoversigt med en slange designet i HoseAssembleren. Slangens varenummer er her markeret med blåt.\nKlik på ”Indlæs Slange”-linket øverst i HoseAssembleren og indtast dit varenummer fra fakturaen. Slange-løsningen bliver automatisk indlæst igen, og du kan lægge slangen i indkøbskurven uden at skulle definere egenskaberne forfra.\nBillede 10: Klik på "Indlæs hose" for at indlæse en slange ud fra varenummeret.\nNår slangen er klar\nNår du er klar og tilfreds med koblingens komponenter og egenskaber, klik da på ”Læg i indkøbskurv”. Din slange-løsning er nu defineret og lagt i indkøbskurven, og du kan nu vælge at gå til betaling, shoppe videre i vores webshop, eller starte forfra med en ny slange-løsning.\nHvad er HoseAssembler?\nFind den rigtige kobling


Æ’ Holm i X-factor - igen | ThylandsAvis.dk\nBladets udsendte fik en hyggesnak med Æ’ Holm ved køkkenbordet hjemme hos ham på Jegindø. Foto: Hans B. Henriksen\nTid til afslapning efter fredag i X-factor. Foto: Hans B. Henriksen Hans B. Henriksen\nÆ’ Holm er i sit ”S” når han har guitaren i hænderne. Foto: Hans B. Henriksen Hans B. Henriksen\nDeltagernummeret fra X-factor har en plads i køkkenet hjemme på Jegindø. Foto: Hans B. Henriksen Hans B. Henriksen\nClick link to view content\nD. 21 januar 2019 - kl 13:28 - Opdateret d. 21 januar 2019 - kl 13:29\nÆ’ Holm i X-factor - igen\nBlachman og Co. fattede intet ....\nJEGINDØ: X-factor er som bekendt et ret populært program, som TV2 i år har videreført efter at DR stoppede med det. Erik Holm Nielsen, alias Æ’ Holm fra Jegindø var - som mange husker - med i udsendelsen i 2013.\nDa han i marts læste, at der atter var mulighed for at tilmelde sig programmet var han ikke i tvivl - han ville prøve igen...\nNu er der nok nogen der tror at man bare lige tilmelder sig og så var det bare det.\nJo, det gør man egentlig også, men efter man har tilmeldt sig bliver man indkaldt til det der hedder precasting, hvor man kommer ind til en test for at man kan se om man i det hele taget er - lad os bare kalde det - go’ nok til at komme til audition.\nNu havde han bestået A og så måtte det næste jo være B for at holde os til alfabetet, og det var så audition vi oplevede ham i fredags.\nDa det lå klar at han skulle videre til audition allierede han sig med venner og familie og de lejede en minibus så alle kunne køre samlet til Aarhus hvor audition foregik i den gamle godsterminal.\nI starten var det noget af en prøvelse da de stod rigtig længe og ventede udenfor og det var virkelig koldt. Da de endelig fik at vide, at, nu kunne de komme ind, glædede alle sig til at komme ind og få varmen. Men ak, der var lige så koldt inden døre som ude så det hjalp ikke særlig meget.\nDe måtte sidde med tæpper omkring sig for at holde varmen nogenlunde.\nDa det var tiden at han skulle ind havde han valgt den smukke skotske folkesang ”Loch Lomond”, som er hans yndlingsmelodi, men Thomas Blachman bad Æ’ Holm om at synge noget han selv havde skrevet og på dialekt.\nDet blev så hans egen ”Hår’ do’ nøj’ arbe”, som er en virkelig sjov sang der handler om at man bør have et godt job.\nDet der så skete var at ingen af de tre dommere, hverken Ankerstjerne, Oh Land eller Thomas Blackman fattede en brik af hvad der blev sunget.\nDe kunne simpelthen ikke forstå dialekten som Æ’ Holm anvendte.\nHan måtte herefter forklare hvad sangen egentlig handlede om. Det gik allerede galt med at forstå ham da han skulle forklare hvor han kom fra. Som Æ’ Holm selv siger, så var han meget skuffet over at blot fordi de ikke kunne forstå dialekten så blev sangen opfattet med sexuelle undertoner, så som noget frækt med en abe.\nÆ’ Holm pointerer kraftigt, at når han er ude og underholde så er der INTET i hans show der tilnærmelsesvis har noget frækt eller sjofelt islæt.\nDet er en stejl holdning han har, at dét vil han ikke lægge navn til.\nMen han fik tre ”JA’er” af dommerne, og så er det spændende at de hvordan det går ham fremover.


