Det åbne kontor. en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet? Eva Bjerrum, Jakob Lauring & Anne Bøgh Fangel - PDF\nDet åbne kontor. en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet? Eva Bjerrum, Jakob Lauring & Anne Bøgh Fangel\nDownload "Det åbne kontor. en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet? Eva Bjerrum, Jakob Lauring & Anne Bøgh Fangel"\n1 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet? Eva Bjerrum, Jakob Lauring & Anne Bøgh Fangel De seneste år har videndeling været beskrevet som en nødvendig konkurrencemæssig parameter for danske virksomheder. Et meget omtalt virkemiddel til fremme af videndelingen mellem medarbejdere har været etableringen af åbne kontorer. I den forbindelse har det været hævdet, både at åbne kontorer fører til mere videndeling, og at de fører til mindre videndeling. Og åbne kontormiljøer har været beskrevet som om det er et entydigt begreb. Denne artikel vil ger ne medvirke til at nuancere denne debat. Baseret på en etnografisk feltundersøgelse i en dansk virksomhed argumenterer den for, at man ikke skal se det åbne kontor som en forandringsagent i sig selv, samt at den herskende arbejdsopfattelse i en virksomhed kan have stor indflydelse på den praksis, som udvikles i samarbejde med de fysiske omgivelser. Danmark er videndeling og arbejdsmæssig fleksibilitet på dagsordenen som ele- I menter, der skal medvirke til innovation og dermed styrke nationen i den globale konkurrence. Det har betydet, at der på flere og flere virksomheder indføres mere åbne kontormiljøer som et strategisk redskab til at understøtte videndeling på arbejdspladserne. I det nordiske projekt DEKAR 1 projektet blev i 2004 lavet en Gallupundersøgelse af 750 lederes holdning til ny kontorindretning. 33 % af disse ledere havde planer om at ændre kontorindretningen inden for de næste to år, og deres primære argument var øget videndeling. Men hvorfor er der kommet sådan et fokus på kontoret i forhold til videndeling? Det er der flere årsager til. For det første er der langt mere fokus på den mundtlige videndeling og den videndeling, der opnås gennem deltagelse i praksisfællesskaber. For det andet har arbejdsmønstrene og det administrative videnarbejde i virksomhederne ændret sig. Ledere og medarbejdere arbejder mange forskellige steder, hos kunder, på farten og hjemme, og det gi ver et andet fokus på virksomheden som mø dested. Det viser sig blandt andet også ved, at traditionelle kontorer står ubenyttede hen i over halvdelen af tiden. Selv om mange virksomheder indfører åbne kontormiljøer for at øge videndelingen, kan resultatet lige så godt blive det mod satte. Videndeling er nemlig ofte tæt for bundet til andre sociale processer, og hvis disse hæmmes, kan det have stor indflydelse på mulighederne for at lære af hinanden (Brown & Duguid 2000). Det forskningsspørgsmål, som artiklen for søger at besvare, er: Hvordan kan man be skrive relationen mellem åbne kontormiljøer og videndeling? Vores teoretiske argument er, at videndeling som social proces Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n2 af hænger af samspillet mellem en lang række faktorer: Den enkelte organisation, arbejdsformerne, det psykiske arbejdsmiljø, den konkrete fysiske indretning, ledelse det pågældende sted og ikke mindst arbejdsopfattelsen. Derfor giver det ikke mening at ud tale sig kategorisk om, hvad kontorindretningen i sig selv medfører. Ud fra materiale hentet gennem en måneds etnografisk felt arbejde i virksomheden, vi her kalder Far ma, vil vi illustrere, hvordan videndeling relaterer sig dynamisk til det omgivende kontormiljø. Det betyder, at der ikke kan antages et lineært forhold mellem en be stemt fysisk udformning og en bestemt type videndeling og interaktion. I forhold til forskningsmetode vil vi argumentere for, at der kan være svagheder ved formali serede dataindsamlingsredskaber såsom spørgeskemaundersøgelser, som ikke altid opfanger den dynamik og dialektik, der udspiller sig mellem medarbejdere, organisationskultur og de fysiske rammer. Det åbne kontor er et mangfoldigt begreb Duffy (1997) kan siges at være ophavsmanden til sammentænkning mellem arbejdsprocesser og rum (New Office). Han er en væ sentlig fortaler for, at kontorindretning direkte fører til øget videndeling og samarbejde. Det samme argument kan findes hos Myerson og Ross (2006), som også skriver at ny kontorindretning forbedrer videnarbejderes arbejde. Det nye kontor encourages a more collegiate and collaborative approach to work. Academies are places where knowledge is shared more easily, where chance meetings, training and mentoring are built into the physical tapestry of the working day (Myerson & Ross 2006, 16). Det åbne kontor findes i alle mulige afskygninger og udformninger og kaldes alle mulige navne, såsom storrumskontor, new ways of working og new office i flæng. Disse betegnelser bliver anvendt om alt lige fra et kontormiljø, hvor der sidder syv medarbejdere i et grupperum med enkeltmandskontorer og caféareal i fællesskab, og hvor de selv har valgt det til et stort storrumskontor med 100 medarbejdere, der sidder som sild i en tønde, og som primært har individuelle arbejdsopgaver og ingen steder at gå hen med dem. Denne begrebsforvirring har medvirket til, at den danske debat ofte kan beskrives som unuanceret og forenklet. Overskrifterne har typisk været som disse: Storrumskontorer forringer indeklimaet 2 Åbne kontorer skaber stress 3 Tunge hoveder i tunge støjlandskaber 4 Åbne kontorlandskaber ødelægger arbejdet 5 Ansatte laver flere fejl i storrum 6 Åbne kontorer gavner ikke samarbejde 7 Man kan dermed sige, at debatten i Danmark har været præget af en forholdsvis lineær antagelse af, at rummet i sig selv medfører en bestemt adfærd. Som eksempel kan også nævnes en undersøgelse fra AMI fra 2004 (Pejtersen & Allermann 2004), som blev offentliggjort i I den undersøgelse konkluderes, at graden af kollegial støtte og samarbejde er helt uafhængigt af antallet af personer i et kontor. Undersøgelsen er foretaget i 22 danske kontorbygninger, og næsten 2300 har deltaget i en spørgeskemaundersøgelse. Som det blev udtalt i beskrivelsen af undersøgelsen: Storrum bliver ofte fremhævet som steder, hvor medarbejdere giver hinanden mere feedback, social støtte og faglig sparring. Men det er ikke rigtigt Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n3 Dermed konkluderes, at storrum ikke giver mere feedback eller faglig sparring. Der kan dog være store forskelle på, hvad der defineres som storrumskontorer. I AMI s undersøgelse defineres et storrum som et rum med mere end seks medarbejdere. Man kan dog ar gumentere for, at der er stor forskel på, om man sidder sammen med seks andre, som man har et socialt og faglig fællesskab med, eller om man sidder med 60 eller 100 uden ar bejdsmæssige relationer i samme rum. Der udover har det betydning, om det er det eneste rum, man kan arbejde i, hvordan byg ningerne er udformede, og hvordan det psy kiske og fysiske arbejdsmiljøer er på de på gældende arbejdspladser. Hvis man læser spørgeskemaet er det ikke klart, hvordan AMI kan udtale sig kategorisk om mere eller mindre feedback eller faglig sparring i storrum på baggrund af denne undersø gelse. Der bliver argumenteret for, at man kun har spurgt indirekte til videndeling. Dette afhænger dog af, om man er enig i at spørgsmål som f.eks.: Hvor tit man får hjælp og støtte fra kolleger og hvor tit man ta ler med sine kolleger og sin chef om, hvor godt man udfører sit arbejde, er ensbetydende med videndeling (vores understregninger). Et andet dansk eksempel på at se kontorindretningen som en forandringsagent i sig selv er en ph.d.