TEAMVIKAREN.DK. Dansk energiteknologi stormer frem. Tema: COP - sidste stop før klimatopmødet i København. > side. > side - - PDF\nTEAMVIKAREN.DK. Dansk energiteknologi stormer frem. Tema: COP - sidste stop før klimatopmødet i København. > side. > side -\nDownload "TEAMVIKAREN.DK. Dansk energiteknologi stormer frem. Tema: COP - sidste stop før klimatopmødet i København. > side. > side -"\n1 Tema: COP - sidste stop før klimatopmødet i København > Ny lokal klimafond Energibyen Skive allierer sig med det lokale erhvervsliv for at spare mere på energien. > side Find det i Forsvaret Den -årige ledelsesprofessor Erik Johnsen giver danske ledere noget at tænke over. > side Godt i vej Rådene var gratis, da iværksættere fi k sparring fra erfarne ledere ved DI's Springboard. > side - Nummer November DI Business online: di.dk/dibusiness DI Business DI København V Telefon, Fax, di.dk I løbet af de seneste tre-fire år er Logstors eksport af fjernvarmerør vokset støt. Den samlede danske eksport af energiteknologi er siden mere end fordoblet. Dansk energiteknologi stormer frem Eksporten af dansk energiteknologi sætter rekord. I år ventes Danmark at eksportere for over mia. kr. om året. Og vi er langt foran de andre EU-lande. Jens Fuglsang Edelholt Under asfalten i Milano, München og Moskva ligger en af nøglerne til statsminister Anders Fogh Rasmussens grønne revolution. Her er kilometervis af godt isolerede fjernvarmerør fra den danske virksomhed Logstor A/S gravet ned. Rørene, der også ligger overalt i andre europæiske byer, er et udtryk for den succes, dansk energiteknologi i øjeblikket repræsenterer. Kurven over eksporten af dansk energiteknologi stiger hvert eneste år, og i tegner den danske eksport i procent til at stige dobbelt så meget som EU -landenes. Efter en mindre nedgang i væksten i eksporten i er Danmark kommet meget stærkt igen. Ser vi på eksporten i, rundede den i august måned milliarder kroner målt på årsniveau mod milliarder et år tidligere, siger Esben Mortensen, konsulent i DI Energibranchen. Især vindmøllekomponenter til USA trækker godt i regnskabet. Mens resten af EU -landene er gået lidt ned i tempo, er den danske eksport af vindmøllekomponenter i gennemsnit steget med procent per år siden. Et andet område, der trækker godt op, er motorer og generatorer. Et bedre samarbejde Koncernchef og adm. direktør hos Logstor A/S, Peter Tolstrup, forklarer, at virksomhedens eksport er vokset støt de seneste tre-fire år. Det skyldes, at Logstor A/S er verdens førende inden for fjernvarmerør, og den position er blandt andet opnået på grund af de sidste - års kraftige fokusering på energiteknologi i Danmark. Det betyder, at vi på en lang række områder er længst fremme med innovation og produktudvikling. Og hvis føringen inden for energiteknologi skal fastholdes, så skal danske virksomheder være bedre til at samarbejde, mener Peter Tolstrup. - Vi har netop samarbejdet med Danfoss og Grundfos for at tale med en stærkere stemme i EU. Så vi skal helt sikkert være dygtigere til at gruppere os, når vi skal ud over landets grænser, siger han. Investeringer i forskning Statsministeren har varslet en grøn revolution og udpeget en grøn vækstøkonomi som en afgørende udfordring for Danmark. Skal det ske, skal danske virksomheder være bedre til at finde nye produkter, mener Peter Tolstrup. Logstor A/S fokuserer i øjeblikket på fjernkøling en slags erstatning for aircondition og virksomheden forventer stor fokus på det produkt i Mellemøsten. Hos DI mener man, at flere investeringer kan fastholde den gode udvikling for eksporten af energiteknologi. - Udviklingen understreger Danmarks styrkeposition inden for energiteknologi- og udstyr. Men skal Danmark opretholde denne gunstige situation, bliver vi nødt til at forøge de offentlige og private bevillinger til forskning og udvikling ligesom at vores støttesystemer og eksportfremmeinstrumenter skal toptunes, siger Esben Mortensen. TEAMVIKAREN.DK\n2 DI Business. november Aftagende lønudvikling Lønomkostningerne steg, procent fra. kvartal til. kvartal inden for DA-området, viser DA's nyeste lønstatistik. Heraf udgjorde stigningen i betalinger til fritvalgsordninger med videre, procentpoint, mens stigningen i pensionsbetalinger udgjorde, procentpoint. Lønudviklingen var kraftigt aftagende i. kvartal, men er stadig på et højt niveau. Lønudviklingen faldt til, procent i. kvartal fra, procent i. kvartal. Den aftagende lønudvikling hænger godt sammen med de overenskomstmæssige løn-satser i de aftalte overenskomster for DA-området. Danskerne klar til euroen En meningsmåling fra Danske Bank viser et flertal for ja til euroen. Bankens målinger har ellers i lang tid vist, at en eventuel afstemning om dansk ØMU-deltagelse ville blive meget tæt. I oktober svarede procent af de adspurgte, at de ville svare ja til dansk ØMU-deltagelse. Dette tal er nu steget til procent i november. Samtidig er "nej"-siden skrumpet ind fra, procent i oktober til, procent i november. Recession rammer Europas største økonomi Finanskrisens skyllede torsdag for alvor ind over Tyskland. Efter to års økonomisk optur med mere end to procents vækst er Europas største økonomi nu havnet i en recession, viser nye økonomiske nøgletal fra det statistiske forbundskontor. Fra juli til september faldt det tyske bruttoindlandsprodukt, BNP, uventet med hele, procent sammenlignet med det forudgående kvartal, hvor nedgangen var på, procent. Det er første gang i fem år, at den økonomiske aktivitet falder to kvartaler i træk, hvorved der teknisk er tale om en recession. På den korte bane er udsigterne dystre: Økonomer forventer næste år også et minus på omkring en procent. Leder Grøn vækst med muligheder Statsministeren har præsenteret en ambitiøs plan for en grøn revolution i Danmark. Og han har gjort det klart, at vi internationalt står med en af historiens største udfordringer, fordi vi skal håndtere klimaændringerne samtidig med, at vi vil opleve et stadigt voksende behov for energi - især i de store udviklingsøkonomier. Den store globale udfordring kalder på globale løsninger. Danmark kan ikke gå alene. Men det er rigtigt at opstille visionen om at gøre Danmark uafhængig af fossile brændsler. Erhvervslivet har brug for en sikker energiforsyning. Det er ligeledes en klog strategi, at satse endnu mere på udviklingen af nye bæredygtige energiteknologier og former. Mange danske virksomheder ligger helt fremme i det internationale førerfelt, når det gælder udvikling af nye teknologier. Men vi kan se omkring os, at mange lande nu satser stadig hårdere på forskning og udvikling af de grønne teknologier. Derfor skal forskningen på dette felt yderligere op i gear. Danske virksomheder har gennem mange år også ligget helt i top, når det kommer til at anvende energieffektive teknologier og dermed nedbringe DI advarer mod svensk overvågningslov Svenskerne vil overvåge al datatrafik ud og ind af Sverige. Dermed risikerer også danske virksomheder at blive overvåget. Derfor fremlægger DI nu en vejledning i, hvordan man undgår, at forretningshemmeligheder bliver afsløret. di Organisation for erhvervslivet DI 1787 København V T: F: di.dk Faren for at få stjålet forretningshemmeligheder bliver større, når den svenske efterretningstjeneste fra nytår får tilladelse til at overvåge al kommunikation, der krydser den svenske grænse. Det er baggrunden for, at DI har lavet en vejledning i beskyttelse mod overvågning fra fremmede lande. - Danske virksomheder kan ikke vide, om deres teletrafik krydser den svenske grænse, fordi trafikken kører i globale netværk. Derfor bliver alle virksomheder nødt til at regne med, at en del af deres teletrafik kommer ind over de svenske grænser, og derfor bør danske virksomheder overveje risikoen for overvågning, når de kommunikerer, siger direktør Tom Togsverd, DI ITEK. Ifølge ham er det sandsynligvis ikke kun svenskerne, der kigger med, når fortrolige oplysninger farer rundt på de globale netværk. Der har været eksempler på, at den amerikanske efterretningstjeneste har videregivet følsomme oplysninger til amerikanske virksomheder. Derfor anbefaler vejledningen DI Business Poul Scheuer, ansvarshavende Rolf Ejlertsen, redaktør. I redaktionen: Finn Georg Bald Jens Fuglsang Edelholt Martin Flink Jonas Schmidt Hansen Gordon Trier Holm Karen M. Jeppesen Lars Ole Løcke René Madsen Peter Fallesen, DI, layout Ole Krog Viceadm. direktør energiforbruget i produktionen. Og disse produkter har samtidig vist ganske salgbare i udlandet. Det illustrerer, at erhvervslivet udgør en krumtap i realiseringen af den grønne revolution. Den store globale udfordring kalder på globale løsninger. Danmark kan ikke gå alene. Statsministeren har naturligvis et behov for at finansiere sin plan. I den forbindelse har vi allerede hørt om forslag til øgede og nye afgifter. Dette er som udgangspunkt ikke en farbar vej - i hvert fald ikke, hvis der er tale om nye, isolerede økonomiske belastninger af danske virksomheder. Når man nu overvejer at sætte energi- og klimaafgifterne i spil, vil det være det oplagte tidspunkt at revurdere den allerede meget store vifte af danske afgifter på dette område. En sådan gennemgang vil afsløre, at flere af afgifterne slet ikke fremmer et bedre klima og et bedre miljø - tværtimod. blandt andet, at virksomhederne laver en risikoanalyse, og på den baggrund tager stilling til, hvilke tiltag, der skal iværksættes for at beskytte virksomheden. Det kan blandt andet være at bruge kryptering og undgå at udveksle følsomme oplysninger via internettet. Hent vejledningen på itek.di.dk/butik under publikationer /Rema numre årligt, bestilles hos DI, Louise Olsen, T: DI-medlemmer gratis Andre kr. (ekskl. moms) Redaktionen slut. november Eftertryk tilladt med kildeangivelse Annoncer: DG Media A/S T:, Tryk: KLS Grafisk Hus A/S Tilmeldt FMK, Fagpressens Medie Kontrol ISSN -\n3 . november DI Business Danmark går i minus næste år Økonomi DI følger oven på både OECD og IMF's dystre økonomiske udsigter op med en revision af seneste prognose. Den spår. ledige og negativ vækst i. Både Organisationen for økonomisk samarbejde og sikkerhed, OECD, og den Internationale monetære fond, IMF, har i de seneste uger udsendt dystre meldinger på den økonomiske vækst i USA, Japan og Europa. De to organisationer vurderer, at vil byde på lav vækst, som følge af finanskrisen. Derfor har DI lavet et update på den seneste prognose. Her spåede cheføkonom Klaus Rasmussen en økonomisk vækst på, pct. og en arbejdsløshed på omkring.. De udmeldinger er nu blevet revurderet i lyset af OECD og IMF's skøn af de større økonomier. Når afmatningen rammer alle vigtige eksportmarkeder i en sådan grad, som tilfældet er, så vil det helt naturligt også ramme Danmark. Men længden på krisen i Danmark afhænger af, hvor stram en finanspolitik og hvor seriøse reformer på arbejdsmarkedet, politikerne er parate til lave, siger cheføkonom Klaus Rasmussen, DI. Han understreger, at selv med. uden job vil Danmark stadig være blandt de tre lande i Europa med den laveste ledighed. Det mest hensigtsmæssige er derfor at forsøge at nedbringe den strukturelle ledighed, siger han. Brancher i knibe Frem til oktober både kørte og sejlede det glimrende for transportbranchen. Men fra oktober, hvor finanskrisen var på sit højeste, har det gået nedad. Transportsektoren er berørt på alt lige fra stramninger i bankkreditter, krav om reduktion i kassekreditterne, strammere regler fra leasingselskaber og broforbindelser. Så det er noget, der mærkes på tværs af både luft, land og søtransporten. Så lampen lyser helt klart rødt, siger branchedirektør Michael Svane, DI Transport. Han tilføjer dog, at branchen som helhed er mere robust i dag end for år siden. Det