a la Bitten: Lumskebugten og "Copenhagen Dining Week" - Restauranter i København\nFor første gang benyttede vi os i år af at få en billig middag i byen under "Copenhagen Dining Week". Vi havde egentlig håbet på at få et bord på Krogs Fiskerestaurant, men den var hurtig booket på de tidspunkter vi kunne. Så istedet valgte vi Restaurant Lumskebugten, som Sebastian havde hørt godt om.\nLuftig vesterhavsbisque med jordskokker og torsk.\nKalvekæber "Wienerart" (olie, citron, kapers, peberrod, persille) serveret med vintergrønt i form af hvidkål, blomkål og løg.\nProfiteroles med vaniljeis og blodappelsinsalat.\nMaden var udmærket uden at være fantastisk. Kalvekæberne i sig selv var kedelige, men sammen med tilbehøret smagte det godt. Desserten var for mig aftenens bedste ret, da de modsat andre steder, hvor jeg har fået lignende ret, havde sørget for at isen ikke var for kold og ubehagelig at spise sammen med bagværket.\nMin kritik af dette besøg består udelukkende af den måde, vi blev pladseret på og behandlet af personalet, og om dette bare er den måde, som Lumskebugten kører på, eller om det er et resultat af "Copenhagen Dining Week" ved jeg ikke - måske er det sådan, at alle restauranter agerer i denne uge?\nVed ankomst fik vi at vide, at vi kunne vælge en af tre ledige borde i gangen, for det var altså bare det, der var tilbage på dette tidspunkt (klokken var 17:30). Døren ud til kulden var direkte bag os, og der var konstant rend af nye gæster og tjenere i gangen. Lydniveauet var også ret højt, da man både fik lyden fra de rigtige lokaler, tjenerens rend og køkkenet lige bag os. OK - det var en billig menu, men helt ærligt ville jeg hellere have betalt fuld pris end at blive behandlet således. De burde ikke have solgt disse 4 borde, og det var ikke bare os der var utilfredse. Faktisk tror jeg, at vi var de eneste, der ikke klagede højlydt til tjeneren. Det nyttede jo ikke rigtigt på dette tidspunkt, hvor bordene allerede var solgt. Men jeg håber på, at de er blevet klogere nu, for jeg tvivler på, at mange fra denne gang vender tilbage igen - måske endda fravælger restauranten en anden gang - og jeg er fristet til det samme. Men maden faldt i ret god jord hos Sebastian, og da jeg spurgte ham efter hovedretten, gjorde han det klart, at her ville han meget gerne tilbage til. Og da jeg tror og håber på, at denne oplevelse ikke er den måde som restauranten kører på normalt, er jeg villig til at give den en ekstra chance.\nI hører nærmere, når den dag kommer.


PressReader - BT: 2015-04-20 - Ja, ellers risikerer tusindvis at dø\nJa, ellers risikerer tusindvis at dø\nBT - 2015-04-20 - DEBAT - ANDERS LADEKARL\nGeneralsekretær, Røde Kors\nfælles ansvar, fordi det handler om EU’s fælles grænser. Og de, der har ressourcer til at hjælpe mennesker i nød, har eft er vores opfattelse også en forpligtelse til at gøre det.\nDET ER EUROPAS\ndet første genetablere en egentlig søredningsoperation i Middelhavet. Siden januar har der kun været patruljering op til 15 km fra Italiens kyststrækning. Det betyder, at der mangler patruljering og\nMAN SKAL FOR\ndermed redning langt ud i Middelhavet. Og det er vigtigt, at EU handler med det samme. Der er planlagt et EU- møde om en måned, men inden da kan mange tusinde være druknet.\nfi ndes en fælles europæisk løsning for de mange mennesker, der kommer over Middelhavet, så det ikke bare er Italien, der står med hundredetusindvis af fl ygtninge. De, der har behov for beskyttelse, skal have beskyttelse. Og EU burde tage skeen i den anden hånd og fi nde en retfærdig fordeling af fl ygtninge. Lige nu er det Tyskland,\nDER SKAL DESUDEN\nder bærer langt den største byrde, mens andre lande stort set glider udenom og modtager meget få fl ygtninge.\ntage fat i nærområderne og hjælpe så meget, som vi kan. Vi skal stoppe de kyniske menneskesmuglere, der sætter tusindvis af mennesker på faldefærdige både, så de drukner på vejen til Europa. Det kræver, at vi styrker Egyptens og Libanons politiindsats og hjælper massivt i Libyen. Det er et land i opløsning, hvor pirater og terrorister har fuldstændig frit spil.


Directly on the Famous Boulevard of Sylt's, 300 Meters to the Beach (Sylt, Tyskland) | Expedia.dk\nDirekte på den Berømte Boulevard Silds, 300 Meter til Stranden Direkte på den Berømte Boulevard Silds, 300 Meter til Stranden\nOversigt over direkte på den berømte boulevard Silds, 300 meter til stranden\nLejlighed i romantisk stil i Sylt\nDenne smukke 2-værelses lejlighed ligger på 1. Etage i et højhus med altaner på Friedrichstrasse, den mest berømte boulevard ø Sylt, en gågade i centrum af byen nær stranden i Westerland. Om. 50 m² for 2 personer med en venlig, lys opholdsstue og spiseplads. Separat køkken med mikroovn og opvaskemaskine. At sove du har et soveværelse med dobbeltseng til rådighed, badeværelse med brusebad og hårtørrer.\nVærelserne har køkken med køkkentøj/tallerkener/redskaber.\nDenne lejlighed befinder sig i Sylt. Slesvig-Holsten-nationalparken (Wadden-søen) og Nationalpark Vadehavet reflekterer områdets naturlige skønhed. Områdets andre seværdigheder inkluderer Sylter Welle og Sylt Aquarium. Tierpark Tinnum og Albuen er også et besøg værd. Med mulighed for motorbådssejlads og surfing/boogieboarding i nærheden er der rig lejlighed til at dyrke vandsport i og på vandet.


Haikou 8090 Youth Hostel i Haikou til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUnit 2403, 24F, South Tower, Block C, Fuhao Mansion, Yusha Road, Longhua, Haikou, Kina, 570100 - Se på kort\nMere om Haikou 8090 Youth Hostel\nNår du besøger Haikou, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Haikou 8090 Youth Hostel, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Haikou 8090 Youth Hostel sikrer gæster et behageligt ophold. Gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, bagageopbevaring er blot nogle af de faciliteter der adskiller Haikou 8090 Youth Hostel fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Haikou, så er Haikou 8090 Youth Hostel dit hjem væk hjemmefra.