-afhandling fra 2006, hvori det konkluderes at åbne kontorer ikke giver mere videndeling og samarbejde, men der imod automatisk medfører mere overvågning, øget kontrol, mindre privathed, mindre videndeling, mere magt til magthaverne, større selvdisciplinering og hvor medarbejderne er constantly on display and exposure (Hansen 2006, ). I afhandlingen fastslås det således, at the new office is defining, shaping and implementing new forms of control, production of selves and subjection of ideologies (Hansen 2006, 155). Derefter fortsættes der med en forholdsvis kategorisk påstand om, at the new office is to a larger extent inherent in the fact that when no one is watching, employees watch themselves (Hansen 2006, 155). Det er interessant, at der findes så kategoriske udtalelser om sammenhængen mellem rum og videndeling, når storrumskontorer, åbne kontormiljøer, new office anvendes i flæng om så forskellige eksempler som beskrevet i boks 1 på næste side. Hvis man kigger på de to eksempler bliver det meget tydeligt, hvorfor man ikke bare kan konkludere, hvad et rum gør i sig selv. Åbne kontorer er således ikke i sig selv en forandringsagent (Bjerrum & Nielsen 2003; Bakke 2007). At tale om at rum i sig selv giver mere eller mindre videndeling svarer til, at man ville hævde at samtalekøkkener pr. automatik gav flere samtaler. I det nordiske forskningsprojekt DEKAR, hvor der er lavet femten casestudier i alt af sam menhængen mellem videndeling og rum i alle de nordiske lande, var en af konklusionerne (Bakke 2007, 5): Workplace design has more dimensions than the common dichotomy between open plan offices and cellular offices: Enterprises will typically provide assess to a range of different workplaces, such as meeting rooms, open areas, cellular offices, canteens and so on. Kontormiljøer er ikke neutrale. De signalerer noget. De kan signalere status, åbenhed og lukkethed. De kan signalere om gæster er velkomne. De stiller noget til rådighed. De kan adskille mennesker. De kan samle mennesker. De kan understøtte mange forskellige arbejdsprocesser. De kan understøtte meget få arbejdsprocesser. De kan arbejde med de arbejdsmønstre, den arbejdskultur og de Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n4 Boks 1. To eksempler på arbejde i storrumskontorer. Eksemplerne bygger på forfatternes kendskab til de to arbejdspladser. Else arbejder i et storrumskontor sammen med 99 andre kolleger. De flyttede for et par år siden til en stor fabrikshal uden for byen. Før den tid sad de i en ældre bygning inde i byen i gruppekontorer, tre til fire medarbejdere sammen. Men her var huslejen høj, og da der samtidig ikke var så god en udnyttelse af kvadratmeter, besluttede ledelsen, at alle medarbejderne skulle flytte sammen uden for byen. Det meste af Elses arbejdsdag går med at tale i telefon, og for at få ørenlyd har hun høretelefoner på. Rummet hun sidder i er anonymt og det er ikke tilladt at hænge noget op på væggene. Der er ikke gjort noget særligt ud af lydisoleringen i rummet, og da bygningen er ret dyb, er der ikke meget dagslys lige der hvor Else sidder. Der er kun det ene rum at arbejde i, og med de arbejdsopgaver og stationær teknologi/telefoni, er Else også i høj grad bundet til sit skrivebord for at kunne udføre sine arbejdsopgaver. Else bryder sig ikke om arbejdspladsen. Hun føler sig eksponeret og overvåget. De eneste, der har deres egne kontorer, er ledelsen de kontorer er til gengæld store og er placeret i den ene ende af fabrikshallen med den gode udsigt ud over vandet til den ene side og et kig udover medarbejderne til den anden side! Karen arbejder i et storrumskontor sammen med seks kolleger. De bestemte for et års tid siden at de ville flytte fra deres enkeltmandskontorer sammen i et åbent kontormiljø. Lederen tilskyndende ikke til den forandring, men sagde at de kunne gøre som de selv fandt bedst med det antal kvadratmeter, som de havde tidligere. Karen og hendes kolleger holdt en workshop, hvor de fandt ud af, hvad de gerne ville opnå med at flytte sammen, og hvordan de så skulle gøre det i fællesskab. De valgte at arbejde sammen i et åbent lokale og så indrette to mindre rum til fordybelsesopgaver, ad hoc møder, længerevarende telefonsamtaler osv. Karen er i gennemsnit på virksomheden tre dage om ugen. Resten af tiden er hun til møde i byen, sidder i et tog eller arbejder hjemme. Så med den spredning hun har i arbejdsmønstre, nyder hun at være sammen med de kolleger, hun gerne vil have en arbejdsmæssig og social sparring med, når hun er på arbejdspladsen. Når Karen er på virksomheden, består det meste af hendes arbejde i samarbejde, og det samme gælder for hendes kolleger, så dagene er fyldt med en kombination af ad hoc møder og grin i det åbne rum og fordybelsesopgaver og længerevarende møder i andre rum. Rummene de arbejder i har de selv indrettet, og der hænger en del forskellige plancher med igangværende projekter det giver liv, synes Karen. holdninger, der eksisterer i en virksomhed, og de kan arbejde i mod. Men selvom man skaber nogle rammer til et bestemt formål, kan man ikke være sikker på, at de vil blive anvendt derefter. Det afhænger blandt andet af, om der er balance mellem ledelse, ar bejdsopfattelsen og de konkrete fysiske rammer. Det er derfor en vigtig erkendelse, at videndeling er en social proces og ikke noget, der pr. automatik opstår ved at placere flere mennesker sammen. En sådan opfattelse er en essentialisering af kontoret. Kontoret bliver tillagt nogle helt specifikke egenskaber, som det ikke har i sig selv, men som kan udøves af aktive aktører, som handler i det fysiske rum. I DEKAR projektet var konklusionen (Bakke 2007, 5): Workplace design can be used, and is actually being used as a strategic instrument for changing workplace functioning. There is, however, no architectural determinism : Although design is important, design alone, cannot determine workplace culture and workplace functioning. Similar spatial solu tions may be deployed in quite different ways. 62 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n5 Videndeling, rum og arbejdsopfattelser Den form for videndeling, der fokuseres på i åbne kontormiljøer, er den mundtlige vi den og den tavse viden. Den mundtlige vi denoverførsel er blandt andet at holde spon tane møder, uformelle møder, overhøre hinandens telefonsamtaler, sidemandsoplæring eller bare at have en perifer deltagelse (Lave & Wenger 1991). Den tavse viden og den personlige viden er den viden, som er svær at udtrykke, men som kan overføres og læres gennem iagttagelse af praksis. De virk somheder, som nyindretter for at optimere videndeling, har fokus på det åbne kon tor som en teknologi, der understøtter mø der og interaktion i åbne rum, projektrum, cafemiljøer og forskellige andre møderum (Bakke 2007). I den nordiske Gallup undersøgelse udarbejdet i 2004 i forbindelse med DEKAR-projektet fremgik det, at næsten 90 % af de 750 ledere som deltog i undersøgelsen anså videndeling blandt de ansatte for at være vigtigt for virksomhedens konkurrenceevne. Studiet af videndeling i organisationer har ændret sig radikalt de senere år. Hvor man op gennem 1990 erne havde et fokus på lagring og systematisering af viden gennem udvikling og anvendelse af IT-systemer, så er man de senere år i højere grad begyndt at fokusere på, hvordan man understøtter den sociale interaktion i organisationer. Et centralt argument har været, at viden er andet og mere end de data og informationer, man kan opsamle og distribuere via avancerede ekspertsystemer og databaser. Mange er nået til den erkendelse, at IT-systemer i sig selv ikke er nok til at understøtte en innovations- og videndrevet virksomhed. IT-systemer vil i konsekvens heraf ikke være det eneste middel til at generere og sprede viden i organisationen. Det handler blandt andet også om at skabe gode rammer for knowledge creation ; rammer der fremmer innovation og læring blandt medarbejderne (Krogh et al. 2000). I gennem de sidste par år har der været stigende interesse for at arbejde målrettet med at understøtte læring i organisationen gennem dannelse af blandt andet erfa-grupper, tværfaglige teams og nye åbne kontormil jøer (Bukh et al. 2003). Disse teorier har ofte væ ret inspireret af Lave og Wenger s (1991) teo rier om Communities of Practice (se og så Wenger 1998). Dermed er en tidligere udtalt teknologibegejstring inden for knowl edge management i stigende omfang blevet erstattet og/eller suppleret af en in teresse for at understøtte samarbejde og erfaringsdannelse i praksisfællesskaber. Denne tankegang er på mange måder identisk med den udvikling, der sker i øjeblikket, hvor mange virksomheder er begyndt at fokusere mere og mere på videndeling i det fysiske rum. Her handler det også om at skabe forudsætninger og betingelser for videndeling, men her er redskabet eller teknologien så det fysiske rum, åbenhed og gennemsigtighed i indretning, møbler osv. Her sættes personkontakt og kommunikation i centrum, og individet bliver den væsentligste aktør for videnskabelse i et procesorienteret vidensyn (Bjerrum & Bødker 2003). I en sådan fokus på videndeling bliver det man kunne kalde arbejdsopfattelse en væsentlig parameter for videndeling. I forbindelse med det nordiske DEKAR projekt, hvor sammenhængen mellem videndeling, sam arbejde og ny kontorindretning blev undersøgt, viste Bjerrum og Aaløkke (2005), at der var en interessant relation mellem videndeling i det åbne kontor og arbejdsopfat telser. Ledere og medarbejdere brugte nem lig arbejdets særlige karakter som argument for eller imod åben kontorindretning, f.eks.: Jeg er sådan en, der sidder 100 % af tiden for mig selv og arbejder. Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n6 På trods af at videndeling de senere år er blevet en stadig vigtigere del af virksomheders strategier og målsætninger, så viste det sig, at mange ledere og medarbejdere har en snæver opfattelse af, hvad rigtigt arbejde er. Det er en opfattelse af, at effektivt og produktivt arbejde er individuelle og planlagte aktiviteter, der giver synlige direkte målbare resultater. I det daglige arbejde bliver både møder, uformelle møder, sparring og sam arbejde derfor i høj grad opfattet som for styrrende for det effektive og produktive arbejde. Der kan altså være væsentlige modsætninger mellem ideal og praksis, når man taler om videndeling. I DEKAR projektet var der mange ledere, som igangsatte forskellige initiativer til understøttelse af innovation, videndeling og samarbejde i deres or ganisationer, f.eks. indførelse af særlige innovationsrum. Samtidig signalerede de gennem deres egen praksis, at ideudveksling og uformelle samtaler var noget, der hurtigt skulle overstås, så man kunne komme i gang med det rigtige og effektive arbejde. Så arbejdsopfattelsen kan enten blive en medeller modspiller i forhold til en bestemt kontorindretning. Vi vil med Lave og Wenger s (1991) forståelse af videndeling som en social proces argumentere for, at læring og viden er situeret i interaktionen mellem mennesker og der for tæt knyttet til den konkrete lokale prak sis. Det betyder, at socialt konstituerede arbejdsopfattelser får en stor betydning for muligheder og barrierer for videndeling i det åbne kontor. For at kunne gøre dette er der foretaget en kvalitativ etnografisk undersøgelse med udgangspunkt i virksomheden Farma. Denne virksomhed er valgt, fordi den for nylig er blevet omstruktureret fra enkeltmandskontorer til tre store åbne kontorer. Dette er gjort for at skabe mere videndeling og in teraktion mellem medarbejderne, som arbejdede i teams på fem til seks medarbejdere. Hovedopgaven var at udvikle og implementere internationale marketingkampagner. Dermed giver casen en god ramme for forståelsen af samspillet mellem videndeling, arkitektur og den udviklede organisationskultur. Metode For at undersøge en organisation kan det være en fordel at opleve den (Kunda 1992; Wright & Shore 1997). Det gør deltagerobservation til et godt dataindsamlingsredskab i dette projekt. I løbet af et feltarbejde kan forskeren antage en såkaldt tredje position mellem informanternes opfattelse af situationen og sit eget udgangspunkt (Hastrup 1986; Spradley 1980). På den måde bliver for skeren delvist inkluderet i den gruppe, han undersøger, og vil efterhånden forstå mere og mere om den praksis og de kategorier, igennem hvilke informanterne forstår deres dagligdag (Strecker 1988). Observationerne er foretaget ved daglig tilstedeværelse i løbet af en måned, og her er tiden blandt andet gået med at aftale, udføre og indskrive interviews. I etnografisk metode er semi-strukture rede interviews også et væsentligt dataindsamlingsredskab (Alvesson 2003; Kvale 1996). Der blev i alt foretaget 30 længerevarende interview med forskellige medarbejdere og ledere. Informanterne er udvalgt efter deres indsigt i problemstillinger, der vedrører videndeling, og navnene er samlet efter snowball metoden, hvor forskellige nøgleinformanter bliver adspurgt, om de kender andre inden for organisationen, som vil være gode at tale med (Bernard 1995). Den valgte fremgangsmåde ligger tæt på et traditionelt antropologisk ideal om ud vikling af problemstilling og spørgsmål så tæt som muligt på felten (Geertz 1973; Wadel 1991). Selve datamaterialet er analyseret gennem en indeksering af udsagn og 64 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n7 observationer. Derfra er der opstillet et taksonomi-træ med underliggende kategorier i forskellige niveauer (Bernard 1995; Spradley 1980). Den etnografiske metode viste sig særligt velegnet til at beskrive interrelationen mellem implicitte sociale processer og de fysiske omgivelser. Videndeling og interaktion i et åbent kontor I Farma var der tre etager med et åbent kontor på hver og plads til omkring halvtreds personer på hver etage. Her sad marketingassistenter, produktchefer, teamledere og le dere i samme lokale. Kun den øverste Senior Vice President havde sit eget kontor. Hver person havde en work station med en dock-in til den bærbare computer og et hæve-sænkebord, som kunne indstilles til den enkelte person. Derved kunne et team let omstruktureres og personale cirkuleres med det formål at dele viden. Til hvert af de tre kontormiljøer hørte to stillekontorer i glas, hvor man også kunne gå ind for at tale med kolleger eller tale i telefon. Disse rum blev mest benyttet til korte telefonsamtaler. Hvis man så ud over de åbne kontormiljøer i Farma, kunne man se en meget formel og professionaliseret arbejdspraksis på stedet. Når man kom ind i et af de tre store rum, kunne man se, at de medarbejdere, der var til stede, sad og arbejdede hektisk ved deres computere. Der var ikke meget snak og ikke mange, som hilste på hinanden. Man fik det indtryk, at tiden skulle bru ges så effektivt som muligt, når man var på kontoret. Det var dog sjældent, at der befandt sig ret mange medarbejdere i kontorerne. Som regel var kun 20 til 30 % af kontorpladserne optaget ad gangen, fordi de ansatte arbejdede hjemme eller var ude af huset til møder, konferencer, præsentationer eller andre eksterne arrangementer i Danmark eller i udlandet. Tid og produktivitet Det syntes at være god tone i Farma at fortælle om, hvor meget og hvor koncentreret man arbejdede, og at man ellers ville kede sig. De ansatte fortalte ofte om, hvor mange timer de arbejdede om ugen gerne over 50 og om, hvordan de tændte for computeren, når de kom hjem og havde lagt børnene i seng. Så der var status i at arbejde hårdt og længe: The only problem is that everywhere you go there are too many things to do. You are bound to your computer and all the activities. It is always deliver, deliver, and deliver. There is not much time to communicate. Where I come from it is a little more mañana culture. We still have to perform but a little more relaxed (medarbejder, østeuropæer). Det kraftige fokus på aktivitet og produktivitet kunne også ses gennem den daglige interaktion mellem medarbejderne i af delingen. Eksempelvis kom der ofte små be mærkninger, hvis nogle registrerede et min dre fald i aktivitetsniveauet. Der var eksempelvis en af lederne fra et af de andre kontormiljøer, som straks udtalte: Nå, her er nok stille her i dag. Holder I ferie?, da han kom ned til os for at tale med en af medarbejderne. På den måde blev medarbejderne hele tiden gjort opmærksom på deres aktivitetsniveau, også selv om ledelsen formelt vur derede udførelsen af opgaverne frem for den arbejdstid, der blev anvendt derpå. En team leder fortalte, at det ikke var en formel stra tegi, at medarbejderne skulle arbejde hårdt, men at det i højere grad beroede på am bitionsniveauet hos medarbejderen: Jeg mener ikke, at vi opdyrker det professionelle så meget. Det er også fordi, de folk som er her, de er stræbsomme. Ellers ville de ikke være her. Alle der kommer ind er ambitiøse, og folk er meget opmærksomme på deres Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n8 tidsforbrug, måske for meget engang imellem. Det er et professionelt miljø. Alle her har noget, de gerne vil. Og jeg tror ikke, der er ret mange, som bare sidder her 37 timer. De fleste vil mere (teamleder, dansker). Andre ledere gav dog udtryk for, at der havde været visse overvejelser i forhold til at øge produktiviteten ved at få medarbejderne til at bruge meget tid på deres arbejde. Her kunne forskelligheden i arbejdsopfattelser mellem udlændinge og danskere anvendes strategisk til at øge produktiviteten generelt: Mange af de udlændinge, vi får, og især hvis de ikke har familien med, de er jo kommet bare for at arbejde, få en karriere og selvfølgelig tjene nogle penge. Det betyder, at de kan sætte en højere standard for god performance. Men det skal ikke forstås på den måde, at vi gerne vil have danskerne til at sidde ti timer hver dag, men det betyder måske, at når de så er her, så arbejder de mere effektivt, fordi de skal nå at handle ind, inden bu tikkerne lukker, og hente børnene. Men det at have udlændinge, det hæver barren lidt. Jeg tror, at det er vigtigt, at der ikke kun er rent danske afdelinger eller rent udlændinge i en afdeling. Hvor den danske kultur, med