skyldes primært konsolideringer, hvor der er blevet færre, men større selskaber. I byggebranchen, som ofte står i forreste linje, når konjunkturerne vender, kan virksomhederne også tydeligt mærke de mørkere udsigter. Virksomhederne melder tilbage, at de må justere budgetterne. De har ringere forventninger til end, og mange forventer en nedgang på mellem og pct., siger branchedirektør Anne Windfeldt Trolle, DI Byggematerialer. /redaktionen Erhvervsliv: Russiske handelsbarrierer skal brydes ned Rusland rykker Europæiske og russiske erhvervsledere har længe set fordelene ved tæt kontakt og samhandel. Nu venter de blot på, at politikerne også tager skridt til at få håndteret de politiske barrierer. Det russiske marked er attraktivt. A.P. Møller-Mærsk's russiske aktiviteter vil ifølge Group CEO Nils Smedegaard Andersen fortsætte med at vokse. Gordon Trier Holm Selv om den politiske stemning i den senere tid har været kølig mellem Europa og Rusland - ikke mindst på baggrund af konflikten i Georgien - er der nu tegn på en optøning mellem parterne. Det kom frem efter to topmøder i Cannes medio november. En i regi af den europæisk-russiske erhvervsorganisation IRT og et politisk topmøde efterfølgende mellem EU og Rusland. Formanden i IRT og topchef Nils Smedegaard Andersen, A.P. Møller- Mærsk, ser gode muligheder for nye bilaterale handelsaftaler mellem EU og Rusland, som vil få stor betydning for virksomhedens engagement i det store land. Jo mere vi får gjort op med toldbarrierer, usynlige barrierer og får klarere regler, jo større sikkerhed vil vi opnå i samhandel og med gensidige investeringer, siger Nils Smedegaard Andersen. Han forventer, at A.P. Møller- Mærsk's handel i området vil fortsætte med at vokse, og han ser ikke Rusland som et særligt problematisk marked. Store russiske valutareserver At Rusland er et attraktivt land at engagere sig i, kan Public Affairs Manager Knud Hedeager Nielsen, Carlsberg A/S, tale med om. Han peger på, at Rusland i dag kun har en begrænset gæld og ligger inde med store valutareserver. Den russiske præsident Dmitrij Medvedev har lovet at arbejde på at gøre den russiske lovgivning mere erhvervsvenlig. Senest har premiereminister Vladimir Putin varslet en markant nedsættelse af selskabsskatten og bedyret, at der ikke kommer en væsentlig devaluering af rublen, fortæller Knud Hedeager Nielsen. Carlsberg har produktion af øl i Ruslandn med afsætning til det lokale marked. Da eksporten endnu er begrænset, er Carlsbergs russiske bryggeri knap så meget ramt af eksempelvis handelsbarrierer. - Men for os betyder det meget, at der skabes gode rammebetingelser for investeringer og samhandel, som igen er med til at generere økonomisk udvikling og vækst til gavn for Carlsbergs fortsatte udvikling i Rusland, fastlår Knud Hedeager Nielsen. Med erhvervslivets briller har et tættere samarbejde med Rusland længe været efterspurgt. Med IRTmødet sendte man vigtige signaler videre til det efterfølgende politiske topmøde bl.a. om at få afsluttet Ruslands WTO-optagelsesforhandlinger hurtigst muligt. Vi erhvervsfolk har en mere praktisk tilgang til hinanden på tværs af øst og vest, mener Group CEO Nils Smedegaard Andersen fra A.P. Møller-Mærsk.\n4 DI Business. november!... Vi er en virksomhed, som arbejder med energibesparelser, så det er klart, at vi har sagt ja tak. Der udføres sort arbejde for ca. 50 mia. kroner om året. En afskaffelse af mellem- og topskat kan halvere omfanget af sort arbejde, og give statskassen 10 mia. kroner ekstra i moms og skat*. Download denne og 9 andre gode grunde til at afskaffe mellem- og topskat * Rockwoolfondens Forskningsenhed og DI-beregninger Skive laver klimafond til erhvervslivet Energi Skive Kommune har sparet på energien de sidste år. Det har gjort kommunen til såkaldt Energiby. Kommunen og det lokale erhvervsliv vil nu oprette en fond, der skal gøre området endnu mere energirigtigt. René Madsen Skive Kommune vil inddrage det lokale erhvervsliv i kampen mod CO. Kommunen blev for kort tid siden, som en af tre kommuner, udnævnt til Energiby, fordi kommunen de sidste år har haft fokus på energibesparelser. Og nu vil kommunen også have det lokale erhvervsliv med til at tænke i energibesparelser. Sammen med erhvervslivet arbejder kommunen på at oprette en fond, som kan støtte miljørigtige og energibesparende projekter. Vi har flere lokale virksomheder, som laver teknologi inden for energi og klima. I kommunen tænker vi, at virksomhederne skal kunne se en forretning i at være med i fonden, men de skal også se nogle udviklingsmuligheder til gavn for dem selv. Dels som en form for branding og dels som synergieffekter, hvor man kan etablere samarbejder om at udvikle nye tiltag. Samlet set kan det være med til at trække nye kompetencer og arbejdspladser til Skive, siger kommunens bygningschef Finn Dissing. Detaljerne i fonden er endnu ikke på plads. Men visionen er, at fonden skal støtte projekter om energioptimering og miljøforbedringer. Og tanken er ifølge Finn Dissing, at virksomhederne kan deltage i projekterne ved eksempelvis at levere komponenter eller viden til det, der skal udvikles. Det kan være projekter, der kan hjælpe kommunen som enhed, men formålet kan også være at hjælpe alle Skives virksomheder, så de også bliver bevidst om, at der er forretning i energibesparende tiltag. Derudover kan der også være noget erhvervsudvikling i det, som kan være til gavn for virksomhederne og egnen som helhed, siger Finn Dissing. Dantherm vil deltage Han understreger, at fonden skal laves i samarbejde med virksomhederne. Hos Dantherm, som blandt andet udvikler brændselscelleteknologi og ventilationssystemer, bliver tiltaget modtaget positivt. Vi mener, at vi som en stor virksomhed i Skive Kommune, er forpligtiget til at bidrage til, at der bliver en bevidsthed om energiforbruget. Og så er vi en virksomhed, som arbejder med energibesparelser og ren luft, så det er klart, at vi har sagt ja tak til i første omgang at være med til at vurdere mulighederne for at være med i fonden, siger administrerende direktør Per Albæk, Dantherm Power og Dantherm Air Handling. Han håber at tiltaget kan være med til at markedsføre virksomheden. Vi ser muligheden for, at vi hen ad vejen kan blive profileret sammen med kommunen. At vi så også kan være med til at lave nogle demonstrationsprojekter om boligventilation og brændselscelleinstallation er en anden sag, siger Per Albæk. Energiby Skive» Siden har Skive Kommune investeret, mio. kroner i energibesparende for anstaltninger og sparet millioner kroner.» Skive er sammen med Kolding og Købehavn udnævnt til Energiby af Klima- og Energiministeriet.» Kommunen er også udnævnt til Klimakommune af Danmarks Naturfredningsforening og har derfor forpligtet sig til at være CO -neutral i.» Kommunen løb med alle tre priser, da Dansk Energi, Danske Regioner og Foreningen for Energi & Miljø sammen uddelte miljø- og energisparepriserne i.\n5 . november DI Business OBS: Prisstigning pr Danmarks bedste tilbud Håndløftevogn HP 25 K Korte gafler: 800 mm Kapacitet: 2500 kg Bredde: 530 mm Styrehjul: Nylon eller vulkollan Gaffelhjul: Nylon eller vulkollan enkel Kr ,- Alle STILLs håndløftevogne er forsynet med quickløft pånær vægtvognen. Quickløftet er særdeles behageligt og hurtigt at arbejde med. Med kun to pumpeslag er pallen løftet helt fri af gulvet. Quickløftet koster normalt kr. 200,- i merpris, men leveres inklusiv hos STILL. Håndløftevognene har en kapacitet på 2,5 ton og er stærke i konstruktionen med et ergonomisk styrehåndtag. Samtlige modeller kan bestilles i vor online shop på Alle priser er ekskl. moms. Levering ab lager Kolding eller Solrød. (09/08 ) Type HP 25 N el. V HP 25 G HP 20 vægt HB 1056 M HB 1056 E MS 1033 Kapacitet kg kg kg kg kg kg Bred./læng. 530/1150 mm 530/1150 mm 555/1150 mm 560/1190 mm 560/1190 mm 540/1150 mm Styrehjul Nylon eller Vulkollan Gummi Gummi Nylon Nylon Vulkollan Gaffelhjul Nylon/Vulkollan enkel eller tandem Kr ,-/ 1.499,- (tandem) Vulkollan enkel eller tandem 1.499,-/1.549,- (tandem) Vulkollan tandem Nylon enkel Nylon enkel Vulkollan enkel 7.499,- /10.499,- (printer) 3.699, , ,- STILL DANMARK A/S Essen 1 DK-6000 Kolding Tlf.: Fax: HP25K_236x325_ indd :05:12\n6 DI Business. november! SDU har ca.. igangværende forskningssamarbejder med virksomheder. Nye modelkontrakter gør det nemmere at lave aftaler om forskningsprojekter. Schlüter-kontrakter gavner virksomhederne Forskningssamarbejdet Nyt kontrakt-sæt gør det nemmere for virksomheder og universiteter at lave aftaler om forskningsprojekter. Et tiltrængt sæt, da juraen tidligere har gjort arbejdet meget bøvlet og skabt uenighed mellem parterne. Martin Flink Johan Schlüter-udvalget er efter to års arbejde kommet frem til et sæt grundlæggende værktøjer for de forsknings- projekter, danske virksomheder indgår med danske universiteter. Det drejer sig om en række modelkontrakter, som giver en vejledning om, hvilke elementer en aftale bør indeholde og konkrete formuleringer, som parterne kan tage udgangspunkt i. Mange virksomheder oplever Topchefer diskuterer ledelse i en krisetid Ledelse DI holder sin første konference for topchefer den. december. Strategisk ledelse, som værktøj når krisen kradser, er på dagsordenen. Bo Hjuler Landets topchefer har fået noget at tænke over; finanskrise, stagnerende marked, svigtende afsætning - og nu også strategisk ledelse. Strategisk ledelse kan blive et vigtigt våben mod dårlige tider. Strategisk ledelse handler om, at topchefen prompte fører en ny strategi ud i livet som svar på pludselige ændringer i markedet og samtidig sikrer sig, at han eller hun får alle med på vognen. Den nye og uforudsigelige, økonomiske verdensorden giver nemlig CEO'en nye og krævende udfordringer. Virksomheden skal kunne reagere hurtigt på nye og måske knap så positive signaler. Det kræver timing, men det forudsætter også, at topledelsen er i stand til at skabe forståel- betydelige problemer med at komme frem til aftaler med universiteterne. Universiteterne mangler forståelse for de vilkår og ikke mindst risici virksomhederne opererer under, og virksomhederne oplever også, at de ofte starter forfra, hver gang en ny aftale skal indgås, siger chefkonsulent Claus Thomsen, DI. I en undersøgelse om samarbejdet med universiteterne, der bliver offentliggjort på DI's forskningspolitiske konference december, oplever lidt over pct. af virksomheder, at større sikkerhed om rettigheder kunne forbedre samarbejdet, og heraf har knap pct. anført, at mere klare aftaler om rettighedsforhold i "meget høj grad" vil forbedre samarbejdet med universiteterne. Tidskrævende jura En af de virksomheder, der de sidste mange år har oplevet bøvlet med at få skabt klare aftaler, er Grundfos. Chefjurist Christian Hartvig, der også har siddet med i Johan Schlüter-udvalget, forklarer, at især det centrale område for delingen af IPR, dvs. hvem der skal have alle eller dele af ipr-rettighederne har givet anledning til hårde og tunge forhandlinger.derudover har brugen af resultaterne i andre projekter og hemmeligholdelse af baggrundsviden ofte har været tidskrævende knaster inden det egentlige samarbejde begyndte. - Vi har skullet slås om de samme linjer hver gang, og det har taget uforholdsmæssigt lang tid. Den tilstand håber vi nu er historie, således at Grundfos kan bruge mindre tid på formel jura og mere tid på egentligt samarbejde. Modelaftalerne skulle gerne kunne anvendes som standard i hovedparten af alle projekter og dermed gøre aftalefrembringelsen væsentligt nemmere, siger Christian Hartvig. se hos de ledere og medarbejdere, som skal føre den nye strategi ud i livet, siger direktør Bolette Christensen, DI. I strategisk ledelse gælder det om at