JERNESALT - lykke-per\nARTIKEL FRA JERNESALT - 3.9.18.\nLykke-Per som begreb, film og roman\n'Lykke-Per' er en såkaldt 'figurtype' der går på "den af naturen eller guderne udvalgte for hvem alt umiddelbart lykkes". Som sådan figur kendes Lykke-Per fra myterne, folkeeventyrene (Aladdin) og bl.a. Oehlenschlægers lystspil (1805), H.C. Andersens fortælling (1870) og Henrik Pontoppidans store roman (1898-1904), der nu er filmatiseret af August Bille. Og hos Pontoppidan lægges ikke skjul på de negative sider af sagen: Lykken er ikke uafhængig af den individuelle eller subjektive indstilling til 'selvrealiseringen' eller tilværelsen som helhed. Der er nu engang forskel på lykkefølelse og selvrealisering, på moral og lykke og på jordisk og himmelsk (hinsidig) lykke. Og der er derfor også en modsætning mellem hedonismens tro på at lyst er det centrale og eneste fornuftige mål i tilværelsen og en mere realistisk erkendelse af at konstant lykke kan eller vil føre til tomhed og kedsomhed fordi mennesket nu engang også er skabt til at skabe noget og bestille noget.\nPsykologisk kan lykke beskrives som en følelse af at være i optimal harmoni med sig selv og omgivelserne, hvad der igen vil sige at modsætningen mellem de hårde, ydre realiteter og individets indre drømme og idealforestillinger på en eller anden måde bliver elimineret. Oplevelsen af lykke findes derfor momentant i de såkaldte 'højdepunktsoplevelser' af intens og ekstatisk art (herunder orgasmen og den narkotiske rus), men forekommer også i mere permanent tilstand i fx det buddhistiske 'nirvana', hvor alt sædvanlig begær er udslukket (hvad der kræver langvarig meditation). Det enkelte menneskes oplevelse af lykke synes i mange tilfælde at ligge fast livet igennem, hvad der tyder på en vis disposition for lykke uanset ydre livsbetingelser, mens andre gennem årene oplever en svingende indstilling, dvs en vekslen mellem optimisme og pessimisme eller mellem 'livstro' og 'fortvivlelse'. Og det er netop denne vekslen der karakteriserer hovedpersonen i Henrik Pontopiddans roman.\nRomanens Per Sidenius er en ludfattig præstesøn fra Jylland, der er på kant med hjemmet og slægten og simpelthen vil frigøres, koste hvad det vil. Han rejser til København for at studere ved Polyteknisk Læreanstalt. Han indlogerer sig hos nogle gamle mennesker i Nyboder, hvor han har sin første kærlighedshistorie. Han går mere op i udarbejdelse af et stort afvandings- og kanalprojekt for Jylland end i de regulære studier. Han muntrer sig med venner og veninder og stifter dybere og dybere gæld. Han bliver tilfældigvis indført i en rig jødisk grosserers familie via en søn der straks ser muligheder for hans projekter, og han forelsker sig først i den yngre og muntre datter og siden i den ældre og mere tænksomme datter Jacobe, som i begyndelsen er modvillig, men efterhånden giver sig. De bliver forlovede, men Per giver sig ud på en flerårig uddannelsesrejse, der fører ham til Tyskland, Østrig og Italien og skaffer ham både opgaver og anerkendelse. Han får på et tidspunkt besked om sin faders død og rejser hjem til begravelsen - og de gamle, glemte konflikter dukker op igen og fører ham ind i deciderede religiøse anfægtelser. Jacobe rejser ned til ham - og bliver med barn, men det forhindrer ikke Per i at blive stærkt tiltrukket af søsteren der nu er i Rom. Han er ikke sikker på at Jacobe er den rette for ham.\nEfter sin hjemkomst gør han også op med det konsortium der er stiftet til fremme for hans projekt og som svigerfaderen er formand for, men han afviser at give sin gamle professor fra Polyteknisk anstalt den undskyldning der er nødvendig for at denne vil støtte projektet. Han forstærker tværtimod kritikken af den bagstræberiske mand. - Han har ingen kontakt med sin mor der er flyttet til København. Men da han får underretning om hendes død, rejser han til begravelse i Jylland med det skib der fører hendes kiste derover - og han kommer igen ud i religiøse anfægtelser. På hjemegnen får han nær kontakt med en præst af en helt anden og lysere forkyndelse end faderens. Han forelsker sig i præstens datter Inger, og han sender Jacobe et afskedsbrev. Desuden opgiver han sit store projekt, tager landmålereksamen og slår sig ned i et hus i landsbyen med Inger. Han får kontakt med en særling af en pietistisk præst, hvad der fører til at han forlader Inger og deres fælles børn og rejser helt over til et øde sted i Thy, hvor han ernærer sig som vejassistent og dyrker sit indre liv. -\nRomanen er altså en historie om et hjemløst menneske der via sine ingeniørmæssige projekter gør sig store forestillinger om praktiske bedrifter, men modsætter sig at lade sig indfange af ærgerrige menneskers sans for økonomiske gevinster. Han svigter kvinder og børn - og falder til ro i ensom religiøsitet i udkanten af landet.