at man ikke har så mange kaffepauser og så meget snak, også har indflydelse på udlændingene. På den måde får vi det bedste, og begge parter vinder lidt ved, at man ikke går til ekstremer hverken på den ene eller den anden måde (leder, dansker). Det var således, ifølge ledelsen, nødvendigt, at danske teamledere fortalte udenlandske medarbejdere, at de ikke behøvede at være så mange timer på arbejdet. Det blev dog tilføjet, at man så bare kunne fortsætte arbejdet hjemme om aftenen. Som det blev udtrykt af en dansk leder: Der har jeg prøvet at forklare udlændingene, at her i Danmark handler det ikke om, hvor meget vi er på arbejdet, men hvor meget vi når. De fleste af os kobler os jo også op, når vi kommer hjem til familien og arbejder hjemme. Med andre ord signalerede ledelsen, at det ikke var antallet af timer på arbejdspladsen, man blev målt på, men timer i alt. Det viser at rigtigt arbejde efter ledernes opfattelse var lig med: At arbejde sent (hjemme), ikke holde for mange kaffepauser og ikke tale sammen. Dermed udtrykte ledelsen på den ene side med deres holdning til kontorindretningen, at videndeling var i højsædet, men samtidig signalerede de indirekte, at det ikke var effektivt. Kommunikation som forstyrrelse I forhold til produktiviteten var det største problem med de åbne kontorer de mange op fattede forstyrrelser i løbet af dagen. Nogle medarbejdere hævdede, at deres ar bejdsindsats var gået ned med op til en tred jedel. De klagede over, at de ikke havde mu lighed for at bure sig inde (informant), når de skulle planlægge et større strategisk ar bejde. Der var dog kun få medarbejdere som benyttede sig af de to glaskontorer, som var til rådighed. Det blev også fremført, at det kunne være vanskeligt at afvise folk, selv om man havde travlt eller skulle kon centrere sig, når man sad så åbent. Man kunne således observere, at medarbejderne satte ørepropper i for at kunne koncentrere sig. Derfor var informanterne også enige om, at det krævede en del disciplin at arbejde sammen i åbne kontormiljøer: Der er endnu mere fokus på det professionelle her i de åbne kontormiljøer. Folk, de sidder ikke og skvadrer. Og der er næsten ingen privat snak i telefonerne. Folk andre steder, de kan måske godt gå ind og lukke døren og så 66 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n9 ringe til deres faster, men det tror jeg, at der er meget lidt af her. Det er simpelthen, fordi det er synligt (medarbejder, dansker). For ikke at forstyrre måtte man gå ind i et stillekontor, hvis man skulle have en samtale med en kollega, og blot det at tage telefonen forstyrrede i en vis grad. Kontorindretningen gjorde det således nødvendigt at undgå for meget ævle-bævle (informant) i krogene, hvis man skulle kunne arbejde koncentreret. På den måde dæmpedes den daglige kommunikation, og man holdt sig til det mest nødvendige i den direkte interaktion. Denne hensyntagen til hinanden i det åbne kontor hang imidlertid meget godt sammen med den herskende arbejdsopfattelse, hvor dialog og diskussion i det åbne rum ikke blev opfattet som rigtig arbejde. Der var dog også medarbejdere, som satte mere pris på gensidig videnudveksling og socialt samvær, men som efterhånden havde opgivet. Her blev udover tidspres også kontormiljøet givet skylden: This open plan office has resulted in, the humour is definitely gone. I think it is because people are afraid to make a noise. When we had the offices you could go in and make a joke. It is not entirely gone but it is certainly limited (medarbejder, nordamerikaner). Den opfattede nødvendighed af at forstyrre sine omgivelser så lidt som muligt betød også, at den interne kommunikation i høj grad blev udført gennem s, fordi det var lydløst og ikke generede de omkringsiddende kolleger. Det blev nævnt, at to personer kunne finde på at e til hinanden, selv om de sad ved siden af hinanden i samme team. Som det blev sagt af en amerikansk marketing assistent: Because of the open offices we get a lot of s. Even if you sit next to someone you would send them an . I even do it myself. Man kunne på den måde sige, at meget af den daglige kommunikation blev overført til det elektroniske forum. Det var langt mere almindeligt at sende sjove s til hinanden, end det var at fortælle vittighe der under arbejdet eller i pauserne. Det kraf tige fokus på betød også, at folks -initialer fik stor betydning for identi fikation mellem medarbejderne, og de blev hyp pigt anvendt i omtalen af forskellige med arbejdere. Det kunne man opleve, som det kan ses i endnu en beskrivelse fra feltno terne: Da jeg sad og indskrev et interview, trådte en yngre mand pludselig hen til mig og sagde højt og tydeligt: DSM. Jeg kiggede lidt på ham og svarede: Hvad?. Hvorefter han gentog de tre bogstaver DSM. På det tidspunkt rejste en af medarbejderne sig op et stykke fra mig. Jeg havde umiddelbart ikke forstået situationen, men det viste sig, at han ville have fat i personen med -initialerne DSM (feltnoter). Anvendelse af elektroniske medier var således påvirket af de accepterede adfærdsnormer i kontoret, og denne praksis blev fortsat og videreudviklet i interaktionen mellem informanterne. Som en amerikansk infor mant fortalte: Nobody has a name here, only initial. De fleste af medarbejderne så ud til at have vænnet sig til denne kommunikationsform, selv om nogle udtalte, at de godt kunne føle det lidt stødende at blive kontaktet på denne noget upersonlige facon: Sometimes I feel, not insulted, but uneasy. It is a different style from what I am used to (medarbejder, østeuropæer). Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n10 Videndeling Ud fra observationer og interview blev det tydeligt, at der var et dynamisk samspil mellem den arbejdsopfattelse, som var udviklet i organisationen og den daglige praksis i det åbne kontormiljø. Det skulle også vise sig at få konsekvenser for videndelingen, som i høj grad stod i modsætning til de målsætninger, man oprindeligt havde med etablering af det åbne kontor. Det blev således nævnt, at man på grund af tidspresset, den kraftige fokusering på opgaverne og manglen på daglig interaktion i det åbne kontorlandskab ikke tog sig tid til at dele viden og lære hinandens kvalifikationer og kompetencer at kende. Eksempelvis kunne man observere, at et af teammedlemmerne i et team blev overrasket over at opdage, at et andet teammedlem havde en uddannelse som cand.merc. fra samme ud dannelsesinstitution som ham selv. På det tidspunkt havde de arbejdet sammen i halv andet år. Et andet eksempel blev givet af en amerikansk kvinde, som fortalte, at hun efter at have arbejdet sammen med sin kollega i to år fandt ud af, at han var blevet far for et år siden mens de havde arbejdet sammen. Han havde på det tidspunkt ikke delt sin oplevelse med de andre i teamet. Den ne problemstilling var dog kendt i ledelsen, selv om man endnu ikke havde kunnet løse problemet: Hvis der var noget, vi kunne gøre bedre, så skulle det være, at vi skulle have et bedre kendskab til folks baggrund. Det er vigtigt, at folk i en organisation ved, hvilke kompetencer vi har til rådighed. Det er vi ikke specielt gode til i Farma. Vi er ikke særligt gode til at trække erfaringerne ud af folk (teamleder, dansker). Den mangelfulde videndeling og tidspresset fik en del medarbejdere til at argumentere for, at man ville kunne hente fordele i forhold til videndeling ved at etablere bedre systemer såsom elektroniske databaser. Gennem disse systemer skulle man kunne anvende de forskellige folks specifikke kompetencer og kvalifikationer mere effektivt: Vi er ekstremt dårlige til at opstille systemer, som gør, at viden spredes lettere. Vi skal blive bedre til at binde den viden, der er her, i systemer. Vi har tit det problem, at det er svært at blive oplært, fordi den person man skal overtage jobbet fra, er flyttet, og har taget al viden med sig. Eller endnu bedre, vi skulle have videndatabaser, således at hvis man står over for et problem, så kan man se, hvem man skal kontakte (teamleder, dansker). Der var dog også ansatte, som påpegede, at det måske ville hjælpe, hvis folk blot ville begynde at tale sammen, mens de var på arbejde. Men som casen viste, var det ikke let at igangsætte kommunikation med medarbejderne. Som det blev udtrykt: Maybe you work more intensive and less hours in Denmark. But sometimes the same work is repeated because there is too little communication. Sometimes I use three hours working on something that one of my colleagues has already done before (medarbejder, sydeuropæer). Man kan argumentere for, at de etablerede adfærdsnormer i kontormiljøet