skabe en fælles ambition og målsætning, som ledere og medarbejdere anstrenger sig for at nå og en plan, som de synes giver mening. Det er vigtigt, hvis virksomhederne skal bevare den lokale og globale konkurrencekraft i en tid præget af økonomisk uro, siger DI-direktøren. Enige om at være uenige Fra universiteternes side er der også tilfredshed med de nye modelkontrakter. Universitetsdirektør på Syddansk Universitet, Per Overgaard Nielsen er glad for det nye aftalesæt, som gør det nemmere at prissætte de resultater, der kommer ud af samarbejdet. Den slags var tidligere sværere at nå frem til, fordi juraen i begyndelsen ofte var årsag til strandede aftaler om, hvilken part der skulle have rettigheder. Den forhindring kommer parterne med de faste aftalemodeller nu ud over. Der er i sådanne forhandlinger ærlige og ærgerlige uoverensstemmelser. Vi kan nu fjerne de ærgerlige, fordi vi er enige om, at vi kan være uenige - at vi har forskellige interesser. Vi vil jo eksempelvis ikke aflevere rettigheder og risikere at lukke et forskningsområde. Det er ikke for at være grådige, men vi er sat i verden for at varetage andre interesser. Det samme gør sig gældende for prissætningen, hvor virksomhederne ikke vil give så meget - det er jo ikke i deres interesse, siger Per Overgaard Nielsen. SDU har de seneste syv år oplevet en fordobling af aftaler mellem universitetet og virksomheder, fonde, organisationer osv., og pt. har SDU ca.. igangværende aftaler. Medarbejdere finder på egen strategi Det er baggrunden for, at DI på en konference for landets topchefer den. december sætter fokus på den strategiske ledelse. På konferencen skal en række eksperter og topchefer sammen med deltagerne drøfte, hvordan det strategiske lederskab kobles bedre sammen med forretningen. Det er uhyre vigtigt, at strategiske beslutninger rulles effektivt og ordentligt ud i alle hjørner af virksomheden. Undersøgelser peger imidlertid på, at det ikke altid sker, siger Bolette Christensen. Et erhvervsforskningsprojekt fra Copenhagen Business School viser, at strategisk ledelse kan skabe mening og engagement i virksomheden, men ofte sker det ikke, fordi strategien ikke er kommunikeret godt nok ud til alle medarbejdere. Erfaringer viser, at forstår medarbejderne ikke strategien, så finder de på deres egen, og det duer ikke i en krisetid, hvor der er behov for hurtige ændringer af strategien, siger Bolette Christensen. DI's Leadership Challenge - har blandt andre koncerndirektør Stine Bosse på programmet med et indlæg om strategisk ledelse i TrygVesta. På konferencen debatterer danske topchefer også, hvordan strategisk lederskab kan give positive resultater på bundlinjen. W\n7 . november DI Business Vi kan ikke lade være med at inspirere bestyrelser til at operere med endnu større præcision PricewaterhouseCoopers. PricewaterhouseCoopers betegner det netværk af medlemsfirmaer, der er omfattet af PricewaterhouseCoopers International Limited, hvor hver enkelt virksomhed er en særskilt og uafhængig juridisk enhed.\n8 DI Business. november Tema: COP - sidste stop før klimatopmødet i København COP 14 En trædesten på vejen til København I næste uge mødes politikere og klimafolk fra hele verden i Polen til det sidste store klimatopmøde før COP i København. Målet er, at alle bliver på sporet, så forudsætningerne for en fælles aftale i er de bedst mulige. Karen M. Jeppesen Skal alle verdens lande sammen komme tørskoet i land med en ny klimaaftale som afløser for Kyoto-aftalen, er det vigtigt med nogle trædesten, der kan hjælpe dem sikkert over på den anden side. En sådan trædesten kan man netop kalde næste uges klimatopmøde i Poznan. Der kommer ikke til at ske nogen revolution på det to ugers møde i det vinterkolde Polen, men håbet er, at en række tekniske beslutninger falder på plads. Det vigtigste er dog, at alle lande bliver fastholdt på det spor, der blev besluttet på sidste klimatopmøde i Bali sidste år, og som viser vejen frem mod København i, hvor håbet er en ny klimaaftale. Sådan lyder vurderingen fra energichef Richard B. Larsen, DI. Det er vigtigt, at den såkaldte køreplan fra Bali bliver diskuteret videre, så vi kan få nogle af de tekniske forhold på plads inden København næste år, siger han. Fire forhindringer Der er primært fire områder, der gerne skal falde på plads. For det første er der de forebyggende initiativer, der skal tages, for at begrænse stigningen i CO - udslippet. Det gælder blandt andet brugen af vedvarende energi og andre energibesparende initiativer. Dernæst er der den såkaldte tilpasning til de nuværende klimaproblemer med eksempelvis tørke og forhøjet vandstand i dele af verden. Der er her oprettet en fond, men der er endnu ikke enighed om fordelingen af pengene. For det tredje er der enighed om, at de fattige lande skal have bedre adgang til energieffektiv teknologi, men strategien for, hvordan det skal ske, er endnu ikke på plads. Sidst handler det om finansieringen. FN vurderer, at det koster mia. om året at nå målet om mindre udledning af CO. Men hvordan det skal finansieres, og hvem der skal styre midlerne, er et andet udestående. Minister: Tid til handling Klima- og energiminister Connie Hedegaard, har også forventninger til, at klimakonferencen i Poznan bringer de indgåede aftaler på Bali videre, og at der bliver taget hul på de mere kontroversielle diskussionspunkter. har været året, hvor vi har analyseret, lavet beregninger, rapporter og andet. Poznan skal markere, at vi derfra skifter gear til et egentligt forhandlingsmode. Vi skal sørge FORVENTNINGER TIL COP 14 FORVENTNINGER TIL COP 14 Kurt Emil Eriksen, chef for Politiske Relationer i Velux A/S Vi deltager, fordi bygninger står for pct. af energiforbruget, og co udledningerne. Derfor er byggeri og byggematerialer relevant i forhold til at lave en klimaaftale. Det indgår dog normalt ikke i den politiske debat, så det vil vi gerne sætte på dagsordenen, siger Kurt Emil Eriksen. Vi vil gerne skabe fokus på, hvordan fremtidens boliger kan udvikles med fokus på CO reduktion, sundt indeklima og integration af solenergi. Velux deltager ved et af de såkaldte "side events", der er møder, der foregår sideløbende med forhandlingerne. Her skal de fremlægge deres synspunkt om, hvordan man kan bygge mere energirigtigt overfor forskere, embedsmænd og politikere. Kurt Emil Eriksen påpeger også, at Velux er til stede for at lære af klimatopmødet, så de bedst muligt kan forberede deres aktiviteter næste år i København. Kim Nøhr Skibsted, kommunikationsdirektør i Grundfos A/S Sammen med andre virksomheder vil vi deltage i dialogen og netværke med politikere og organisationer, for at finde ud af, hvad vi kan se frem mod i København. Det er vigtigt at være til stede og sikre, at vi kan arbejde i retningen af en ny klimaaftale, vurderer Kim Nøhr Skibsted. Han gør klart, at Grundfos A/S er klar til at tage et medansvar for at sikre et bedre klima, og her er virksomheden tilhænger af politisk regulering for at stoppe klimaforandringerne. For Grundfos er det også vigtigt, at have en dialog med lande som USA, Indien og Brasilien og blandt andet gøre dem opmærksomme på mulighederne for energi-mærkning.\n9 . november DI Business - løfterne, forventningerne og pengene for, at Poznan leverer et godt arbejdsprogram. Det er faktisk det vigtigste, der skal komme ud af mødet, forklarer Connie Hedegaard. Det program skal ifølge klimaministeren beskrive, hvordan forhandlingerne skal foregå i løbet af det kommende år. Det er helt afgørende for at kunne levere et resultat i København Modsatte interesser Men det bliver ikke nødvendigvis nemt, for der er flere interessemodsætninger. Tredjeverdenslandene mener, at det primært er de rige lande, der skal begrænse deres CO, da det er de landes produktion, der er årsagen til klimaforandringen. Og dernæst skal I-landene dele ud - helst gratis - af deres energiteknologier. Kina og USA vogter på FORVENTNINGER TIL COP 14 hinanden, fordi ingen af de to økonomiske sværvægtere har råd til at gå med i bindende målsætninger, hvis ikke det også "går ud over" den anden. Samtidigt er flere europæiske industrier bekymrede for politikernes villighed til at gå markant forrest, da det kan koste de i forvejen trængte økonomier på konkurrenceevnen. De fire hovedområder, der skal falde på plads i Poznan:. En styrket forebyggende indsats for at begrænse CO -udslippet.. En styrket tilpasningsindsats til klimaproblemer.. Teknologiudvikling og -overførsel til. verdenslande.. Finansiering, styring og kontrol af penge til nedbringelse af udledningen af CO. Peter C. Brun, Vicepresident for Government Relations i VestasWind Systems A/S Det er vigtigt, at toget bliver på sporet, så man kan træffe de rigtige beslutninger på COP. Vi synes dog ikke, at de teknologier, der skal bidrage til løsningen af problemerne er godt nok repræsenteret, siger Peter C. Brun. For Vestas er det vigtigt, at der tages så konkrete beslutninger om muligt, så industrien kan indrette deres produktion bedst muligt både på lang og kort sigt. Peter C. Brun efterlyser en handlingsplan her og nu. Det kan ifølge ham ikke nytte noget med mål der ligger mange år frem i tiden, hvis der ikke bliver gjort klart, hvordan man skal komme derhen. Det handler kort sagt om at komme fra ord til handling. Verden venter spændt på, hvordan USA's kommende præsident Barak Obama håndterer udfordringerne på klimaområdet. Gisninger lyder på, at han måske slet ikke bliver klar til en klimaaftale i København til næste år. Martin Flink Tirsdag den. januar bliver for mange amerikanere en dag, de husker. Dagen markerer et systemskifte, når USA's. præsident bliver taget i ed af Højesteretspræsidenten foran Capitol Hill, tusinder af tilskuere og millioner af seere. Men det bliver også en dag, der markerer bruddet med otte års forhandlingsmæssig tørke på den globale energiscene. For, hvor George W. Bush nærmest har gjort fælles, bindende klima-aftaler til et fyord, så har Barack Obamas lyst til aftaler skabt en forventning i resten af verden, der må glæde selv de mest skeptiske klimaforkæmpere. Men et er ord og god vilje, et andet er reelle muligheder. For mens flere grønne eksperter peger på, at et dedikeret og målrettet USA med i klimaforhandlinger vil gøre det lettere også at få Kina og Indien til at gå hele vejen, så peger en række økonomer på de problemer, der tårner sig op for den amerikanske økonomi: Arbejdsløsheden er steget med, mio. personer - alene i. Dermed er arbejdsløsheden ifølge US Dept. of Labor oppe på, pct., og oven på finanskrisen forventes den ikke at falde. Krisen har også forværret økonomien, store industrier som bilindustrien er i knæ og budgettet for i år viser et underskud på. mia. dollars. Lægges det oveni den i forvejen imponerende statsgæld, så kan Obama se frem til at afdrage på et beløb på den kedelige side af. mia. dollars. I menneskepenge er det knap gange den danske BNP. måneder til handling Og hvor stiller det så Danmarks ambitioner om at stå med afløseren for Kyotoaftalen næste år i december? Svaret afhænger af, hvem man spørger. Fra politisk hold er det stadig målet at gå fra bordet med en ny, global aftale. Amerikanske analytikere tvivler dog noget. For godt nok har Demokraterne massivt flertal i Repræsentanternes Hus og mulighed for et afgørende flertal på / i Senatet. Men historien viser, at bliver amerikanske politikere stillet over for valget mellem at bruge penge på amerikanernes hverdag eller redde indlandsisen, så plejer det ikke at blive en lang debat. Derudover arbejder tiden for at få finansieret ønskerne og skabt enighed om det hele imod ham. For med valget af ny præsident følger også en eklatant udskiftning på tusinder af politisk udpegede poster rundt