\nBille Augusts filmatisering af den omfangsrige og meget detaljerede roman forudsætter naturligvis betydelig reduktion og tager sig betydelige kunstneriske friheder, men den er solidt håndværk med utrolig flot fotografering fra Dirk Brüels side og sikker personinstruktion. Tommy Kentner gør det fint som den jødiske grosserer Salomon, og det jødiske miljø fra den tid er godt indfanget. Der lægges ikke skjul på datidens antisemitisme eller den voldsomme modstand mod jødedommen fra kirkelig side. Katrine Greis-Rosenthal leverer en stor præstation som Jacobe - og man kan ikke påstå at Esben Smed falder igennem som Per Sidenius. Men han virker ikke overbevisende på undertegnede. Og det er måske også en umulig opgave, fordi hovedpersonen fra Pontoppidans side netop skildres som en Lykke-Per der formår at vinde pengestærke mennesker for sine store fantasifulde projekter - på trods af sin opvækst i et fattigt og dogmatisk miljø og på trods af sin afsky for bagstræberiske lærere og autoriteter. Han er reelt spundet så dybt ind i sit miljø at frigørelsen må blive en lang og snoet vej der byder på alvorlige svigt og fejltagelser og som kræver mange refleksioner af den art der er langt bedre egnet for læsning end for visuel fremstilling. En anmelder erklærer dialogen for klodset og overinformativ, men problemet er jo at information ikke kan undværes, hvis man overhovedet skal forstå hvad der foregår. Den irriterer også mange af personerne i bogen. Og jeg vil derfor hævde at bogen allerede her er uegnet til filmatisering. Men også at den er det fordi bogens filosofiske og religiøse overvejelser er for tidsbestemte og irrelevante for vor tid. Under alle omstændigheder fænger filmen ikke undertegnede. Og musikken er i mine øren et minus.\nMen det er i denne forbindelse nødvendigt at påpege nogle ejendommelige misforståelser om Pontoppidan.\nUnægteligt lader forfatteren Per kæmpe med nogle dilemmaer i livet som de fleste af os genkender og gennemlever, nemlig forholdet mellem 'fornuft' og 'følelse', og spørgsmålene om hvad der skal til for at man kan blive et helt menneske, og hvor meget den sociale arv betyder i denne forbindelse. Men det er ikke holdbart når en litteraturanmelder hævder at der her er tale om langtidsholdbar litteratur uden støv på siderne, og at forfatterens samfunds- og teknologiforståelse var fremsynet og hans psykologiske indsigt forbløffende. Tværtimod er bogen overordentlig tidsbestemt - og den er i dag alene værd at læse for den gode skildring af de sociale modsætninger i slutningen af 1800-tallet, den teknologiske udvikling, præsternes fejlbedømmelse og afmagt og det moderne gennembruds latterlige træk (skildringen af Georg Brandes er nærmest karikatur). Her er realisten Pontoppidan på hjemmebane. Men når det kommer til hans skildring af hovedpersonens psykiske udvikling kommer forfatteren til kort, i og med at han ikke kan forestille sig anden udvej af Per Sidenius' dilemmaer end at opgive en nogenlunde normal ingeniør-karriere svarende til hans gode rationelle evner - og i stedet søge tilflugt i en tilbagetrukket stilling som landmåler og vejassistent uden ægtefælle og børn i den fjerneste udkant af landet med vage og uafklarede begreber om tilværelsens mening.\nTilsyneladende er Per trods sit tidlige opgør med fædrenehjemmet og fædrenetroen prisgivet sin binding til sine forældre og søskende, som han aldrig kan slippe i tankerne, men fjerne sig fra fysisk. Og mange ser desværre heri Henrik Pontoppidans egen kamp, men det er en total misforståelse. For Pontoppidan voksede ikke op i et bergmansk præstehjem med systematisk meningsundertrykkelse og vold. Pontoppidans far var nok en ensidig dogmatiker der regnede sine egne meninger som absolut sande, men han var udadtil et tolerant menneske der ikke krævede accept af disse dogmer fra børnenes side, og det børnerige hjem med ialt 16 børn (hvor flere døde som ganske unge) var fuld af varme og humor - og Henrik havde livet igennem et nært forhold til sine overlevende søskende. Det har ingen skrevet bedre om end psykiateren Ib Ostenfeld hvis moder var søster til Henrik og derigennem fik dyb indsigt i familiens indre forhold. Han gør i et fint familieportræt udtrykkeligt opmærksom på at Henrik Pontoppidans skildring af præstehjemmet kun er realistisk hvad angår de ydre rammer. Hans opgør med den kirkelige dogmatik var ikke vendt mod den tolerante far, men var et helt nødvendigt led i hans egen kamp for uafhængig, og selve uafhængighedstrangen var kendetegnende for både faderen og børnene. Både broderen Morten, der blev højskolemand, og broderen Knud, der blev professor i psykiatri, rodede sig ud i retssager og offentlig polemik.