begrænsede udveksling af viden. Dette var i høj grad initieret gennem ledelsens definering af rigtigt arbejde som noget konkret målbart i form af anvendt tid eller færdige produkter. Dermed kan denne case siges at være et eksempel på det Steven Kerr (1975) kaldte The folly of hoping for A while rewarding B. Altså det tåbelige ved at håbe et specifikt resultat, mens man belønner adfærd, som leder til et andet resultat. For overordnet set havde 68 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n11 man udviklet en strategi for øget videndeling og derfor investeret i et åbent kontor miljø. Medarbejderne havde dog stadigvæk den opfattelse, at det var produktivitet forstået som planlagte, direkte målbare, individuelle præstationer, som blev belønnet med forfremmelser og lønforhøjelser. Og i den op tik blev det åbne kontorlandskab anset som en forstyrrende indretning og et incitament til at arbejde endnu mere koncentreret og begrænse interaktionen og videndeling til et minimum. Så det kan umiddelbart se ud som om, at kontorindretningen gav en hæmmet adfærd både arbejdsmæssigt og privat, og at det var indretningen, der var syndebukken. Men rent faktisk spille de ledelsen, holdninger, signalværdier og ar bejdsopfattelse en stor rolle i den manglen de vi dendeling. Det var således ikke kontoret i sig selv, som førte til den begrænsede videndeling. Det var derimod anvendelsen af de fysiske rammer i den udviklede sociale prak sis, som førte til et andet resultat, end det ledelsen havde formuleret. Konklusion Hvis man i Farma havde foretaget en spørgeskemaundersøgelse, hvor man havde spurgt medarbejderne om det åbne kontormiljø var en teknologi, der havde givet mere feedback, faglig sparring eller videndeling, så ville man givet have fået et svar der viste, at det ikke var tilfældet. Hvilket det jo heller ikke var. Men som man råber i skoven, får man svar. Det, der netop ikke ville være kommet frem, er, at det ikke er det åbne kontormiljø i sig selv, der er årsagen til manglende videndeling. Det er i langt højere grad, i det her tilfælde, den herskende arbejdsopfattelse hos ledere og medarbejdere der er årsagen. Ud fra den beskrevne etnografiske case vil vi argumentere for, at det derimod kan være et samspil mellem fysiske rammer og en social praksis i form af arbejdsopfattel ser, der er årsagen. En arbejdsopfattelse med hovedvægt på individuelt og koncentreret arbejde som det rigtige arbejde medfører, at organisationen får etableret et arbejdsmiljø, hvor humor og uformel faglig og personlig kontakt bliver mindre end før etablering af det åbne kontormiljø. Hvis dette er tilfældet, er arbejdsopfattelsen ude af trit med formålet med kontorindretningen. Dertil kommer så en faktisk kontorindretning, som hverken gav mulighed for koncentreret individuelt arbejde eller den livlige, dynamiske og uformelle videnudveksling, som var hensigten. Ledelsen i den konkrete case havde etableret de åbne kontormiljøer med en erklæret hensigt om at fremme videndeling, teamdannelse og innovation. Men både ledere og medarbejdere udtrykker en opfattelse, hvor de individuelle koncentrerede opgaver er i fokus, hvor kontakt fra andre opfattes som forstyrrelse, og hvor uformel dialog og diskussioner omtales nedladende som æv le-bævle og skvadre. Nogle medarbejdere bruger endda ørepropper for at kunne ar bejde koncentreret i det åbne miljø. På den måde får man ikke udviklet de muligheder, der kan ligge i mere kommunikation og daglig snak i og mellem teams, som var ledelsens målsætning i denne virksomhed. Åbne kontorer er således ikke determinerende, men kan bruges aktivt af aktørerne til at forstærke organisationskulturen på godt og ondt. Det kan gå begge veje. Hvis man ikke forstår samspillet mellem ar bejdsopfattelsen og kontorindretning, er der en stor risiko for, at man indsnævrer handlefeltet og tillægger de fysiske rammer alt for stor betydning. På den måde vil man kunne ændre på de fysiske rammer i en uendelighed, uden at det gør nogen forskel i forhold til trivsel og videndeling. Så hvis arbejdet skal spille godt sammen med de fysiske rammer, er det afgørende, at man på samme tid arbejder med arbejdsop- Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\n12 fattelsen, prioriteringen af arbejdsopgaver, belønningssystemer og de fysiske rammer. I Danmark har der altså været en debat om mere eller mindre videndeling i åbne kontormiljøer, og åbne kontormiljøer har været beskrevet som om det var et helt entydigt begreb. Lad os udvide den diskussion og i stedet se på, hvordan det egentlig er, der arbejdes rundt omkring, og hvilke forskelligartede fysiske rammer, som kan understøtte og måske endda ligefrem give nye muligheder i forskellige arbejdssituationer. NOTER 1. DEKAR projektet Den nordiske kunnskapsarbeidsplassen et nordisk forskningsprojekt, hvor der har været foretaget femten casestudier i de nordiske lande for at undersøge om ny kontorindretning kan være med til at fremme videndeling, samarbejde og innovation. 2. Jyllandsposten 15. januar Jyllansposten 3. marts HK Stat magasinet. 5. Computerworld Online 27. marts HK Stat magasinet, marts Magisterbladet nr september Magisterbladet nr september. REFERENCER Alvesson, Mats (2003): Beyond neopositivists, romantics and localists: a reflexive approach to interviews in organisational research, i Academy of Management Review, 28, 1, Bakke, John (2007): A Nordic Guide to Workplace Design, Nordic Innovation Centre. web-publikation. Bernard, Russel H. (1995): Research Methods in Anthropology: Qualitative and Quantitative Aapproaches, Thousand Oaks, Sage. Bjerrum, Eva & Ole Nielsen (2003) Bliver man lidt småsær af at have sit eget kontor, Århus, JP Bøger. Bjerrum, Eva & Stinne Aaløkke (2005): Working together: work space, organization and conception of work, proceedings from The International Telework Conference, 29. August 1. September, 2005, Lancashire Business School, Preston, England. Bjerrum, Eva & Susanne Bødker (2003): Knowledge sharing in the New Office possibility or problem? proceedings from Computer Supported Cooperative Work Conference September, Helsinki, Finland. Brown, John Seely & Poul Duguid (2000): The Social Life of Information, Boston, Harvard Business School Press. Bukh, Per Nicolaj, Karina Skovvang Christensen & Jan Mouritsen (2003) Videnledelse: Et praksisfelt under etablering, København, DJØFs Forlag. Duffy, Francis (1997): The New Office, London, Conrad Octopus. Geertz, Clifford (1973): The Interpretation of Cultures: selected essays, New York, Basic Books. Hansen, Heidi Lund (2006): Spaces for Learning and Working, Ph.d. thesis, Copenhagen Business School. Hastrup, Kirsten (1986): Veracity and visibility: the problem of authenticity in anthropology, i Folk, 28, Kerr, Steven. (1975): On the folly of rewarding A while hoping for B, i The Academy of Management Journal, 18, 4, Krogh, Georg von, Kazuo Ichijo & Ikujiro Nonaka (2000): Enabling Knowledge Creation: How to Unlock the Mystery of Tacit Knowledge and Release the Power of Innovation, Oxford, Oxford University Press. Kunda, Gideon (1992): Engineering Culture, 70 Det åbne kontor en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?\n13 Philadelphia, The University Press. Kvale, Steiner (1996): Interviews: an Introduction to Qualitative Research Interviewing, Thousand Oaks, Sage. Lave, Jean & Etienne Wenger (1991): Situated Learning: Legitimate Peripheral Participation, Cambridge, Cambridge University Press. Myerson, Jeremy and Philip Ross (2006): Space to Work, London, Laurence King Publishing Ltd. Pejtersen Jan Hyld & Leila Allermann (2004): Indeklima, psykosocialt arbejdsmiljø og støvs inflammatoriske potens i kontorbygninger, Arbejdsmiljøinstituttet, webpublikation. Spradley, James P. (1980): Participant Observation, New York, Holt, Rinehart and Winston. Strecker, Ivo (1988): The Social Practice of Symbolization: an Anthropological Analysis, London, The Athilone Press. Wadel, Cato (1991): Feltarbeid i egen kultur: en innføring i kvalitativt orientert samfunnsforskning, Flekkefjord, Seek. Wenger, Etienne (1998) Communities of Practice: Learning, Meaning and Identity. Cambridge, Cambridge University Press. Wright, Susan & Chris Shore (1997): Antropology of Policy, London, Routledge. Eva Bjerrum er innovationschef ved Center for New Ways of Working, Alexandra Instituttet. Jakob Lauring er adjunkt ved Institut for Ledelse, Handelshøjskolen, Århus Universitet. Anne Bøgh Fangel er projektmedarbejder ved Center for New Ways of Working, Alexandra Instituttet. Tidsskrift for ARBEJDSliv, 9 årg. nr\nEt af de mange mål med den kliniske ITarbejdsplads,\nVil elektroniske patientjournaler overflødiggøre lægesekretærer på de danske sygehuse? Pernille Bertelsen Artiklen viser hvordan en participatorisk teknologianalysemetode kan bidrage til et indblik i den