i hele centraladministrationen. Det er altså ikke kun en præsident og folkevalgte, der skal ind i sagerne og nå til enighed. Og alt dette har Obama tidsrummet fra. januar og måneder frem til at få i hus. Det vil Obama» Skabe fem mio. arbejdspladser til knyttet fremtidssikrede energiprodukter i den private sektor ved strategiske investeringer på mia. dollars over de næste år.» Sikre at pct. af el-forsyningerne i og pct. i kommer fra vedvarende energi.» Reducere CO -udledningen med pct. i.» Få en mio. hybridbiler, der kører op til km./l. og fremstillet i USA, på gaden inden.» Tilslutte sig at FN bliver forum for globale klimaforhandlinger. Kilde: barackobama.com\n10 DI Business. november!... Det er samspillet mellem teori og praksis, man skal have med ud i virksomheden, før det begynder at give effekt Ledelse finder man i Forsvaret Lederi Professionel ledelse har svære kåri Danmark. Til gengæld er der masser af lederi, mener dansk ledelsesforsknings grand old man Erik Johnsen. Der kunne ellers være meget at vinde ved at investere i ledelse René Madsen Når chefen forsøger at udøve ledelse, men ikke ved, hvad god ledelse er. Hvad kalder man det så? Professor i ledelse Erik Johnsen kalder det lederi. Og det er følge ham et udbredt fænomen i danske virksomheder. For egentlig professionel ledelse er stort set ikke eksisterende i Danmark, mener ledelsesprofessoren, der netop har rundet de år med at udgive endnu en bog om ledelse: Lederi på dansk. - Det normale er, at der er en ledelse, men det er ikke en bevidst ledelse. Det drejer sig om driften og overholde de deadlines, man har. I stedet burde lederne forsøge at bevidstgøre sig selv om, hvad de forstår ved god ledelse. Det gør man for eksempel i Forsvaret, hvor man hele tiden bevidstgør og indøver, hvad god ledelse er, siger Erik Johnsen. Han har beskæftiget sig med ledelse de seneste år, og selv om han for længst har passeret både efterlønsog pensionsalderen, er han stadig aktiv ledelsesforsker. De sidste år har han været en af hovedkræfterne bag den såkaldte Center for Applied Management Studies ved Copenhagen Business School. Centeret er hjemsted for en lang række pensionerede chefer fra både det private erhvervsliv og offentlige organisationer. Formålet med centeret har været at identificere, hvad dansk ledelse er. Og Erik Johnsens konklusion er, at lederne typisk er mere optagede af driften end af at udøve god lederadfærd. Der skal tid til ledelse - Virksomheder ville få en meget mere differentieret adfærd ud af det, hvis de gik mere op i at udøve god lederadfærd. Danske virksomheder har normalt meget fokus på produktiviteten. Hvis man udøver god lederadfærd, så får man sat tid og kræfter af til at køre ledede eksperimenter igennem og dermed erfaringer med, hvordan man kunne gøre det endnu bedre, siger Erik Johnsen. Ifølge ham skyldes det manglende på fokus på ledelse, at virksomheder hellere vil investere i nye maskiner og ny teknologi frem for god ledelse. Han medgiver, at der er interesse for professionel ledelse hos både ledere, medarbejdere og deres organisationer. Men virksomhederne burde hele tiden investere i god ledelse meget mere systematisk, end de gør det i dag. - I dag gør virksomheder det, at de sender lederen på efteruddannelse, og når han så kommer tilbage, kan han ikke bruge det til noget. Ledelsesudviklingen skal sættes i scene i virksomheden. Gerne sammen med en ekstern konsulent, siger Erik Johnsen. Ifølge ham gælder det om at få et godt samspil mellem teori og praksis. Det er netop det, som Forsvaret er god til. - Det er samspillet mellem teori og praksis, man skal have med ud i virksomheden, før det begynder at give effekt. Man skal blive ved og blive ved og blive ved med at træne ledelse. Derfor er det en god ide at have kontakt til en læreanstalt, for lederen skal ud og have erfaringer på gulvet. Bagefter skal erfaringerne så med tilbage til skolebænken og bearbejdes, siger Erik Johnsen. // Sif Meincke Tag temperaturen på indeklimaet få en professionel rådgivning fra CRECEA T:\n11 . november DI Business PwC Board Forum vi har alle instrumenterne PwC Board Forum er et forum for bestyrelsesmedlemmer i danske virksomheder. Formålet er at skabe rammerne for målrettet dialog, sparring og videndeling blandt bestyrelser i Danmark. Indholdet er baseret på input og efterspørgsel fra danske bestyrelser og vores erfaringer fra både Danmark og udlandet. PwC Board Forum vil hele tiden blive udviklet til at tilgodese jeres behov med møder, publikationer og værktøjer, der er understøttet af vores viden og ekspertise PricewaterhouseCoopers. PricewaterhouseCoopers betegner det netværk af medlemsfirmaer, der er omfattet af PricewaterhouseCoopers International Limited, hvor hver enkelt virksomhed er en særskilt og uafhængig juridisk enhed.\n12 DI Business. november Kom i gang. Få 200 kunder og tjen nogle penge Iværksættere Gode råd var ganske gratis, da fi re iværksættere fi k sparring fra en række administrerende direktører i forbindelse med Global Entrepreneurship Week Jens Fuglsang Edelholt Begejstringen lyste ud af de administrerende direktører omkring bordet hos Væksthus Midtjylland i det nordlige Århus. De havde netop hørt Malou Svane fremlægge ideen til et nyt produkt til forlystelsesparker, og straks lynede forslagene om partner- skab og mulige leverandører til Malous ide gennem lokalet. Direktørerne var samlet for at give sparring til fire forskellige iværksættere, der var fire forskellige steder i fasen med at etablere en virksomhed. Som en del af Global Entrepreneurship Week holdt CONNECT Denmark i samarbejde med DI en lynsparring ved et såkaldt Speed- Springboard, der skulle lade de erfarne guide de nervøse iværksættere gennem den kunst, det er at drive sin egen virksomhed. For skal man finde en bestyrelse, før man sætter jagten ind på en investor? Skal man satse internationalt, samtidig med, at man forsøger at sparke sit produkt ud på hjemmemarkedet? Og giver det mere besvær end fordele at gå online? Spørgsmålene er mange, når man står på kanten at realisere sit livs satsning, og normalt vil CONNCET Denmark da også arrangere et Springboard med iværksættervirksomheder, der er længere fremme i processen. Vi har kontakt med iværksættervirksomheder om året, men kun får en sparring, der hjælper dem med at holde det rette fokus. For de virksomhedsledere, der deltager, gælder det om at udvide netværket, få adgang til kompetencer og selvfølgelig om at tage et socialt ansvar, siger Henrik Brorsen, direktør i CON- NECT Denmark. Hold jer væk Dagens fire forskellige iværksættere fik mange forskellige råd. Nogle skulle sætte sig ned og indsnævre deres idé til et langt mere konkret produkt. Andre skulle forsøge at sænke prisen på produktet ved at finde andre leverandører og måske samtidig forsøge at finde en slags mentor, der kan fungere som økonomisk sparringspartner. Mens andre i højere grad skulle finde ud af, om produktet kan bære en satsning i udlandet. Som Christoffer Buch-Larsen og René Dalsgaard Larsen, der egentlig står med en meget god omsætning på deres CMS-produkt, men manglede rådgivning i forhold til, hvor deres firma Secoya nu skulle lægge fokus. Hold jer væk fra virksomheder med under ansatte, lød et råd til det unge makkerpar. Kom i gang. Få kunder og tjen nogle penge. Så kan I kigge på udlandet bagefter, lød et andet råd fra panelet, der eksempelvis alle var enige om, at det endnu lille firma i første omgang skulle holde sig til organisk vækst. Vil gøre det igen For flere i panelet var det første gang, at de var med til at lede nystartede virksomheder med gode ideer ud mod en bedre fremtid. Og tiden, som direktørerne bruger ganske gratis på rådgivningen, er givet godt ud, mener direktør Torben Sander fra Sander Design A/S, der var med for første gang. For når man rådgiver de nye i branchen, bliver man tvunget til at tænke over, hvordan man selv gør tingene, selv om man er forholdsvis gammel i gårde. CONNECT Denmark» CONNECT Denmark er en mulighed for iværksættere og virksomheder med vækstambitioner for at få sparring med en række af Danmarks dygtigste virksomhedsledere.» Samtidig er det en mulighed for de virksomhedsledere, der deltager i sparringen, om udvide deres netværk.» procent af de iværksættere, der har haft et sparringsforløb hos CON- NECT Denmark, eksisterer i dag. procent har mellem seks og tyve ansatte.» Det koster penge for virksomheder at være medlem af CONNECT Denmark. Skal du forhandle løn? Brug DI > Find den nyeste lønstatistik på di.dk/netstat > Brug vores online guide Lønforhandling Sådan på di.dk/personale/loen > Bestil opslagsværket Løn og Personaleadministration i DI s netbutik: di.dk/butik/publikationer\n13 . november DI Business Skal Secoya A/S satse på det udenlandske marked? Det var et af spørgsmålene, da iværksætterne Christoffer Buch-Larsen (tv.) og René Dalsgaard Larsen fik sparring fra et panel af erfarne erhvervsledere. Det har givet et stort udbytte også for mig. Jeg har haft virksomhed i år, og det er meget spændende at se, at nogle af de problemstillinger, som iværksætterne tumler med, langt hen ad vejen er de samme, som vi har med at gøre. Jeg vil meget gerne gøre det igen en anden gang, siger Torben Sander. For Malou Svane, der præsenterede sit produkt til forlystelsesparker, gav dagen en række konkrete kontakter fra flere i panelet. De ville hjælpe hende med kontakter til leve-randører og andet, mens Jan Støjberg, der er direktør i UPSITE Consult Aps, tændte så meget på ideen, at han straks tilbød en række timers gratis rådgivning til Malou Svane. Jeg kan se, at der er en god ide i det, som Malou præsenterede. Så jeg vil hjælpe hende med økonomien i projektet og med at få struktureret det, sagde Jan Støjberg, inden han udvekslede telefonnummer med iværksætteren. Fra tvivl til fokus Iværksættere For iværksættervirksomheden Secoya var en halv times sparring med en række direktører med til at indsnævre, hvad virksomheden nu skal holde fokus på. Jens Fuglsang Edelholt Egentlig hørte de ikke så meget nyt. Men for René Dalsgaard Larsen og Christoffer Buch-Larsen var en halv times sparring om deres virksomheds udvikling et spark i røven, så vi kan fokusere på det rigtige. For virksomheden, der sælger et CMS-system, har lige nu en omsætning på. kroner om måneden. Det tal skulle meget gerne øges, og de to iværksættere står over for en række beslutninger om, hvor der præcist skal sættes ind nu. Skal de sammensætte et advisory board eller en bestyrelse? Skal de finde en investor eller køre solo og satse i udlandet? - Vi har fået sparring til nogle af de ting, som vi tvivler på. Og det vil hjælpe os til at holde det rette fokus fremover, siger Christoffer Buch-Larsen. De to har eksempelvis fået en række input til, hvordan de bedre kan markedsføre Secoya, som indtil nu har været Danmarks bedst bevarede hemmelighed, som de to udtrykte det foran panelet, da de præsenterede virksomheden. - Vi har eksempelvis fået nogle ideer til, hvordan vi kan lave brugerdrevet markedsføring, siger René Dalsgaard Larsen. Vi har eksempelvis fået nogle ideer til, hvordan vi kan lave brugerdrevet markedsføring. René Dalsgaard Larsen Begge er enige om, at de har fået meget ud af sparringen. Om den kommer på det rigtige tidspunkt, er dog svært at vurdere. Virksomheden er stadig meget ung og skal finde det rigtige ben at stå på. Men hvis de havde fået sparringen tidligere, ville det blot have været nogle andre ting, som det ville have hjulpet Secoya med at fokusere på. Én ting, har dagen dog uden tvivl hjulpet de to iværksættere med. - Det har rustet os langt bedre, når vi på et tidspunkt skal præsentere ideen for en investor, siger René Dalsgaard-Larsen. Nye stærke kompetencer til bestyrelsen Gå ind på womenonboard.dk og find dit nye bestyrelsesmedlem Trine Brinch Sørensen Administrerende direktør, ThermiSol A/S Trine Brinch Sørensen er en af de mange velkvalificerede kandidater i databasen. Gå ind på womenonboard.dk og læs mere om hende og andre kompetente kandidater.