\nNogle læsere ser i begyndelsen Per Sidenius som en fremstormende helt, men senere som en pjalt eller skurk der svigter kærester, ægtefæller og børn samt lovende karrieremuligheder for en temmelig uforståelig og nærmest sygelig trang til at søge ensomheden for sin indre udviklings skyld. Det var bestemt ikke Henrik Pontoppidans egen vej. Han opgav godt nok et ingeniørstudium til fordel for forfatterskabet, men han trak sig ikke tilbage fra verden eller storbyen, værnede derimod sin uafhængighed og bevarede sin sunde kritiske sans over for såvel kirkelighed og politik som tidens litterære, æstetiske og filosofiske strømninger. Hans svaghed som forfatter ligger i at hans psykologiske og eksistensfilosofiske indsigt aldrig kommer ud over 1800-tallets problematikker. Det kan man ikke bebrejde en mand der er født i 1857 og altså var over 50 år da han afsluttede sin roman.\nDet er derfor på sin plads i anledningen af den aktuelle filmatisering at påpege nogle afgørende dybdpsykologiske og erkendelsesteoretiske forhold.\nFørst og fremmest må det understreges, at den 'lykke' eller 'lykkefølelse' som de fleste mennesker længes efter ikke er en permanent tilstand af ekstase, som man kan havne i hvis man blot gør sig de rigtige anstrengelser. Den er højdepunktsoplevelser, hvad de fleste erfarer fra seksualitetens orgasmer og mange andre intense oplevelser. Og dette er der ikke noget mærkeligt i, for det ligger i forskellen mellem de psykiske primærprocesser og de psykiske sekundærprocesser. De første er intense, men ustabile, og de sidste er stabile men relativt svage. Og det er de første der giver al oplevelse af ekstase, af orden og helhed samt af sammenhæng og mening (taget i ordenes ikke-rationelle betydning).\nEr man fra starten af sit liv disponeret for optimisme og livstro, eller når man i livet efterhånden frem til god harmoni mellem sig selv og sine omgivelser og mellem drømme og realiteter, da kan man se det som en lykke, men denne er da af den stabile og svage art. Hos andre svinger sindstilstanden eller humøret - og det kan i visse tilfælde føre til fortvivlelse og depression, men kan også give et frugtbart grundlag for sund refleksion og livsafklaring. Og en sådan kræver på ingen måde at man giver afkald på det almindelige jordiske liv og hengiver sig til et håb om et bedre liv efter døden. At være menneske er netop - til forskel fra det at være et dyr - det samme som at være et bevidst menneske der er klar over at man forlader barndommens uskyld gennem puberteten og herefter må klare sine udfordringer og opgaver på bedste vis med sund vekslen mellem det bevidste og det ubevidste.\nDet er en naturlig del af mennesketilværelsen at være nysgerrig og eksperimenterende og bruge sin fantasi og skabende evner. Men det er også en nødvendig del af voksenlivet at lære noget, uddanne sig til noget, stifte familie og begå sig i samfundet mellem andre mennesker - uden at miste sig selv. Nogle har store ambitioner om at nå højt i magthierarkiet og tjene mange penge. Det giver 'tilfredsstillelse', men denne er langt fra det samme som lykken. Der vil for mange også være et indre liv, et åndsliv, der betyder at man ikke kan undvære de særlige sider af menneskelivet der er forbundet med kærlighed, dans, musik, digtning, leg, sport, kunst, rejser og forskning. Dette bør man gøre sig klart så tidligt som muligt i sin udvikling. Og fremfor alt også huske at man her har stor fordel af at kunne bevare en passende distance til såvel pligtarbejde og karriereræs som den evindelige jagt efter andres anerkendelse.\nFor generationerne der voksede op i sidste halvdel af 1800-tallet gjaldt at de i vid udstrækning blev trukket med ind i fremskridtstroen der var en illusion om at det teknologiske fremskridt ville føre samfundet og alle individer frem til idealsamfundets og idealtilværelsens store lykkefølelse. Illusionen brast for alvor med den barbariske 1. verdenskrig. Den genopstod desværre i illusioner om de store ideologier. Men troen på disse brast med den totalt meningsløse 2. verdenskrig og dens holocaust.\nI vore dage er fremskridtstroen genopstået i troen på naturvidenskaben og teknologien samt globaliseringen og digitaliseringen. Det har medført den højst ejendommelige ting, at det man i gamle dage kaldt åndslivet er glemt og forsvundet, selv om det til forskel fra naturvidenskaben og teknologien udelukkende beror på frie psykiske kræfter der ikke bestemmes af den menneskelige vilje og uhygggelige evne og trang til kontrol af alt og alle.\nDet var der ingen relevante forestillinger om på Henrik Pontopidans tid. Man hang fast i gamle modsætninger mellem videnskab og religion, og det gør man stadig i dyb uvidenhed om de psykologiske kræfter der er på spil i alle mennesker og som kræver frihed og indre konsistens hvis mennesket skal leve og udfolde sig på sund og bæredygtig vis. Lykke-Per er i denne sammenhæng kun en påmindelse om at man kun får den sande lykke forærende hvis man tør slippe alle ambitioner, pligter og jag efter penge og anerkendelse.\nBille Augusts 'Stille hjerte' - problematiserer planlagt død (30.11.14.)\nFlammen og Citronen - en film af Ole Christian Madsen - om to af Modstandsbevægelsens helte (9.4.08.)