Ekstraordinært møde i Det Europæiske Råd (art. 50), 29.4.2017 - Consilium\nEkstraordinært møde i Det Europæiske Råd (art. 50), 29.4.2017\n17:00 Bemærkninger fra formand Donald Tusk om det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd (artikel 50) 29. april 2017\nDonald Tusk præsenterede retningslinjerne for brexitforhandlingerne på pressekonferencen efter mødet.\n16:00 Det Europæiske Råd (artikel 50), retningslinjer for Brexitforhandlingerne\nDet Europæiske Råd (artikel 50), retningslinjer efter Det Forenede Kongeriges meddelelse i henhold til artikel 50 i TEU.\n10:30 Bemærkninger fra formand Donald Tusk forud for det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd (artikel 50) 29. april 2017\nForud for mødet om vedtagelse af retningslinjerne for brexitforhandlingerne fremhævede formand Donald Tusk de vigtigste spørgsmål, der skal behandles.\n09:30 Indbydelse fra formand Donald Tusk til medlemmerne af Det Europæiske Råd\n28. april 2017 sendte EU-formand Donald Tusk en indbydelse til det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd (artikel 50).\nForeløbig dagsorden, ekstraordinært møde i Det Europæiske Råd (artikel 50), 29. april 2017\nPraktiske oplysninger om pressecentret\nIndbydelse fra formand Donald Tusk til medlemmerne af Det Europæiske Råd (artikel 50), 28. april 2017\nDet Europæiske Råd i EU-27-format vedtog på et ekstraordinært møde (artikel 50) retningslinjerne for Brexitforhandlingerne.\nDet Europæiske Råd (artikel 50), retningslinjer for Brexitforhandlingerne, 29/4/2017\n"Jeg vil gerne understrege alle 27 lederes enestående sammenhold i forbindelse med retningslinjerne for vores forhandlinger med Det Forenede Kongerige. (...) Vi har nu opnået enstemmig tilslutning fra alle 27 EU-lande og EU-institutionerne, hvilket giver os et stærkt politisk mandat til disse forhandlinger."\nFormand Donald Tusk på pressekonferencen efter topmødet\nBemærkninger fra formand Donald Tusk efter det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd (artikel 50) 29. april 2017\nRetningslinjerne skal fastlægge rammen for forhandlingerne og skitsere EU's overordnede holdninger og principper under drøftelserne. Det Europæiske Råd ajourfører retningslinjerne i løbet af forhandlingerne efter behov.\nI retningslinjerne fastslår Det Europæiske Råd, at EU-27 vil stå sammen og handle som en enhed under forhandlingerne. Lederne:\ngentager deres ønske om at have Det Forenede Kongerige som en nær partner\ngentager endvidere, at enhver fremtidig aftale skal bygge på en balance mellem rettigheder og forpligtelser og sikre lige vilkår\nunderstreger, at det indre markeds integritet skal bevares, hvilket betyder, at de fire friheder er udelelige og udelukker ethvert "tag selv-bord"\nfastslår, at et ikke-EU-land ikke kan ikke have de samme rettigheder og fordele som et EU-land\n"Forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU vil blive ført med gennemsigtighed og som en samlet pakke. I overensstemmelse med princippet om, at intet er aftalt, før alt er aftalt, kan individuelle spørgsmål ikke afgøres særskilt."\nDet Europæiske Råd (artikel 50), retningslinjer for Brexitforhandlingerne\nEn faseinddelt tilgang\nStats- og regeringscheferne blev enige om, at første fase af forhandlingerne bør sigte mod:\nat skabe så meget klarhed og retssikkerhed som muligt\nat træffe beslutning om Det Forenede Kongeriges adskillelse fra EU\nEn aftale om fremtidige forbindelser mellem EU og Det Forenede Kongerige kan først indgås, når Det Forenede Kongerige er blevet et tredjeland. Lederne erklærer sig imidlertid parate til i en anden fase af forhandlingerne at påbegynde indledende og forberedende drøftelser om rammen for de fremtidige forbindelser.\nDen tidsfrist på to år, der er fastsat i artikel 50 i TEU, udløber den 29. marts 2019.\nEn velordnet udtræden\n"Borgere, der har opbygget deres tilværelse på grundlag af rettigheder, som følger af det britiske medlemskab af EU, risikerer at miste disse rettigheder. (...) Med tanke herpå må vi gå frem efter en faseinddelt tilgang, der prioriterer en velordnet udtræden."\nDet Europæiske Råd understregede betydningen af at beskytte rettighederne for de borgere, der er berørt af Brexit. De fremhævede behovet for at undgå et juridisk tomrum for erhvervslivet og henviste til en enkelt finansiel opgørelse, der skal sikre, at EU og Det Forenede Kongerige overholder deres forpligtelser.\nI lyset af de unikke omstændigheder på øen Irland understregede Det Europæiske Råd nødvendigheden at støtte Langfredagsaftalen og fredsprocessen i Nordirland.\n"Der vil blive krævet fleksible og opfindsomme løsninger, herunder for at undgå en lukket grænse, og samtidig respektere EU-rettens integritet."\nPrincippet om loyalt samarbejde\nIndtil Det Forenede Kongerige forlader Unionen, vedbliver det med at være fuldt medlem af EU med alle de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i traktaterne og EU-retten. Alt igangværende EU-arbejde skal fortsætte så gnidningsløst som muligt med de 28, og forhandlingerne med Det Forenede Kongerige vil blive holdt adskilt fra igangværende unionsarbejde og må ikke gribe forstyrrende ind i arbejdets gang.\nEfter vedtagelsen af retningslinjerne fra Det Europæiske Råd og på grundlag af en henstilling fra Kommissionen forventes Rådet (almindelige anliggender) 22. maj 2017:\nat bemyndige indledningen af forhandlinger\nat udpege Kommissionen til EU-forhandler\nat vedtage forhandlingsdirektiver (detaljeret mandat til Kommissionen)\n29. marts 2017 meddelte UK formelt Det Europæiske Råd, at det har besluttet at forlade EU.\n"Vi beklager, at Det Forenede Kongerige forlader Den Europæiske Union, men vi er klar til den proces, som vi nu er nødt til at følge. (...) Under disse forhandlinger vil Unionen handle som en enhed og varetage sine interesser. Vores første prioritet bliver at minimere den usikkerhed, som Det Forenede Kongeriges beslutning har skabt for vores borgere, virksomheder og medlemsstater."\nErklæring fra Det Europæiske Råd, 29. marts 2017\nEkstraordinært møde i Det Europæiske Råd (artikel 50), 29. april 2017\nPressekonference efter det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd (artikel 50)\nAngela Merkel og Joseph Muscat\nJuha Sipilä og Stefan Löfven\nEnda Kenny og Mark Rutte\nDoorstep ved Michel Barnier\nDoorstep ved formanden for Det Europæiske Råd\nDoorstep ved François Hollande\nMiro Cerar og Donald Tusk\nSenest ajourført den 2.5.2017\nBrexit Udenrigsanliggender og internationale forbindelser Institutionelle spørgsmål


Affaldssække ** Stort udvalg | Hurtig levering | God pris **\nAffaldssække i en kvalitet der holder\nI vores sortiment finder du affaldssække til alle former for indsamling og sortering af affald. Når du handler hos ALBE Emballage A/S er du sikker på altid at få varer i en høj kvalitet til en god pris. Hvis du ikke finder hvad du leder efter, så kontakt os endelig det kan sagtens være vi har det på lager eller alternativt kan vi skaffe det.\nSække 380/320 x 1100 x 0,055 mm\nTransparent / Regenerat plast\nSække 700 x 1100 x 0,055 mm\nSække 760 x 1030 x 0,060 mm\nStort udvalg af affaldssække og poser\nHos ALBE Emballage A/S finder du et meget bredt udvalg af alle former for affaldsposer og sække. Vores udvalg indeholder alt, lige fra mindre 20 liters poser til store 200 liters poser samt en masse størrelser der i mellem. Ud over de traditionelle sorte, grå og transparent / klare poser og sække, finder du også poser i både hvid og blå. Som kunde hos os er det derfor altid muligt at kunne finde lige præcis den vare, som dækker dit behov.\nHar du spørgsmål sidder vores erfarne og kompetente rådgivere altid klar ved telefonen og tager gerne en uforpligtende snak med dig omkring dit behov for emballage, herunder også poser og sække.\nHer finder du alt indenfor emballage\nSom kunde hos ALBE Emballage kan du være sikker på altid at modtage emballage i høj kvalitet til en yderst konkurrencedygtig pris – vores affaldssække er ikke nogen undtagelse. Vi lagerfører udelukkende affaldssække i høj kvalitet til en god pris og i RIGTIG mange forskellige størrelser. På den måde kan du som kunde hos os stort set altid finde en type affaldssække samt andre former for emballage, som passer lige præcist til dit behov. I vores sortiment finder du f.eks. også et stort udvalg af spandeposer i forskellige kvaliteter, både LDPE samt HDPE.