\n14 DI Business. november Noter Rettelse Salgsassistent Anette Herman Sørensen, AVK Tooling, "sælger" virksomheden til fremtidens medarbejdere. // Bent Jakobsen Kom tættere på fremtidens medarbejdere - de unge Skolen Behovet for kvalificeret arbejdskraft bliver som bekendt ikke mindre de kommende år. Derfor er det vigtigt i god tid at gøre sig synlig over for de unge og skabe kontakt til dem, allerede mens de går i skole, og inden de vælger uddannelse og karrierevej. Som inspiration til, hvordan virksomhederne nemmere kan komme i kontakt med de unge og skabe relationer til fremtidens arbejdskraft, har DI samlet en lang række ideer til skolekontakt på hjemmesiden skole.di.dk/inspiration. Det nytter ikke at sætte logoer op i skolegården. Derimod kan det være gavnligt for både skole og virksomhed at indgå korte eller længere samarbejder om fx. erhvervspraktik, virksomhedsbesøg, udvikling af undervisningsmateriale eller gæsteundervisning. En virksomhed, der overvejer at indarbejde skolekontakt i rekrutteringsstrategien, er det landsdækkende DHL Denmark A/S. I kontakt med de unge Se de mange ideer til at komme i kontakt med de unge på skole.di.dk/inspiration. Flere oplysninger hos DI Skolekontakt, tlf., - Vi har behov for flere speditørelever og er især interesserede i elever med en handelsskolebaggrund. Derfor overvejer vi at indgå i et samarbejde med handelsskolerne om at holde foredrag eller gæsteundervise. Vi forestiller os, at det især vil være interessant for de unge at møde en af vores elever, som sammen med en uddannet kollega fortæller om deres arbejdsopgaver og uddannelsesbaggrund, siger HR Business Administrator Marianne Gaarder og tilføjer: - Jobbet som speditør er super spændende. Det ved de unge bare ikke. Man skal have flair for sprog, købmandskab og service for at ekspedere en pakke til Spanien! Gør virksomheden kendt Hos Haldor Topsøe A/S har man en del års erfaring med skolekontaktaktiviteter. Her har man sammen med Danmarks Fysik- og KemilærerForening udviklet et efteruddannelseskursus i katalyse og et undervisningshæfte om katalysatorer. - Formålet er både at gøre Haldor Topsøe mere kendt, og at tiltrække flere studerende til naturvidenskab, fortæller forskningskemiker Kim Johannsen, Haldor Topsøe. - Folkeskolelærerne kan bruge materialet gratis i folkeskolens kemiundervisning, som et værktøj til at gøre undervisningen mere virkelighedsnær. Om mange år får vi forhåbentlig flere gode ansøgere til stillingerne og flere gode nye medarbejdere. På den korte bane er formidlingsdelen lærerig for os: Vi får tit stillet nogle spørgsmål, vi ikke selv har tænkt over. Og så er det sjovt, tilføjer Kim Johannsen. /Skolekontaktteam DI Business havde desværre byttet rundt på to billeder på side i sidste uges blad - nummer to og nummer fire. Og så er Finn Buch personaleudviklingschef i Ib Andresen Industri A/S. REACH: dage til præregistrering Et kritisk tidspunkt i gennemførelsen af REACH nærmer sig hastigt.. december skal en lang række kemiske stoffer nemlig være præregistreret. Producerer eller importerer virksomheden derfor kemiske stoffer eller produkter, er det ved at være sidste udkald for at præregistrere. Det skal ske til Det Europæiske kemikalieagentur ECHA, echa.europa.eu/ Et kemisk produkt kan være mange ting såsom maling, stearinlys, kuglepenne eller loddetråd. Hvis man ikke bliver præregistreret, kan man blive stoppet i sin fortsatte produktion og markedsføring i op til fire måneder. Man skal derfor straks gå i gang med en registrering og selv bekoste den dokumentation, der skal følge med en registrering. Man risikerer en bøde af en betydelig størrelse, hvis man fortsætter sin produktion og markedsføring uden at have præregistreret. > Flere oplysninger hos chefkonsulent Vibeke Plambeck, eller tlf.:. W Læs mere på di.dk/virksomhed/ Miljoe Op og ned på psykisk arbejdsmiljø Virksomhedens psykiske arbejdsmiljø er kommet på dagsordenen i virksomhederne. DI giver derfor virksomhederne mulighed for at få ordentligt hold på emnet på én dag. Find ud af, hvad psykisk arbejdsmiljø betyder for din virksomhed. Kurset tilbyder konkret viden om: Samarbejdsaftalen, psykisk arbejdsmiljø, work/life balance, trivsel, social kapital og arbejdsmiljøpolitik. Kurset introducerer også den nyeste forskning inden for emnet 'virksomhedens sociale kapital'. Der er en dokumenteret sammenhæng mellem godt arbejdsmiljø, kvalitet og virksomhedens konkurrenceevne. Vi ser derfor på, hvordan man kan bruge den nye forskning til at skabe en bedre arbejdsplads. > Flere oplysninger hos Ellis Pedersen, eller tlf.:. W di.dk/kurser Middle East Day DI International Business Network (DI IBN) holder den årlige Middle East Day. december. Middle East Day tager temperaturen på forretningsklimaet i Mellemøsten, og man diskuterer fremtidige forretningsstrategier i området. Endvidere styrker man netværket mellem DI's medlemsvirksomheder. Trods global finanskrise oplever regionen i dag og de kommende år høj vækst og rummer dermed et stort eksportpotentiale i en bred vifte af sektorer. DI IBN's årlige Middle East Day er relevant for virksomheder, der har etableret salg eller produktionsfaciliteter i Mellemøsten og Nordafrika. Men konferencen vil også være interessant for\n15 . november DI Business virksomheder, som overvejer at etablere sig i området. > Flere oplysninger hos konsulent Tue Robi Jensen, eller tlf.:. W di.dk/butik/arrangementer Strøm til Hannover Messen DI Energibranchen inviterer virksomhederne til at deltage i en stand på Hannovermessens energi og miljøudstilling, som holdes i perioden.. april. Energimessen handler denne gang også om biomasse, biogas, kraftværker, vandforsyning, vindenergi, software og consulting. Der er tale om et udstillingsvindue for virksomheder, som ønsker at præsentere deres produkter for et energiinteresseret publikum. > Flere oplysninger hos konsulent Berit Ploug Frederiksen, eller tlf.:. W energi.di.dk For femte gang udskriver Institut for Menneskerettigheder konkurrencen om MIAPRISEN. Dermed er det igen muligt at indstille sin virksomhed til konkurrencen om Danmarks eneste erhvervspris for mangfoldighed i arbejdslivet (MIA). Prisen gives til offentlige og private virksomheder, der bedst fremmer mangfoldighed. "Med MIAPRISEN ønsker vi at synliggøre de gode eksempler. Vi vil vise, hvordan mangfoldighed kan sættes konstruktivt i spil som ressource, når vi sikrer, at alle har lige muligheder i arbejdslivet, uanset forskelle som køn, etnisk oprindelse, religion, alder, handicap eller seksuel orientering", fortæller chefkonsulent Susanne Nour, Institut for Menneskerettigheder. Ligesom tidligere år uddeles MIAPRI- SEN i tre kategorier: Mindre og mellemstore virksomheder, store offentlige virksomheder og store private virksomheder. Indstilling til MIAPRISEN kan ske via miapris.dk Sidste frist for indstilling er. januar. > Flere oplysninger hos konsulent Pernille Sederberg, eller tlf.:. W mangfoldighed.dk BUDMA i Polen Tilbud om markedsføring af danske firmaer i byggesektoren ved BUDMA messen i Poznan, Polen,. til. januar. Bygge/anlægssektoren er i de seneste år vokset stødt i Polen med årlige værkstrater på pct. i,, pct. i og lignende i første halvdel af. Og Polen forventes også at opnå imponerende vækstrater i de kommende år. Den danske ambassade i Polen har stor erfaring i promovering af danske firmaer på større messer. Såfremt man er interesseret i at deltage, skal ambassaden have en bindende tilmelding senest. november. Kontakt handelsrådgiver Steffen Eriksen > Flere oplysninger hos chefkonsulent Anne Mette Høiler, eller tlf.:. Internationale studerende - Danmarks oversete talenter Der er brug for dygtige hoveder på det danske arbejdsmarked. Derfor præsenterer Forum for Business Education og Cirius en ny matchmaking guide, som skal inspirere til samarbejde mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner om effektiv matchmaking mellem internationale studerende og dansk erhvervsliv. Konferencen finder sted. december kl. - i København. > Tilmelding og flere oplysninger hos hos konsulent Sara Gade Hansen, eller tlf.:. Ændrede krav til modulvogntog Færdselsstyrelsen har. november udstedt en ændret bekendtgørelse om modulvogntog. Ændringerne består primært i lempede krav til koblingsanordningerne, der tillades dimensioneret ud fra den største vogntogsvægt på tons. trm.dk > Flere oplysninger hos branchedirektør Michael Svane, eller tlf.:. DI-virksomheder vandt tre ud af fire priser Kalender. november Virksomhedens tidsmaskine Træd ind i tidsmaskinen på DI's innovationskonference og se, hvordan man vil leve, arbejde og kommunikere de næste fem år. Sted: Vejle Kontakt: Kristian Stokbro, di.dk/butik. december Vedvarende elektricitet til transport På Christiansborg præsenteres den seneste udvikling i vedvarende elektricitet til transport. Konferencen åbnes af teknik- og miljøborgmester Klaus Bondam, København og klima- og energiminister Connie Hedegaard præsenterer den danske energiplan. DI Energibranchen er blandt arrangørerne. Sted: Christiansborg, Kbh. Kontakt: Anders Stouge, december Lyt til kunderne Kundefokus er ligesom vejret: Alle taler om det, men ingen gør noget ved det! DI sætter nu alligevel emnet til debat. Det handler om kundeværdi og kunde segmentering. Sted: Kolding. Kontakt: Anne Marie Dyhr Ulrich, di.dk/butik. december Nye toner i topledelse DI's Leadership Challenge konference handler om samspillet mellem forretningsstrategi og strategiske lederskab. Sted: Industriens Hus, Kbh. Kontakt: Helle V. Rebien, di.dk/butik MIAPRISEN Arbejdsmiljørådet uddeler hvert år fire arbejdsmiljøpriser til virksomheder, der har gjort en stor indsats for arbejdsmiljøet. Årets vindere blev: Coloplast A/S (muskel- og skeletbevær), DAT-SCHAUB A.M.B.A (støj), Post Danmark A/S (arbejdsulykker) og Kørselscenter Vestjylland, Arla Food A.M.B.A (psykisk arbejdsmiljø). Dermed satte DI-virksomheder sig på de tre første priskategorier. // Jakob Boserup. januar Den intelligente virksomhed DI Handel og ITEK holder E-business konference og stiller skarpt på bl.a. e-handel, digital logistik og Business Intelligence. Konferencen byder også på prisoverrækkelse til dette års "Den intelligente virksomhed" og debat. Sted: Industriens Hus, Kbh. Kontakt: Peder Søgaard-Pedersen,\n16 DI 1787 København K di.dk ID nr Returneres ved varig adresseændring Ændring vedr. abonnement Ring venligst FINANSKRISENS STØRSTE OPSVING 407 Sedan: Leasing fra kr. Beskatning fra kr. 407 SW Midt i finanskrisen har vi givet Peugeot 407 et ordentligt opsving. Vi kalder den Peugeot 407 SW Premium, og den byder bl.a. på en ny 2.0 HDi med 140 hurtige heste, der giver fantas tiske køreegen skaber til lave leasingpriser. Det store panoramaglastag giver en unik oplevelse bag rattet, og bizoneklimaanlægget er kronen på den forrygende komfort. Få en prøvetur og hør mere om den lave beskatning hos din lokale Peugeot-forhandler. Priserne er vejl. inkl. moms og ekskl. lev.omk. på kr. og evt. metallak. Den viste bil kan være monteret med ekstraudstyr. Brændstofforbruget ved blandet kørsel (EU-norm) er fra 10,1 til 18,9 km/l. CO 2 - emissionen er fra 140 til 236 g/km. Leasingprisen er ekskl. moms, indeholder lev.omk. og er baseret på en ekstraordinær førstegangsleasingydelse på 15 pct. ekskl. moms, variabel ydelse, en løbetid på 48 måneder og km pr. år. Beskatningsprisen er ved leasing. Ved udløb returneres bilen til Peugeot Finans.