Deltaco smart RGB-lyskæde DEL4350021 - shopLED\nHome / Shop / Smart Home / DELTACO / Deltaco smart RGB-lyskæde DEL4350021\nBrand: DeltacoEAN: 7333048046574 Varenummer (SKU): 5637000006122268 Kategori: DELTACO\nSkab en hyggelig julestemning i dit hjem takket være denne Deltaco smart lyskæde DEL4350021. Den 5 meter lange kæde er velegnet til både indendørs og udendørs brug og er udstyret med 40 flerfarvede LED-lys.\nEr du på jagt efter praktisk LED belysning til boligen, der falder i kategorien DELTACO? Så er Deltaco smart RGB-lyskæde DEL4350021 fra Deltaco et oplagt bud på lige nøjagtig det, du leder efter.\nHer får du god LED belysning, der gør akkurat det, det skal. I mellemtiden får du også en super energivenlig lys-løsning, der ikke bonner ud på energiregningen – eller skal ændres lige foreløbigt. Det betyder, at du med Deltaco smart RGB-lyskæde DEL4350021, der forhandles hos får en langtidsholdbar løsning, der også garanterer dig den bedste lyssætning, så snart du hænger det op.\nDeltaco smart RGB-lyskæde DEL4350021 ligger i en prisklasse på omkring pris.\nEr det på tide med en ny lampe i stuen, skal der lyses op foran din bolig, eller har du fået nyt bord, der kræver mere lys? Kig rundt her på hjemmesiden, hvor du nemt og bekvemt spotter det, du leder efter, inden for LED lys.\nDELTACO UV sanitizing box with UVC LED White


De bedste hoteller som tillader kæledyr i Lin'an - TripAdvisor\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Lin'an, Kina\nHoteller som tillader kæledyr i Lin'an\nNr. 1 ud af 4 i Hoteller som tillader kæledyr i Lin'an med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 4 i Hoteller som tillader kæledyr i Lin'an med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 4 i Hoteller som tillader kæledyr i Lin'an med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 4 i Hoteller som tillader kæledyr i Lin'an med bedste værdi for pengene\nNr. 1 af 179 B&B'er i Lin'an\nNr. 48 af 176 hoteller i Lin'an


Ofte stillede spørgsmål om Spilnu Spilnu afkast Spilnu. Du behøver ikke at oprette dig med en spilnu bonuskode, dengang du bare skal klikke på et link i denne anmeldelse for at komme videre til det danske kasino. Regler og vilkår gælder Kun nye spillere Min. Udbetal eventuelle gevinster siden din bonus.\nStedet foran at agere på fysiske casinoer er, at de ofte kan spille sine yndlingsspil på farten - pr. hvert vandfald såfremt de boldspiller på et på kasino, der er kompatibelt indtil mobilbrug. Det er Betsafe Spillekasino lykkeligvis, plus det betyder, at de konstant kan agere dine favoritspil, uanset da man befinder dig. Såfremt de har aldeles rørig ellers aldeles afføringstablet, kan man konstant agere på de underholdende skuespil - man barriere ene eje kærlighedsforhold indtil internettet.\nMest sikre casinoer spillemaskine Funky Chicken


Indsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 16.47 3 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 20.03 4 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 22.13 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 16.15 2 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 16.18 4 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 18.16 10 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 09.15 8 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 18.17 3 kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 16.19 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Anja (Zoomsnoren) kl. 18.11 3 kommentarer:


Om mig | clairvoyanceterapeut\nSom clairvoyant og terapeut udbyder jeg forskellige discipliner indenfor clairvoyance som fx husrensning, afdøde kontakt, clairvoyance vejledning, fjern clairvoyance via telefon & Skype, meditation og behandling.\nInden jeg blev selvstændig, havde jeg hele mit arbejdsliv været inden for sundhedsvæsenet og i socialpsykiatrien, og derigennem hjulpet mennesker med livets udfordringer, med henblik på øget livskvalitet.\nI 2005 begyndte jeg bevidst, at udvikle mine spirituelle evner via meditation og mindfulness, hvilket førte mig til at blive uddannet clairvoyant vejleder på Clairvoyancevejlederskolen v/ Tove Kofoed, hvor jeg har modtaget undervisning af både Tove og Steen Kofoed samt Lisbeth Schubert.\nClairvoyance betyder klarsyn, men det er langt mere end mit klarsyn jeg anvender, når jeg laver en clairvoyance session. Det kan beskrives som, at jeg stiller ind på en anden dimension, der hele tiden er tilstede iblandt os, og via den kanal modtager informationer omkring dig, og din livssituation.\nJeg har tavshedspligt i alle mine virker, og stiller ikke clairvoyant ind på død, alvorlig sygdom eller på personer der ikke har udtrykt et ønske, om min hjælp via den åndelige verden.\nDet er en ære for mig at videreudvikle og dygtiggøre mig personligt og fagligt, så jeg kan være til bedst mulig hjælp for dig.