Region Sjælland overtager lægevagt fra praktiserende læger\nSkrevet af Helle Torpegaard d. 23. juni 2021 i kategorien Almen praksis\nSom den første region uden for Hovedstaden vil Region Sjælland selv stå for at drive lægevagten. Det sker fra efteråret 2022.\nIndtil da vil der blive en overgangsordning. Første skridt i overgangsordningen er til september, hvor Region Sjælland overtager bemandingen af lægevagten i Vordingborg, Ringsted, Nakskov, Kalundborg og Nykøbing Sjælland. Mens praktiserende læger fortsætter med at køre ud til sygebesøg i hele regionen og bemander lægevagten i Holbæk, Køge, Slagelse, Nykøbing F., Næstved og Roskilde.\nFra oktober 2022 overtager Region Sjælland så den samlede ledelse af lægevagten og overtager dermed ansvaret for bemandingen af hele lægevagten. De praktiserende læger, der ønsker det, vil fortsat indgå i lægevagten sammen med de læger, som Region Sjælland ansætter.\nMed aftalen fastholdes alle de 11 nuværende konsultationssteder, der er spredt ud over hele regionens geografi.\n"Jeg er glad for, at vi har sikret en god aftale for borgerne. Vi har nu sikret, at der fortsat er decentrale vagtlæger tæt på borgerne i hele regionen. Det betyder, at når borgerne har brug for lægevagten, bliver de tilset hos lægevagterne ved regionens sygehuse og i Vordingborg, Ringsted, Nakskov, Kalundborg og Nykøbing Sjælland. Til oktober næste år overtager vi i regionen ledelsen af lægevagten fra PLO (Praktiserende Lægers Organisation, red.), og vi vil skabe en moderne lægevagt tæt på borgerne," siger Heino Knudsen, regionsrådsformand i Region Sjælland.\nDen nye aftale mellem Region Sjælland og PLO Sjælland er en lokalaftale. Parterne har ellers igennem længere tid ikke kunne blive enige om en aftale, og PLO Sjælland opsagde i foråret den nuværende aftale, da de ikke fandt det muligt at bemande konsultationsstederne uden for sygehusbyerne. De er derfor glade for, at der nu er enighed.\n"Sundhedsvæsenets og vores opgaver har ændret sig, siden dengang hver familielæge passede sine egne patienter døgnet rundt, året rundt. Hverdagen i almen praksis er blevet meget travl, og der lægges så mange timer i vores lægehuse, at det for mange af mine medlemmer er tiltagende svært at have overskud til at tage lægevagter ved siden af fuldtidsarbejdet i klinikkerne," siger Camilla Høegh-Guldberg, formand for PLO Sjælland.\nRegion Sjælland vil nu bruge det næste år på at tilrettelægge, hvordan regionen helt konkret vil drive lægevagten på den længere bane, når den overtager ledelsen i oktober 2022.\n"Jeg er tilfreds med, at PLO i den sammenhæng vil bidrage med deres viden i vores arbejde med at modernisere, udvikle og sikre nærhed og kvalitet i regionens lægevagt," siger Heino Knudsen.\nRegion Hovedstaden overtog for nogle år siden lægevagten. Her står regionen selv for Akutordningen 1813, som er bemandet af ansatte sygeplejersker, læger og andre sundhedsprofessionelle.\nFørste skridt i overgangsordningen den 1. september 2021\nRegion Sjælland overtager ansvaret for bemanding af de decentrale konsultationer i Vordingborg, Ringsted, Nakskov, Kalundborg og Nykøbing Sjælland.\nPLO Sjælland bemander fra 1. september fortsat de seks faste konsultationer på sygehusene i Holbæk, Roskilde, Køge, Slagelse, Næstved og Nykøbing F. og står til rådighed for et fagligt samarbejde med regionen. PLO fortsætter desuden med at køre ud til sygebesøg i hele regionen.\nAndet skridt i overgangsordningen den 1. oktober 2022:\nRegion Sjælland overtager den samlede ledelse af lægevagten herunder bemanding og planlægning af alle konsultationssteder.\nDe praktiserende læger, der ønsker det, vil fortsat indgå i lægevagten sammen med de læger, som Region Sjælland ansætter


Havenyt.dk - Dyrke kål efter jordbær?\nDyrke kål efter jordbær?\nSkrevet af: Lene Sterner, 13. januar 2020 kl. 18.07\nJeg kan forstå, at jordbær og kål ikke er gode naboplanter.\nMen vil der i et sædskifte være noget i vejen for at dyrke kål året efter jordbær (og hvidløg)?\nSkrevet af: Lars Holt, 14. januar 2020 kl. 10.39\nNår man dyrker jordbær i køkkenhavens sædskifte, må man jo dyrke det, der står for tur.\nDer kan dyrkes miljøplanter og tilføres kompost inden næste års dyrkning, og så har jorden genvundet sit liv.\nJordbær bliver gravet op så tidlig på året, at man kan nå at dyrke en anden afgrøde samme år, og det kan godt være asiatisk kål (kinaradise, kinakål, Misuna mm).\nErfaringerne med naboplanter er så vidt jeg ved fra planter dyrket samtidig ved siden af hinanden.\nSkrevet af: Lene Sterner, 14. januar 2020 kl. 14.33\nJeg spørger, fordi det er svært at læse sig frem til, hvorfor nogle planter er dårlige naboer og dermed vurdere, om årsagen til det dårlige naboskab også kunne tænkes at have længerevarende effekt.\nSkrevet af: ., 14. januar 2020 kl. 19.57\nNår jeg har fjernet en række gl. jordbær har jeg indtrykket af at jorden er rimelig udpint.\nSkrevet af: Lene Sterner, 14. januar 2020 kl. 20.16\nHvad gør du for at afhjælpe den udpinte jord?\nSkrevet af: ., 14. januar 2020 kl. 23.40\nGøder med husdyrgødning eller kompost.\nSkrevet af: ., 14. januar 2020 kl. 23.43\n..og så graver jeg jorden, selv om det ikke er velset herinde. ;-)\nSkrevet af: Lene Sterner, 14. januar 2020 kl. 23.49\n:D tak ;)\nSkrevet af: Claus K Madsen, 15. januar 2020 kl. 14.37\nSædskiftet har har primært til formål undgå overførsel af sygdomme fra en afgrøde til den næste og i samme boldgade, undgå ophobning af smitstof i jorden. Dvs. du skal undgå at plante afgrøder som får de samme sygdomme. I praksis klares det ved at plante noget som ikke er nært beslægtet med den forrige afgrøde.\nPå den led skulle der ikke være nogen ko på isen. Jordbær og kål er ikke nært beslægtede. Ingen regel uden undtagelse og der er faktisk et par problemer som kål og jordbær har til fælles. Hvis dine jordbær virkede raske ville jeg nu ikke have nogen betænkeligheder.\nMht. råd om gode naboplanter, så er det desværre i reglen umuligt at finde ud af hvilket erfaringsgrundlag rådene er baseret på. Dvs. at det er så godt som umuligt at skelne vandrehistorier fra værdifulde erfaringer.\nPersonligt er jeg meget skeptisk overfor disse råd medmindre de har en oplagt mekanisme (den ene plante er kvælstoffikserende, den ene plante er meget mere kraftigt voksende end den anden eller lign.)\nSkrevet af: Søren D., 15. januar 2020 kl. 19.26\nKarna skriver en del om sæd skifte i denne artikel, men anbefaler ikke kål efter jordbær, men derimod løg.\nJeg ved ikke hvad der er rigtig, men knytter mig til andres erfaringer og bliver kun mere forvirret med tiden.\nSkrevet af: Lene Sterner, 15. januar 2020 kl. 19.50\n@Claus. Ja, det med naboplanter virker bestemt ikke som en eksakt videnskab, og jeg oplever netop en udfordring i at skelne mellem "skidt og kanel". Tak for rådene. Jeg prøver at se, om det kan fungere.\n@Søren. Ja det virker selvfølgelig oplagt med løg efter jordbær, men samtidig ville jeg gerne have jordbærrene efter løgene, så jeg kan sætte jordbærrene allerede i efteråret, når løgene er høstet.\nOg det er fuldstændigt rigtigt: man bliver nærmest mere forvirret, jo mere man læser om det.\nNyt svar til emnet »Dyrke kål efter jordbær?«\nHer er du: Forsiden > Forum > Køkkenhaven > Dyrke kål efter jordbær?