Corporate Branding Af Majken Schultz → Køb bogen billigt her\nCorporate Branding - Majken Schultz - Bog\n– Purpose, people, proces¤towards the second wave of corporate branding\nFakta om Corporate Branding\nMajken Schultz, Fabian F. Csaba, Yun Mi Antorini\nCorporate Branding, Bøger, Bog\nNår man handler online er sikkerhed uhyre vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk vægter højt. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også altid fuldstændig sikkert at købe og foretage betaling hos Gucca.dk.\nVi giver altid 30 dages fuld returret, og det er uagtet hvilken vare, du har købt hos Gucca.dk. Kort sagt, fortryder du købet, så send blot din vare tilbage til os, og dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, før du vælger at sende dit produkt tilbage til os.\nVi ønsker ikke at du skal vente for længe på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er synlig ved hver enkelt vare. Kontakt os hvis du fortsat skulle være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nDu har mulighed for at vælge blandt flere former for betaling, når du handler hos Gucca. Her bør du naturligvis benytte den betalingsform, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - så kan du altid føle dig tryg og sikker. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Husk på, at når du benytter betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi sender dit produkt.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, imens du besøger vores shop, er du naturligvis velkommen til at tage fat i os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi tilstræber altid, ikke kun at give dig den assistance du ønsker, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nDu har naturligvis altid mulighed for at følge ordren, når du køber hos Gucca.dk. Når du har færdiggjort købet, kan du gå ind på din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi sender dine produkter, på ordresiden. Og i det øjeblik vi afsender din pakke, vil du modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nVores brugere har bedømt Corporate Branding Bog til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 0 anmeldelser\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_diverse path_bog_corporatebranding


Simulationsansatte OK21 - Velkommen til FADL\nSimulationsansatte OK21Tobias Torp2021-03-31T13:38:00+02:00\nSimulationsansatte – OK21 resultat\nFADLs overenskomstudvalg for Simulationsoverenskomsten (lægevikargruppen) er tilfredse med forliget og anbefaler derfor dette til medlemmerne.\nDu finder forligsteksten her.\nDu stemmer på din ”MitFADL”.\nNedenfor beskriver vi hovedelementerne i forliget.\nTrods få penge at forhandle om lykkedes det at få store forbedringer ved OK21. Et resultat, der har betydning for mange medlemmer!\nNogle forbedringer sker først fra 1. april 2022. Dette skyldes, at der først er overenskomstmidler til rådighed fra dette tidspunkt. Dette er aftalt af de centrale forhandlingsorganisationer. FADL har desværre ikke indflydelse herpå.\nLØNSTIGNINGER (løbende over de kommende 3 år)\nDin løn som SPV/VT stiger med knap 5% over de næste 3 år.\nUDVIDET RETSKRAV MELLEM BACHELOR OG KANDIDAT (1. april 2021)\nDu kan nu arbejde overenskomstdækket med samme arbejds- og lønrettigheder, selvom du holder pause mellem bachelor og kandidat – helt uden forbehold. Der er tale en udvidelse af overenskomstens dækningsområde og et stort skridt mod en bedre overenskomst, der endnu er i sin spæde begyndelse.\nSTOP AF SU-TILBAGEBETALING (1. april 2021)\nMed overenskomstaftalen kan du kræve at din arbejdsgiver opretter en særlig pensionsordning, når du tjener mere end SU-fribeløbet. Derved kan du få overført lønnen til pension og undgå SU-tilbagebetaling.\nFLEXTILLÆGGET OG FREMTIDEN – HVORDAN SKAL DET BRUGES?\nFlere SIM-ansatte modtager et tillæg for selv at lægge vagtplan og dække ind så vidt muligt for hinanden under sygdom eller anden fravær. FADL og regionerne har indgået aftale om at se nærmere på, hvordan det bør bruges i fremtiden.\nI de kommende 14 dage kan du som medlem stemme, om du er tilfreds med den aftale FADL har indgået Danske Regioner. Du kan stemme JA/NEJ/BLANKT. Der sker på ”MitFADL”. Du skal have afgivet din stemme seneste fredag den 16. april, kl. 12.\nAfstemningsresultatet bliver forelagt FADLs Hovedbestyrelse bestående af valgte lægestuderende. Hvis mere end 50 pct. af FADLs medlemmer deltager i afstemningen, og et flertal heraf stemmer ”NEJ” til forliget, bliver dette forkastet, og FADL og Danske Regioner skal derefter genforhandle. Hvis en ny forhandling ikke fører til et resultat, kan der evt. opstå en konfliktsituation med strejke og/eller lockout.\nHvis stemmeprocenten ikke når over 50 pct. af medlemmerne, er resultatet vejledende for FADLs Hovedbestyrelse, som derefter beslutter om forligene skal godkendes.\nNår afstemningen er gennemført, har du mulighed for at klage over afstemningsforløbet. Klagefristen er 2 dage efter at resultatet er offentliggjort på FADLs Facebook-side. Klager indsendes til jura@fadl.dk og forelægges for de udpegede valgkontrollanter. Valgkontrollanterne må ikke være medlemmer af FADLs Hovedbestyrelse eller af FADLs Hovedforenings faste udvalg.\nDu er velkommen til at kontakte FADLs jurist og forhandlingsleder (Klaus Pedersen), hvis du har spørgsmål eller bemærkninger til forligene eller afstemningen. Kontakt: kpe@fadl.dk.\nDu kan også kontakte den politiske forhandlingsleder, der har styret forhandlingerne: Thomas Tursø-Finnich, thomas.tursoe@fadl.dk.


Tillidsfolk bliver snydt for efterlønsbonus – Netavisen Sjælland\nTillidsfolk bliver snydt for efterlønsbonus\nfebruar 14, 2011 Nyhedsbureauet Newspaq Nyheder\tSkriv en kommentar\nHele landet: Tillidsrepræsentanter betaler dyrt for at udskyde efterlønsalderen. SF kalder det en trussel mod en hovedhjørnesten på arbejdsmarkedet.\nHvis tillidsarbejdet bliver betalt af fagforeningens A-kasse, så tæller det nemlig ikke med i det timeregnskab, der udløser op til 12 gange 11.950 skattefrie kroner som belønning.\nDet oplevede den 63-årige tillidsrepræsentant Ole Jensen fra emballagevirksomheden Corrprint i Vamdrup for nylig efter at have deltaget i en række kurser, hvor timelønnen blev betalt af 3F’s A-kasse.\n– Lige pludselig bliver jeg ringet op af A-kassen og får at vide, at alle de timer, som jeg fik løn for fra A-kassen, de talte altså ikke med til den bonus. Det synes jeg er dybt diskriminerende, bare fordi man er lidt er oppe i alderen som tillidsmand, fortæller Ole Jensen.\n– Vi mener, at hvis man er beskæftiget med tillidsrepræsentant-arbejde og får erstatning for det, så burde det altså også tælle som arbejde. Men jeg kan godt tvivle på, om beskæftigelsesministeren vil gøre noget ved det, siger A-kasse-A-kasse-formand Morten Kaspersen.\n– Det her duer ikke. For tillidsmanden er en hovedhjørnesten på arbejdsmarkedet, der forsvarer kollegaernes rettigheder og sørger for at overenskomsten bliver overholdt. Vi har brug for at mange gerne vil være tillidsrepræsentant. Så nu vil jeg tage sagen om med ministeren, siger han.


Tippeligaen: Optakt og spilforslag til Hønefoss-Vålerenga | Unibet DK\nTippeligaen: Optakt og spilforslag til Hønefoss-Vålerenga\nHønefoss 2.60 Uafgjort 3.30 Vålerenga 2.55 (Kickoff fredag kl. 19:00)\nDer er blæst omkring Hønefoss-træner Leif Gunnar Smerud i disse dage. Spillerne bryder sig angiveligt ikke meget om ham - og endnu mindre om mandens voldsomme temperament. Interne stridigheder er ellers ikke, hvad holdet har brug for. Hønefoss befinder sig således på 13. pladsen i Tippeligaen - blot to point over den frygtede nedrykningsstreg. Vi skal tilbage til 20. maj for at finde den seneste sejr til klubben fra AKA Arena - dengang kom de tre point på hjemmebane mod Lillestrøm takket være en 1-0-sejr. Sejr til Smerud & Co. fredag aften giver odds 2.60.\nResultatstatistikken 3-7-5 fortæller historien om et hold, der ofte spiller uafgjort. Seks af pointdelingerne - og klubbens tre seneste - er endt 1-1, hvilket giver odds 6.50.\nMidtbanespiller Toni Kolehmainen kom tilbage mod Brann og tog den karantæneramte Alexander Grovens plads. Førstevalget på stopperpladsen, Kristjan Ørn Sigurdsson, afsoner karantæne i fredagens opgør.\nKjetil Rekdal har endnu en gang skabt uro i medierne. Torsdag fik den åbenmundede Vålerenga-boss nok af spørgsmålene fra TV 2 om klubbens transferpolitik og afbrød interviewet.\nVIF fortsatte sin kummerlige hjemmebanestatistik med 2-2 mod Viking. Resultaterne kunne have set ganske anderledes ud, hvis ikke keeper Gudmund Kongshavn havde scoret på kampens sidste hjørnespark. Rekdal har grund til at glæde sig over kampen som helhed - ikke mindst over en sjælden scoring fra Torgeir Børven. Den tidligere Odd-spiller har odds 2.70 som målscorer fredag.\nDet er dog ikke til at komme uden om, at Vålerenga er tvunget til at træne forsvarsspillet. Oslo-klubben er kun gået fra banen tre gange med clean sheet i denne sæson. Hvis VIF holder nullet fredag, kan du få dine penge 3.80 gange igen.\nRekdals tropper har gjort det flot på fremmed græs og fik en imponerende 1-0-sejr mod ærkerivalen Lillestrøm i sidste udekamp.\nJan Lecjaks og Geancarlo Gonzalez blev erstattet af Simon Larsen og Joachim Thomassen mod Viking, mens Morten Berre måtte afgive sin plads til Jan Gunnar Solli. Mohammed Fellah var tilbage på bænken efter skadesproblemer, men alligevel må man stille sig selv spørgsmålet, om ikke han har spillet sin sidste kamp for klubben.\nHønefoss er et vanskelig hold at slå, hvilket alle de uafgjorte resultater vidner om. Holdet vandt det omvendte opgør på Ullevaal 2-1 den 8. maj.\nSats på, at kampen ender 1-1 til odds 6.50\nKlik her for at spille på Tippeligaen hos Unibet\nTippeligaen: FK Haugesund udnytter Aalesunds svage udebaneform\nTippeligaen: Tromsø og Sogndal deler i porten i Nordens Paris\nTippeligaen: Sandnes Ulf får lektion af topholdet Strømsgodset\nTippeligaen: Rosenborg løber Branns fort over ende


Stor gevinst i sigte hvis du kører brændstofs-smart | LandbrugsAvisen\nI snit kan der spares 7,3 pct., lyder det fra svensk konsulent.\n3. okt 2019 10:34 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nHvor lavt kan du banke forbruget ned?\nPå næste års Borgeby-messe bliver der fløjtet op til duel i brændstofs-smart kørsel under de velkendte maskindemonstrationer på markerne i Skåne.\nOg udover at det sikkert bliver underholdende dueller på udendørsmessen i juni, så kan det også blive en øjenåbner i, hvor store gevinster der egentlig ligger og venter ved at tænke over brændstofsforbruget i hverdagen.\nBorgeby arrangeres af den svenske landbrugsrådgivningsvirksomhed HIR Skåne. Her er maskinrådgiver Fredrik Hallefält den erfarne rådgiver, når det gælder brændstofs-smart kørsel.\nIfølge Hallefält kunne mange landmænd vinde ved at vende sig af med gamle vaner, hvor de kører med høje omdrejninger.\n”Det var måske brændstofsbesparende på 70’ernes traktorer, men det er ikke optimalt i dag,” siger han og fortsætter:\nFlest sjællandske marker dyrkes uden brug af plov Mandag 26. august 2019 · 09:57\n”Når landmænd vil lære mere om besparende kørsel kan der være flere årsager som miljøhensyn, spare penge på lavere forbrug eller for at de skal lave op til gårdens certificeringskrav. Men uanset årsagen så går forbruget for dem, som lærer sig det, ret ned med 7,3 pct. i snit”, siger han.\nI forbindelse med næste års konkurrencer under Borgeby vil det iøvrigt være muligt at høre meget mere om, hvad man kan gøre for at køre så optimalt som muligt.\nBorgeby oplyser iøvrigt, at der vil være to identiske baner, hvor landmænd kan dyste ved at køre med rundbaler fra et punkt til et andet med en traktor udrustet med frontlæsser.\nAt Borgeby tager netop brændstofsforbrug op er langt fra tilfældigt. Hovedteamet på næste års messe bliver nemlig lønsomt landbrug, hvor der bliver fokus på at foretage de mest lønsomme valg på bedriften.\nFlest sjællandske marker dyrkes uden brug af plov


Ideen med månedskasserne fra Minimad er at tilbyde et godt og tilgængeligt sortiment af babymad og børnesnacks, der kan indgå som et godt supplement til familiens hjemmelavede mad.\nMinimad.dk er et lille team og har ernæringsfaglig baggrund. Vi har derfor stor viden omkring sund kost, ernæring og hvilke behov dit barn har ift. mad. Vi går op i kvalitet, økologi og smag for at give det bedste udgangspunkt for at vokse og udvikle sig.\nVi ønsker i Minimad at inspirere dig og (måske) introducere dig og dit barn for nye spændende produkter. Vi har fokus på kvalitet, smag, økologi og sundhed. Vi er hele tiden på udkig efter nye produkter, for at optimere og variere vores indhold. Du får med vores kasser en varieret samling af produkter. Din baby får mulighed for at smage sig igennem en række forskellige produkter og finde frem til, hvad der er favoritter, hvad der skal smages nogle gange, og hvad der måske ikke falder i god smag. Alt er med til at udvikle og føre din baby ind i madens verden.\nMinimad.dk (tidligere My & Mad) er udsprunget af et reelt behov for hjælp i hverdagen. Med små børn og et familieliv, hvor det kan være svært at prioritere alle de ting, man gerne vil nå og have tid til, er en hjælpende hånd ofte rart.\nI Minimad har vi erfaret, hvordan det er at starte op med projektet ‘mad til baby’. Der åbner sig en helt ny verden af produkter, og der er meget at sætte sig ind i – hvad kan og må min baby spise? – hvilken mad er bedst? – hvilke snacks er gode og spændende for mit barn? – hvor finder jeg et godt udvalg? – hvad skal jeg give mit barn om eftermiddagen?\nVi håber, at Minimad.dk kan være jeres hjælpende hånd – der finder kompromisløse produkter, som passer til barnets alder og udviklingstrin samt giver ny inspiration og mere tid til det, der betyder allermest – jeres kære små.