Hvad hjælper med at rense Pots bruges til at tilberede Pasta\nHvad hjælper med at rense Pots bruges til at tilberede Pasta\n? Højdepunktet af , hvad der definerer italienske køkken, pasta kokke op hurtigt og nemt med minimal rod. Når pastaen er drænet fra puljen og middagen serveres , oprydning er normalt det næste skridt . På et overblik, kan en pot, pasta blev kogt i ikke, at beskidt , men når du rører ved det stivelsesholdige film efterladt er alt for tydelige . Eliminering sidesten stivelser fra din pot tager lidt tid med et par husholdningsartikler. Slibemidler\nuden at ridse op dit pot , er der flere kemiske -fri muligheder for at hjælpe løfte denne stædige film. Fløde af tandsten og bagepulver er både mildt slibende , hvilket gør dem ideelle til at skrubbe uden at efterlade ridser bag på selv de mest skrøbelige overflader. Fyld potten med vand mindst halvvejs med vand og dumpe i et par skefulde af fløde af tandsten eller bagepulver. Bring det i kog og lad det slibende stof til at skrubbe væk filmen , så du ikke behøver at. Efter at den har kogt i fem til 10 minutter, vil filmen komme på meget lettere, når puljen er cool nok til at røre . En hurtigere metode er at stænke noget fløde af tandsten eller bagepulver på en svamp og bruge det til at rense puljen.\nEn mild syre er meget effektivt til skære igennem selv de hårdeste af pletter . Hvid eddike og citronsaft er både stærk nok til at skære igennem filmen uden at skade din pot. Fugt din svamp med en af disse og tørre filmen ret off før vask det .\nEn simpel iblødsætning med varmt vand skal løfte pasta rest lige ud , men hvis du har nudler , der har holdt sig til bunden af panden, du kan have brug for lidt mere hjælp. Fyld potten med varmt vand og tilføje et par dråber opvaskemiddel og lad det trække . Snarere end opvaskemiddel , tilføje en skyllemiddel ark til at hjælpe med at afmagnetisere hvad der sidder fast til din pot. Lad gryden i blød natten over og vaske det i morgen. Hvis du har brug potten ren hurtigere end det , fyld den med varmt vand og drop i en protese rengøring tablet for hurtige resultater. Når den stopper sydende , vil puljen være klar til at blive vasket .\nHvilken slags Scratch Remover er bedst for Swirl Marks & Spider Webbing\nSådan Clean Dekorative Rocks i Sink\nDe bedste måder at bruge en Bissel Steamer\nHvordan at slippe af benzindampe\nDesinfektionsmiddel Fogging Teknikker\nHar de nye Shark Lommer Monter gamle Shark Pocket …\nSådan får Dust Out of Fabric\nDen teskefuld blegemiddel for Rengøring Log Homes…\nHvordan at slippe af en dårlig lugt i mellem væg…\nSådan får Tøj Dye Pletter Ud af læ…\nFjernelse af lugt fra en PVC\nSådan får Paint Off støbejern gulvr…\nSådan opløse malingen på dit vindue…\nSådan Clean White Veneer Hylder Turni…\nSådan Fix Sko Heels som efterlader sl…\nSådan Vedhæft en Swiffer Wet Jet Pad…\nSådan Care for en skulpturell…\nTing at bruge til en Bordfod\nSådan Brug Håndværktøj på…\nSådan Clean en fyr bord\nKan jeg bruge æteriske olier …\nLawn Reparation & Ukrudt\nSådan installeres Mull Bars\nSådan Clean Udluftning Velux …\nFrastødende Mider i sovevære…\nSådan får Mud Off af vinylbe…\nHvordan får jeg Off Burnt Noo…\nSådan Freshen Caning på stol…\nFjernelse Imprints i tæppe\nSådan slørede Window Coating…\nDesinfektionsmiddel Fogging Te…\nSådan Clean Mouse Afføring F…\nSådan Clean Burn pletter fra …\nSådan fjernes en vandbaseret …


The Sledge - On the Verge of Nothing | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nAnmeldelse Anmeldt 9. oktober 2018 af Lasse Jacobsen 0 kommentarer\nAudible PR · Udkom 15. juni 2018\nDansk “debut” er uhyre spændende, men svinger desværre ikke nok.\nSlet alt – vi prøver igen\nTilbage i 2004 så det danske band Hjortene dagens lys. De dansksyngende stoner/fuzz-drenge kom med en håndfuld udgivelser op gennem årene af ganske glimrende kvalitet, men nu er bandnavnet ændret til The Sledge og sproget til engelsk.\nDebutalbummet, hvis man kan kalde det det, hedder On the Verge of Nothing, og det er aldeles fornuftigt, men med væsentlige mangler.\nMesterlig sangskrivning – mangelfuldt groove\nStilen hos The Sledge er en meget behagelig hybrid mellem stoner, doom og sludge. Umiddelbart ligger det lige til højrebenet kun at sammenligne med stoner som Fu Manchu og Corrosion of Conformity. I løbet af pladens seks reelle numre høres dog også en slat doom og en smule sludge, der ret så ofte får undertegnede til at tænke på Down; og det kan vi lide! Skør sammenligning, tænker du? Nej, slet ikke. Når The Sledge er allerbedst, lyder de nemlig som Down i deres velmagtsdage. Det er store ord, men talentet for at skrue nogle uhyre interessante og medrivende sange sammen – og ikke mindst eksekvere dem – er i den grad på plads. Lyt bare til “179 Liars” og “Yet Untitled” – det er rigtig fede numre, der straks fremkalder klassisk stoner-positur: gyngende nakker, hænderne i lommen og surt fjæs. Meget surt fjæs!