Cuckold og hotwifeviagra uden recept gratis pono film April 07, 2018\n, hun sad og gloede p?.»Mor vil blive rigtig stolt, hvis han kan bruge dig som pornomodel S? lille Connie m? huske. Hun drak resten af mælken, og fik lov til at få et glas mere, nu hun havde været så dygtig. Sodavand.?«Gytah tog kaffe, og Connie en Pepsi cola.»N?h, men jeg bliver alts? Kaldt for Master Goliat, uden I beh?ver at blive nerv?se af den grund«Han lo hjerteligt.»Det har jeg heddet i over tyve ?r N?h svarede Gytah,. Hvis du nogensinde får en fyr, tør jeg vædde på han boller din søster, første gang han ser hende. Ringelyd, bligh: Det er Kaptajn Bligh. Havde hun bare gjort det, for så ville al ydmygelse være overstået, men hun drak, slikkede og ventede med sin vidt åbne mund presset mod sin perverse mors skamlæber, som om hun faktisk ønskede der skulle komme mere. De må også være en god slat penge værd. Hun var muligvis ikke verdens bedste fisse-slikker, men dårlig var hun bestemt heller ikke. Julie: Kan ikke lade være med at vrænge ansigt da jeg lader tungespidsen glide hen over din lorteindsmurte pik. Først skulle Connie posere, og selvom hun til at begynde med var meget genert, og næsten konstant rødmende, slappede hun efterhånden så meget af, at ansigtskuløren blev helt naturlig. Man kunne sgu ikke komme til at onanere ordentligt. Hun tyggede grundigt på havregrynene, og sank det langsomt, i håb om at fortrænge smagen af lort. Det er sådan en pige vi skal bruge. »Det er vel ikke dig selv du leder efter spøgte mormor.\n: Viagra uden recept gratis pono film\nBligh: Jeg flår liderligt resten af mit tøj. Connie forsøgte med hikstende snøft at stoppe gråden, og tænkte på, at hvis hun bare ikke blev udsat for glødende tænger og spidse kødkroge, så kunne det umuligt blive værre, end det hun havde gennemgået i vinterferien. Julie: Spænder min lille krop i en bue da orgasmen ruller ind over mig. Bligh: Jeg dirigerer hende op på ribben med ansigtet fremad. Bligh: Jeg griner ondt, og det sadistiske i situationen får min pik til at svulme endnu mere. Hun rejste sig så mor kunne se den lille brune pølse, inden hun samlede den op med tommel og pegefinger, for at putte den i munden. Connie kendte mere til smagen fra sin egen numse, end hvad man normalt burde, og selvom hun havde vaeret ved at kaste op flere gange i de fortl?bende dage, var der alligevel noget ekstremt overskridende i tanken. Hun huskede at tørre toiletsædet med nogle stumper toiletpapir, inden hun gik ud til mormor i køkkenet. Det skal nok forvirre politiet, hvis de bliver indblandet.\nViagra uden recept gratis pono film - Thai Massage\nEngang imellem lufter jeg hans to hunde, når han ikke selv kan. Julie: Gisper efter vejret og kigger skamfuldt ned i cammet. Han åbnede den nederste til venstre, og åbenbarede et stort rummeligt lokale der stod tomt, bortset fra et gammelt mahogni bord med to flyttekasser. Sidder på knæ på stuegulvet og venter bange. Hun dansede jublende i gennem rummet.


Organisation - Den Jyske Sparekasse\nGarantkapital i sparekassen\nDen Jyske Sparekasse er en selvejende institution. Det betyder, at der ikke er nogen, der ejer sparekassen, som det f.eks. er tilfældet i et aktieselskab.\nKunder har tegnet garantkapital\nSparekassen er organiseret som en garantsparekasse. Det vil sige, at en lang række kunder har tegnet garantkapital, som hæfter for sparekassens forpligtelser.\nHvert 4. år vælger garanterne et nyt repræsentantskab. Repræsentantskabet er sparekassens øverste myndighed og vælger flertallet af sparekassens bestyrelse. Desuden vælges et antal bestyrelsesmedlemmer blandt medarbejderne. Bestyrelsen ansætter direktionen, som varetager den daglige ledelse.\nGarantkapital styrker sparekassen\nGarantkapitalen er ansvarlig kapital, som indgår i opgørelsen af sparekassens egenkapital og dermed den såkaldte solvens. I sidste instans er garantkapitalen med til at sikre indskydernes penge. Garanterne ejer altså ikke sparekassen og garantkapital er ikke dækket af indskydergarantiordningen.\nOverskud i Den Jyske Sparekasse går udelukkende til sparekassens konsolidering eller tilbage til vores kunder gennem et aktivt og økonomisk engagement i vort virkeområde under mottoet: Nærvær er mere værd.\nHvis du ønsker at se detaljer om Den Jyske Sparekasses årsrapport, findes de under punktet "Regnskaber".


hairoo.livetsmukt.com Leve sammen Srp om identitetsdannelse\nSRP - Identitetsdannelse i det senmoderne samfund - Samfundsfag - hairoo.livetsmukt.com Denne opgave er et super godt eksempel på en tværfaglig opgave i fagene samfundsfag og dansk. Den tager udgangspunkt i Identitetsdannelse Åge Ligeværdighed definition "At fortælle menneskene", og indeholder en srp analyse og fortolkning af romanen med fokus på den narrative identitetsdannelse i det senmoderne samfund. Den samfundsfaglige del af opgaven har fokus på identitetsdannelsen i det identitetsdannelse samfund, ud fra srp tre teoretikere: Den vil være perfekt som inspiration til, hvordan man kombinerer dansk med et andet fag på en særdeles vellykket måde. Du kan også få hjælp til dit Studieretningsprojekt i SRP-bogen. Opgaven indeholder en redegørelse for begrebet "identitetsdannelse", ved hjælp af Anthony Giddens og Pierre Bourdieu. Der trækkes senere på Zygmunt. SRP'en beskæftiger sig med identitetsdannelse og omvæltningerne som individet har oplevet i det seneste århundrede, hvor jeg i opgaven bl.a. kigger på tekste.\nOpgaven indeholder en redegørelse for begrebet "identitetsdannelse", ved hjælp af Anthony Giddens og Pierre Bourdieu. Der trækkes senere på Zygmunt Baumans teori om sociale klasser. Samfundsteorierne fra Giddens og Borudieu sættes i relation til analysen af "Store træers grønne mørke", og Naja Marie Aidts novellesamling og forfatterskab bruges til at diskutere, hvordan identitetsdannelse finder sted. Et flot studieretningsprojekt som spænder bredt fra srp fra samfundsfag til analyse af Naja Marie Aidts "Store træers grønne mørke". Opgaven er et godt eksempel identitetsdannelse, hvordan man får to fag til at spille sammen. Opgaven indeholder en redegørelse for begrebet "identitetsdannelse", ved hjælp af Anthony Giddens og Pierre Bourdieu. Der trækkes senere på Zygmunt Baumans teori om sociale klasser. Senere en analyse og fortolkning af Naja Marie Aidts "Store træers Grønne Mørke" fra novellesamlingen "Bavian" fra SRP: Identitetsdannelse i det senmoderne samfund og Plastic Et super eksempel på hvordan man kan kombinere Samfundsfag og Dansk i tværfaglige opgaver såsom SRP. I denne SRP er det overordnede emne Identitetsdannelse i det senmoderne samfund belyst ud fra teorier af Anthony Giddens og Thomas Ziehe og tematiseret gennem en . SRP - FUNDAMENTALISME OG IDENTITETSDANNELSE I DET SENMODERNE SAMFUND ”Overordnet er der nogle der tror på ideen om fundamentalisme. 7 tommer hvid penis kropsidealer og identitetsdannelse kvindeliv i usa i slutningen af tallet libanon logik og argumentation lØb manhattan-projektet muhammed-krisen musik og de sorte i usa ondskab ondskab pesten i middelalderen rap-kulturen og rap-genrens udvikling i usa og danmark rygning slaget om england sundhed og identitetsdannelse the stolen . Generelt om faget i SRP. Faget religion kan indgå i studieretningsprojektet på B-niveau herunder menneskets religiøse forestillinger og identitetsdannelse. SRP'en beskæftiger sig med identitetsdannelse og omvæltningerne som individet har oplevet i det seneste århundrede, hvor jeg i opgaven bl. I opgaven fokuseres der srp, hvordan individet i identitetsdannelse senmoderne samfund danner sin identitet, og hvilke tendenser i samfundet, der har haft en indflydelse på identitetsdannelsen.\nI denne SRP er det overordnede emne Identitetsdannelse i det senmoderne samfund belyst ud fra teorier af Anthony Giddens og Thomas Ziehe og tematiseret gennem en litterær analyse af Mette Thomsens roman "Plastic". Dette er et rigtig vellykket studieretningsprojekt. Et super eksempel på hvordan man kan kombinere Samfundsfag og Dansk i tværfaglige opgaver såsom SRP. I denne SRP er det overordnede emne. dec Her kan du downloade Samfundsfag-opgaven SRP - Identitetsdannelse i det senmoderne samfund og tusindvis af andre opgaver helt gratis!. SRP om identitetsdannelse i det senmoderne samfund. Skrevet d. af Tinepyndt Hej Jeg sidder og er i gang med at skrive min SRP i 3.g og jeg har. Opgaven indeholder en redegørelse for begrebet "identitetsdannelse", ved hjælp af Anthony Giddens og Pierre Bourdieu. Der trækkes senere på Zygmunt Baumans teori om sociale klasser. Samfundsteorierne fra Giddens og Borudieu sættes i relation til analysen af "Store træers grønne mørke", og Naja Marie Aidts novellesamling identitetsdannelse forfatterskab bruges srp at diskutere, hvordan identitetsdannelse finder sted. SRP'en indeholder en redegørelse for samfundsudviklingen, bl.a. med et kig på det traditionelle, den moderne og det senmoderne individ. Herudover foretager j . Et super eksempel på hvordan man kan kombinere Samfundsfag og Dansk i tværfaglige opgaver såsom SRP. I denne SRP er det overordnede emne.\ndec Her kan du downloade Samfundsfag-opgaven SRP - Identitetsdannelse i det senmoderne samfund og tusindvis af andre opgaver helt gratis!. SRP om identitetsdannelse i det senmoderne samfund. Skrevet d. af Tinepyndt Hej Jeg sidder og er i gang med at skrive min SRP i 3.g og jeg har. Mit overemne er i min SRP "identitetsdannelse i det senmoderne samfund", hvor jeg har valgt at bruge novellen "Generation X" af Douglas. Skribentens beskrivelse af SRP - Identitetsdannelse i det senmoderne samfund I følgende opgave vil der blive redegjort for identitetsdannelse i det senmoderne samfund med inddragelse af Anthony Giddens, Thomas Ziehe og Lars Denciks teorier om karaktertræk, baggrunden for menneskers adfærd og faktorer i det senmoderne samfund. Jeg er ved at skrive en SRP omkring unge og deres identitetsdannelse i det senmoderne samfund. I den forbindelse har jeg valgt at benytte mig af Ziehe (individualisering, formbarhed, øget refleksivitet), Giddens (refleksivitet, risikosamfund) og . Jeg skal skrive SRP om identitetsdannelse i det senmoderne samfund (Samf. + Dansk), men mangler at vælge et værk jeg skal analysere. Jeg vil rigtigt gerne skrive om enten Naja Marie Aidt eller Katrine Marie Guldager.\nSRP: Identitetsdannelse i det senmoderne - Svend Åge Madsen | Samf Dansk srp om identitetsdannelse As one of Arizona's largest utilities, Salt River Project has delivered low-cost, reliable power and water for more than years. Redegør for Anthony Giddens' teori om identitetsdannelse i det senmoderne samfund. Der ønskes en analyse og fortolkning af Chuck Palahniuks roman ”Fight Club” med særligt henblik på samfundsskildringen, en karakteristik af hovedpersonen, hans identitetsopfattelse og hans forhold til Tyler.\nSRP - Censorkommentarer og eksempler på gode opgaveformuleringer Redegør for Anthony Giddens teori om individets identitetsdannelse i det. Abstract. The culture of the modern society has changed. Now more than ever people start to think about how they look, act and behave. In this project, the focus. SRP i Samfundsfag A og Idræt B, som undersøger og diskuterer hvilke identitetsdannende faktorer i det senmoderne samfund, der kan have indflydelse over individets valg af idrætsgren. Eleven bruger her teorier af Pierre Bourdieu og Anthony Giddens.\nSRP'en indeholder en redegørelse for samfundsudviklingen, bl. Herudover foretager jeg en analyse identitetsdannelse karakteristiske træk for identitetsdannelsen i det senmoderne samfund, samt en diskussion srp parcelhusrevolutionens påvirkning på identitetsdannelsen i det senmoderne samfund. Opgaven er skrevet i fagene Historie A og Samfundsfag A. Det forventer man i SRP'er idag. Opgaven srp et SRP, der handler om identitetsdannelse i det senmoderne samfund. Opgaven giver en karakteristik af srp senmoderne samfund ud fra Anthony Giddens' sociologiske teori, og den undersøger identitetsdannelse og dets identitet med udgangspunkt i Jonathan Franzens roman "Freedom". Et flot SRP, der kommer godt i dybden i både samfundsfag og engelsk. SRP DONE.docx\nSrp om identitetsdannelse numbing creme til prematur ejakulation i Indien\nI denne SRP er det overordnede emne Identitetsdannelse i det senmoderne samfund belyst ud fra teorier af Anthony Giddens og Thomas Ziehe og tematiseret gennem en litterær analyse af Mette Thomsens roman "Plastic". Dette er et rigtig vellykket studieretningsprojekt. Det viser hvordan man på bedste vis kombinerer to fag på en meningsfuld måde. Teorierne fra samfundsfag bruges i den litterære analyse og skaber på den måde en overordnet rød tråd gennem hele opgaven. hvad betyder kalk Riesmans og Eriksons teorier.\nI opgaven foretager jeg også en analyse og fortolkning af "The Bluest Eye", skrevet af Toni Morrison. Du kan også få hjælp til dit Studieretningsprojekt i SRP-bogen. Her guider vi dig i alt fra emnevalg og faglige metoder til opbygning af opgaven.\nSRP - FUNDAMENTALISME OG IDENTITETSDANNELSE I DET SENMODERNE SAMFUND ”Overordnet er der nogle der tror på ideen om fundamentalisme. kropsidealer og identitetsdannelse kvindeliv i usa i slutningen af tallet libanon logik og argumentation lØb manhattan-projektet muhammed-krisen musik og de sorte i usa ondskab ondskab pesten i middelalderen rap-kulturen og rap-genrens udvikling i usa og danmark rygning slaget om england sundhed og identitetsdannelse the stolen . Jeg håber virkelig, at der sidder nogle derude, som skal skrive nogenlunde det samme som jeg skal til SRP, og som er villige til at hjæpe. Mit overemne er i min SRP "identitetsdannelse i det senmoderne samfund", hvor jeg har valgt at bruge novellen "Generation X" af Douglas Coupland.\nTidligere: « « Beskidte navne til penis\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Srp om identitetsdannelse hairoo.livetsmukt.com


Første spadestik tages til PFA-kollegiet i Odense - CASA A/S CASA A/S\nOm mindre end to år kan godt 300 studerende glæde sig til at åbne døren til deres nye værelse på PFA-kollegiet i Odense. Første spadestik bliver i dag taget med deltagelse af bl.a. borgmester Peter Rahbæk Juel. Kollegiet er det første af fire PFA-kollegier, som Danmarks største pensionsselskab har taget initiativ til at bygge i anledning af 100-års jubilæet i 2017.\nI 2017 annoncerede pensionsselskabet PFA opførelsen af et kollegie i hver af de fire største studiebyer Odense, Aalborg, Aarhus og København. Kollegierne giver plads til godt 1000 studerende og vil koste mere end en milliard kr. at opføre. I dag bliver første spadestik taget til kollegiet i Odense, der bliver det første, der står færdigt i begyndelsen af 2020 og giver plads til ca. 300 studerende.\n”Uddannelse spiller en afgørende rolle i det danske samfund, og med den stigende søgning mod mange uddannelser, er der rift om boliger til et SU-budget særligt i de store uddannelsesbyer som Odense. PFA vil gerne være med til at understøtte, at vi i Danmark udvikler os som videnssamfund, og at studerende kan få en solid base med trygge rammer og ro til fordybelse. Her kommer de til at bo i et moderne bæredygtigt byggeri med fokus på fællesskab og læring, som vi ønsker skal blive et nyt samlingspunkt for studerende i Odense,” siger Allan Polack, Group CEO i PFA.\n”Odense har på få år fået 10.000 flere studerende, som er med til at skabe liv og dynamik i byen og medvirker til Odenses udvikling. Med PFAs kollegie bliver der skabt endnu bedre rammer for de studerende og det nye kollegie underbygger Odenses transformation og position som en attraktiv studieby,” siger Peter Rahbæk Juel.\nHos CASA glæder man sig over samarbejdet og visionerne hos både PFA og Odense Kommune. ”Vi er stolte over den tillid, PFA har vist os ved at vælge CASA til at opføre deres nye kollegie i Odense. Vi har tidligere arbejdet tæt og konstruktivt sammen med PFA som investor på Rambølls kontordomicil i Esbjerg. På PFA-kollegiet har vi fokuseret på at udvikle et byggeri med en høj grad af interaktion mellem de studerende samtidig med, at det er funktionelt og lever op til de arkitektoniske visioner og udtryk, som arkitekterne fra Arkitema har tegnet,” siger Rasmus Holbech, Senior Developer i CASA.\n• Antal værelser: 298, værelsesareal 20 m2, samlet areal 12.659 m2. (inkl. fællesarealer)\n• Opskrivning begynder efter forventningen medio 2019 og kan foretages på mitpfa.dk/boliger\n• Kollegierne kommer til at bestå af 3 og 4 etagers bygninger.\n• Der kommer fællesfaciliteter som lærings- og studierum, fælles vaskeri, fitnessrum, musikrum og værksted.\n• Totalentreprenør: CASA A/S\n• Beliggenhed: I Toldboldgade centralt i City Campus-området ved havnen i Odense.\n• Kollegierne henvender sig til SU-berettigede studerende på videregående uddannelser. PFA’s 1,2 mio. kunder vil få fortrinsret til at skrive børn og børnebørn op til kollegierne.\n• Kollegiets udformning: Opbygges som et kvadratisk 8-tal, så beboerne oplever en fysisk\nsammenhørighed med resten af kollegiet og har let ved at møde andre på kryds og tværs\n• Stærkt læringsmiljø: 8-tallets hjerte bliver indrettet til læring og fungerer som socialt\nsamlingspunkt. Her kan man f.eks. forestille sig, at der bliver indrettet områder med studielounge og grupperum.\n• Bæredygtigt byggeri: Kollegiet i Odense bliver opført med delvis grønne facader,\nregnvandsopsamling og genanvendelige, robuste materialer. PFA går efter en DGNB-certificering (dansk certificering med krav til bæredygtighed) af kollegiebyggerierne.\n• PFA’s investering i kollegiet i Odense er på over 300 mio. kroner\n• Fra 2005 til 2015 kom der 77.000 flere studerende på de videregående uddannelser, men i samme periode blev der kun bygget 13.000 nye studieboliger. Tal fra Dansk Byggeri viser, at der i sommeren 2017 manglede 22.000 studieboliger.\nLæs mere om PFA-kollegierne


Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Beach i Phuket til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n69/67 Moo 7, Soi Kokyang, Saiyan Rd, Rawai, Phuket, Naiharn, Phuket, Thailand, 83130 - Se på kort\n"Fantastic, loved the completely private swimming pool"\nMere om Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Beach\nMed en praktisk beliggenhed i Phuket er Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Bea et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Bea sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, lufthavnstransport, grillfaciliteter, biludlejning er blot nogle af de faciliteter der adskiller Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Bea fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda privat pool, altan/terrasse, lydisolering, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Bea.\nDu bedes give Villa Emere by TropicLook: Onyx style Nai Harn Beach besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 10000 THB. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.\nPichpattra fra Thailand


Hvad er psykiatrisk behandling | Recovery Netværket\nPsykiatrisk behandling består af flere forskellige behandlingsformer, der kan hjælpe dig på hver sin måde. Du kan sammen med din læge beslutte, hvilken behandling der er bedst for dig. I din behandlingsplan, som du får en kopi af, skal der stå, hvorfor du er i behandling, hvad målet med behandlingen er, og hvad du ønsker behandlingen skal gøre for dig. Psykiatrisk behandling rummer mange forskellige behandlingsformer, som supplerer hinanden godt. Her kan du læse om:\nSe de psykiatriske behandlingsmuligheder hos Region Hovedstadens Psykiatri. Læs også om dine rettigheder som patient eller pårørende.


Slutspilsbilledet før Week 17 – Hvad skal der heppes på?\nby Peter Meier Jensen - 27. december 2017 30. december 2017 0\nNæstsidste spillerunde skabte en del klarhed omkring slutspilsbilledet, men selvom vi har fundet vinderen af syv af ligaens otte divisioner, og ni af tolv slutspilshold, er der stadig masser på spil ved indgangen til sidste runde. Lad os dykke ombord og få skabt det store overblik over hvad der er på spil, hvordan seedningerne kan fordele sig – og hvad der skal til for at de gør det – når vi nytårsaften får spillet den sidste runde i den regulære sæson. Der vil blive refereret til tiebreakerreglerne, så lad os hurtigt få dem remset op: Indenfor divisionen: Record i indbyrdes kampe Record indenfor divisionen Record i kampe mod fælles modstandere Record i kampe indenfor konferencen Strength of Victory (samlet record for de mandskaber holdene har besejret) Strength of Schedule\nTo runder resterer af den regulære sæson, og slutspilsbilledet er begyndt at tegne sig i de to konferencer. Intet er dog endnu skrevet i sten, og meget kan endnu ændre sig. For flere hold kan (og vil) der komme en afklaring på situationen allerede i denne uge, og vi kan derfor i næste uge tage et endnu mere dybdegående kig på hvad der skal til i konferencerne. Der vil jævnligt blive refereret til tiebreakerreglerne, så lad os hurtigt få dem remset op: Indenfor divisionen: Record i indbyrdes kampe Record indenfor divisionen Record i kampe mod fælles modstandere Record i kampe indenfor konferencen Strength of Victory (samlet record for de mandskaber holdene har besejret) Strength of Schedule (samlet record for alle de mandskaber holdene har mødt) [Flere følger herefter, men


Bedsted – 1900 ( 3-0 ) – Aarhus 1900 Volleyball\nBedsted – 1900 ( 3-0 )\nSkrevet d. 1 november, 2011 af formand — Ingen kommentarer ↓\nI søndags gik turen til Bedsted. Skiftet til vintertid kom os til gode, da vi kunne sove en time mere inden den 2 timer og 20 minutter lange køretur skulle overståes.\nEfter en præsentation af samtlige spillere, anførere, trænere og dommere i bedste elite-divisionsstil (for de 3 tilskuere der var mødt op) kunne vi starte på 1. Sæt.\nVi startede godt og førte det meste af sættet, men blev overhalet og måtte bruge vores første timeout ved stillingen 17-19. Vi pressede på i vores angreb og stod lige ved 21 – 21. Men Bedsted vandt sættet 25-21.\nVi var alle skuffede over ikke at vinde det første sæt, som vi havde styret det meste af tiden. Denne følelse sad i os i 2. sæt og vores spil faldt fra hinanden. For at sige det kort endte sættet 25 – 8 til Bedsted.\nI 3. sæt fandt vi gejsten og viljen til at kæmpe frem igen. Vi pressede Bedsted i vores angreb og kommunikerede godt i forsvaret. Ved 16-16 begyndte Bedsted igen at trække fra, og vi tog vores sidste timeout ved stillingen 16-18. Men vi nåede aldrig op til Bedsted igen og Bedsted vandt sættet 25 – 21.\nKampens spiller blev Margrethe der som anfører formåede at løfte holdet i specielt 3. sæt og pressede Bedsted ved at trykke til i angrebet.\nVi er klar til revance mod Bedsted på hjemmebane d. 12 februar.\n← Previous Previous post: en fælles indsats, der gav pote\nNext → Next post: Julefrokost 3. december