\nAlbummet er indspillet live i studiet på kun to dage med alle mand i samme lokale. På denne måde kan man indfange alle fede vibes, samspil og energi, og hvis alt klapper, kommer der som regel noget rigtig godt ud af det. Dog er det, som om de to dages studietid alligevel har været for lidt og måske stresset bandet en smule, for nu er det, de føromtalte væsentlige mangler kommer ind i billedet. Det tunge gyngende groove, som er altafgørende i denne genre, er på store dele af pladen ikke gyngende nok – hvis det i det hele taget er der. På de to føromtalte numre lykkes det glimrende, men på resten af pladen bliver den tilbagelænede tilgang en kende for slatten og uengageret, og man ender med at falde om i sofaen, mens man ærgrer sig over, hvad man kunne have fået, hvis bandets grooves bare havde siddet i skabet. Det er, som om bandet ikke “føler det”, og det svinger simpelthen ikke.\nEn anden væsentlig faktor, der trækker helhedsindtrykket lidt ned, er spilletiden. On the Verge of Nothing byder på otte numre, men her skal det mystiske lille interlude “Like Shit” trækkes fra sammen med det instrumentale “Flammehav” – der i øvrigt rummer alt for meget ganske forfærdelig saxofon(!) – og det efterlader os med kun seks reelle sange og en spilletid på 30 minutter.\nLige så meget som jeg jubler og danser en improviseret glædesdans over at lille Dannevang endelig har et band, der kan spille stoner/sludge/doom på denne måde, lige så meget ærgrer jeg mig over pladens mangler. Havde The Sledge leveret en skive med otte-ti numre på niveau med “179 Liars” og “Yet Untitled”, og havde det gynget og groovet, som de to numre faktisk gør ret så fedt, så havde karakteren herfra været oppe i den helt sjove ende. Indtil videre må og skal vi holde øje med disse fyre, for nøj, hvor kan de skrive og spille rigtig fed musik.\nDEATH DROME DOLINE\nHvis du synes om The Sledge, kan du måske også lide Earthless. Læs også vores anmeldelse af Earthless - Night Parade Of One Hundred Demons:\nAnmeldelse Af Lasse Jacobsen, 6. marts 2022 Genre: Heavy/Psych Rock 0\nCPHell 4 dage 59 minutter siden til Metalsnobbens Hjørne - Potentielle Headliners til Copenhell '23


Ligestilling: Nyborg Kommune topper igen-igen | Nyborg | fyens.dk\nLigestilling: Nyborg Kommune topper igen-igen\nSonja Marie Jensen (S) har været formand for ligestillingsudvalget i Nyborg Kommune siden 1. januar 2018. Ligesom Erik Rosengaard (V) tildeler hun også æren for kommunens førsteplads til hendes forgænger, Vibeke Ejlertsen (S). Arkivfoto: Peter Leth-Larsen.\nFor sjette gang i træk er Nyborg blevet udpeget som værende nummer ét på ligestillingsområdet blandt landets kommuner.\nNyborg: Endnu engang kan Nyborg Kommune kalde sig kommunemester i ligestilling. For sjette gang i træk indtager vi nemlig førstepladsen blandt de øvrige kommuner på landsplan, når det kommer til ligestilling blandt kommunens personale og de personer, der udfører kerneydelser såsom børnepasning.\nFormand for ligestillingsudvalget Sonja Marie Jensen (S) mener, at grunden til Nyborgs succes på dette område skyldes en fokus, der har gjort ligestillingen til en fast del af tankegangen i Nyborg.\n- Vi er nogen af dem, der har arbejdet mest intenst med ligestilling gennem rigtig mange år. Det gør, at vi er ret privilegerede, fordi det ligger meget naturligt for vores chefer og ledere rundt omkring at tænke over den kønslige og etniske ligestilling, når de skriver politiker, siger Sonja Marie Jensen.\nRapporten bygger på ligestillingsredegørelser, som kommunerne, regionerne og staten indberettede i efteråret 2017, hvilket også er det år, som rapporten dækker over. Det er Rambøll, der har stået for udarbejdningen af hovedrapporten. Rapporten udkommer hvert andet år.\nPå en skala fra 1 til 100 scorer Nyborg over 90 point på både personale- og kerneydelsesområdet. Landsgennemsnittet ligger på 38 point.\nIfølge Erik Rosengaard (V), der er medlem af ligestillingsudvalget, skyldes det for det første, at man har haft et ligestillingsudvalg i mange år. Han mener, at udvalget har været gode til, at stille skarpt på de områder, hvor ligestillingen har haltet.\n- Vi har haft stor fokus på for eksempel at få flere mænd i omsorgsjob. Det viser sig også, at Nyborg ligger godt i forhold til andre statistikker, som for eksempel i kommunens direktion, hvor der er en god fordeling af mænd og kvinder. Set over en bred kam, er der gjort mange indsatser, siger Erik Rosengaard.\nBåde Erik Rosengaard og Sonja Marie Jensen er forholdsvis nye medlemmer af ligestillingsudvalget. Erik Rosengaard giver således ros til den tidligere udvalgsformand, byrådsmedlem Vibeke Ejlertsen (S), for hendes indsats på ligestillingsområdet.\nErik Rosengaard vil bruge resultatet af rapporten til at se, hvilke andre områder indenfor ligestilling, som de kan tage op.\n- De her statistikker er jo i forhold til kommunens personale. Nu skal vi se på, om vi kan finde andre fokusområder at gøre os bemærkede på i fremtiden, siger Erik Rosengaard.\nSonja Marie Jensen peger på etnisk ligestilling som noget af det, udvalget vil sætte fokus på. Selv fremhæver hun, at kun 2 procent af de ansatte på uddannelses- og undervisningsområdet er fra ikkevestlige lande. Det er på trods af, at de udgør cirka 5 procent af arbejdsstyrken.\n- Ude i skolerne, der har man altså også brug for gode rollemodeller, som måske kommer fra ikkevestlige lande. Det er en af de ting vi kigger på på den etniske del lige nu, siger Sonja Marie Jensen.\nApropos det med at have gode rollemodeller, så vil det ligestillingsudvalget også kigge på, hvordan de kan få endnu flere mænd ansat i daginstitutioner og vuggestuer.