Hvad er fjernundervisning og distribueret uddannelse? - Dropbox\nEr fjernundervisning og distribueret uddannelse en model for fremtiden?\nSådan bruger tre undervisere teknologi til fjernundervisning, og det lærer de om dets post-pandemiske potentiale.\nI takt med at verden fortsætter sin nedlukning, udvikles menneskers perspektiver på hvad der er væsentligt, og hvad der ikke er. Spise ude fredag aften? Virkelig savnet, men vi overlever. Få en professionel klipning? Der har været hårrejsende resultater – men det vokser ud igen. Tab af job og økonomiske konsekvenser? Katastrofale. Og der vil være permanente konsekvenser for mange mennesker. Men – samlet set – er dette ikke den første globale recession, det vil ikke være den sidste, og det vil blive bedre i det lange løb.\nI modsætning til en dårlig klipning eller endda mistet indtægt, er der intet, der kan genskabe dannelsesårene i en ung persons uddannelse. Du går kun i syvende klasse én gang, hvor du lærer forskellen mellem en obsidian og sedimentær sten – hvis du er super heldig, var der en ekskursion tilknyttet. Første års biologilaboratorium, med alle dets bunsenbrænder-relaterede uheld, sker én gang.\nCovid-19 har ændret uddannelsers karakter i 2020 og lukket skoler for mere end en milliard børn, hvilket påvirker 90 % af verdens studerende. Forældre har reageret med hjemmeskoleindsats, og folkeskolelærere har forsøgt at holde pensum i gang med varierende effekt. En af mine venner, Laura, som underviser i 2. klasse, fortæller mig, hvor svært det er at holde børn engageret med video. “De vil bare gerne vise mig deres legetøj,” siger hun.\nEt mistet kvartal i skolen, eller et helt skoleår, kan føles endnu værre end en periode uden omsætningsstigning for en virksomhed. Og med mulighed for ukendte tilbagefald af virussen er det uklart, hvor længe skoler skal forblive lukkede.\nLige nu er dem, som heldige nok til at have ressourcerne, afhængige af teknologi. Selv da, fortæller Christina Paxson, President på Brown University, New York Times, er der ikke er nogen fuldgyldig erstatning for de “voldsomme intellektuelle debatter, der bare ikke er de samme på Zoom, studiemulighederne i universitetets laboratorier og biblioteker og de personlige interaktioner mellem elever med forskellige perspektiver og livserfaringer.” Men vi oplever, at skoler, undervisere og elever er særligt afhængige af teknologi lige nu som et supplement til det, de laver. Og det kan have varige virkninger langt efter 2020.\nEzio Blasetti er lektor i kandidatprogrammet for arkitektur ved University of Pennsylvania Stuart Weitzman School of Design, hvor hun i øjeblikket underviser i seminaret Computational Composite Form. I lægmandssprog programmerer hans arkitektstuderende robotter til at konstruere bygninger. Klassen byggede oprindeligt en installation til Biennalen i Venedig, en af de højest profilerede arkitekturbegivenheder i verden, men denne begivenhed er nu usikker, da Italien stadig er ved at komme sig. Uanset hvad, er det ikke slut med at lære: Kurset er en undersøgelse af både kunst og meget tekniske discipliner inden for polyteknik og matematik.\nSiden Penn lukkede campus den 11. marts, også robotlaboratoriet, hvor eleverne testede og øvede deres fabrikationer, er Blasettis klasse stort set overgået til Dropbox og Zoom. Klassedagsordener, opgaver og deling af aktiver og ideer finder sted i Dropbox Paper.\n“Dropbox var helt afgørende for at jeg kunne få min klasse samlet igen,” siger Blasetti. ”Potentialet er mere end bare at samle oplysningerne ét sted. Vi bruger det til at samle mange forskellige idéer, der måske eller måske ikke virker i en projektcyklus, og som et afsæt for diskussion.”\n“Dropbox Paper efterligner fordelene ved et fysisk arbejdsområde,” tilføjer Penn-studerende Kevin He. “Den måde, du kan gruppere deling på, have redigeringshistorik: Jeg begynder at se, hvor teknologien giver en fordel. Vi kan supplere vores arbejdsgange, især da vi ofte arbejder med store filer, der ikke rigtig kan sendes frem og tilbage med e-mail. Så det er virkelig intuitivt og nyttigt for os.”\nMens alle er på forskellige steder, bruger klassen Paper som et virtuelt mødested, hvor de kan samles – selvom det betyder, at de “ser” deres underviser mere end normalt. “Umiddelbarheden føles som den mest dramatiske ændring,” siger studerende James Billingsley. “På et hvilket som helst tidspunkt kan underviseren potentielt komme ind og begynde at engagere sig i arbejdet.”\nBillingsley fortsætter: “Det er et af disse forhold, vi endnu ikke har normer for. Nogle gange er det for eksempel overraskende at sludre om arbejdet med en medstuderende for derefter at se en underviser kigge ind. Det er et samtidig mere og mindre intimt miljø end vores almindelige kursus, hvilket er en mærkelig, men god følelse, når vi alle er fjernt fra hinanden.”\n“Med den rigtige infrastruktur er der så meget potentiale til at skalere og demokratisere uddannelse.” – Ezio Blasetti\nMed alle fordelene og ulemperne ved distribueret uddannelse lige nu, ser Blasetti potentiale for dens ekspansion. ”Samtalen om privilegium er vigtig, og ja, mange mennesker ude i verden har ikke adgang til computere eller internettet. Men i stedet for bare at sige, at det er en negativ side af teknologi, synes jeg, at vi burde prioritere det at øge teknologiens spredning på mere omkostningseffektive måder.”\n“Med den rigtige infrastruktur er der så meget potentiale til at skalere og demokratisere uddannelse,” siger Blasetti. ”Der foregår eksperimenter nu, hvor folk selvorganiserer kurser, uanset hvor folk kommer fra, med oversættelser til 40 forskellige sprog. Undervisere ved ikke engang, hvor mange der deltager. Når du begynder at tænke på mennesker i krigszoner, der deltager i online klasser, kan du forestille dig en helt anden slags liv. Undervisere har faktisk talt om dette i årevis, men nu hvor vi har denne pandemi, er konceptet blevet lidt mere virkeligt.”\nChristina Han, læge, er frustreret over den misinformation, som hendes patienter modtager. Som læge har hun højrisiko-graviditeter og er lektor ved UCLA School of Medicine, og hun kunne ikke bare sidde på sidelinjen, da forvirring og usandheder om Covid-19 begyndte at sprede sig på internettet.\n“Lige nu er vi nødt til at lade videnskaben lede os, og jeg syntes, at det var vigtigt at dele oplysningerne bredt, effektivt og på en organiseret måde.” – Christina Han, læge\nHans speciale er maternal-føtal medicin og hun har for nylig lagt en offentlig Dropbox-mappe ud med publikationer, retningslinjer og præsentationer om graviditet under pandemien. “Jeg har brugt Dropbox privat og professionelt i meget lang tid,” siger hun. ”Det er bare den nemmeste og mest effektive måde at opbevare aktive mapper og dokumenter, som mine kolleger, praktikanter og patienter kan få adgang til i realtid. Jeg troede aldrig, at jeg ville dele en Dropbox-mappe så offentligt som jeg gjorde, men det var en nem måde for mig at få detaljerede oplysninger ud til masserne.”\n“Som forsker, kliniker og folkesundhedsforkæmper følte jeg en forpligtelse til at dele videnskabelig viden i en tid, hvor folk er så bekymrede over deres eget helbred og dem omkring dem,” siger Han. “Lige nu er vi nødt til at lade videnskaben lede os, og jeg syntes, at det var vigtigt at dele oplysningerne bredt, effektivt og på en organiseret måde.”\nRIT's School of Design er en af landets bedste, og designere har som natur en tendens til at være fremadrettede. Så måske er det ingen overraskelse, at overgangen til distribueret uddannelse har været relativt problemfri for RIT-adjunkt Miguel Cardona – allerede fortaler for Dropbox, Slack, Figma og Zoom.\n“Vores institut har længe følt, at det er vigtigt at være adræt,” siger Cardona. “Ingen kunne have forudsagt denne situation, men heldigvis har vi allerede evnen til at diskutere, dele og samarbejde online.”\nCardona, bruger af Dropbox Paper siden 2016, organiserer alle sine kursusdagsordener, fremmøde, elevopgaver, Figma- og Dropbox-fillink, projektfeedback og endda sine elevers foretrukne emojier i Paper. “Det er fantastisk at have designfilen samme sted som feedbacken, så eleverne kan gå punkt for punkt med den rigtige kontekst.”\nHan fandt det særligt nyttigt for større klasser, selv før pandemien: ”I større forelæsninger har eleverne ikke altid mulighed for at give verbal feedback, og de har også en tendens til at være mere stille i større forsamlinger. Med Paper kan de dele ideer i realtid, når en studerende præsenterer.”\nDropbox-integrationer med værktøjer som Zoom og Slack har også hjulpet overgangen. ”Det har været særdeles uvurderligt under Covid-19 at have sikkerhedskopier af Zoom-foredrag. Jeg har kunnet skifte fra fysisk tilstedeværelse til online uden at tabe fart. Alle de studerende vidste allerede, hvor de skulle hen, og følte sig forberedte og sikre på, hvad de gjorde,” siger Cardona.\n“Vi bruger disse formater for at gøre kursets koncept mere tilgængeligt i en tid, hvor vi omdefinerer, hvad et “klasseværelse” egentlig betyder.” – Miguel Cardona\nCardona ser også fordele ved distribueret uddannelse ud over at overholde social afstand. ”En af grundene til, at jeg bruger Dropbox Paper i mit klasseværelse, er at inkludere døve og hørehæmmede elever. Hvis jeg laver en demo, er det meget bedre for mig at kopiere screenshots og smide dem ind i et Paper-dokument med en kommentar. Mens vi arbejder live, kan de følge med og stille spørgsmål. “Vi bruger disse formater for at gøre kursets koncept mere tilgængeligt i en tid, hvor vi omdefinerer, hvad et “klasseværelse” egentlig betyder.”\n“Jeg har også internationale studerende, så at skabe dette distribuerede miljø har været gavnligt for dem, mens de beskæftiger sig med usikkerheden og konsekvenserne af at rejse tilbage til campus,” siger Cardona. “Ingen ønsker, at denne pandemi skal fortsætte længere. Men jeg tror, at nødvendigheden kan skabe innovation, og det har mange undervisere søgt i et stykke tid.”\nDistribueret uddannelse er ufuldkommen. Studerende, fakulteter og forældre i hele verden glæder sig til, at skolen genoptages, især for små børn. Sandsynligvis vil ingen af de ovennævnte undervisere anbefale distribueret uddannelse som en fuldtidserstatning for personlig undervisning for dem, der kan modtage det (ikke at det overhovedet ville være muligt – på trods af teknologiens mål mod at skalere, er kun 60 % af verdens befolkning online).\nMen en ting, disse tre historier har til fælles, er, at deres entusiasme for teknologi ligger bagved et ønske om at gøre viden mere tilgængelig. I denne pandemis kaos tvinges undervisere ind i nye modeller, og bevidst eller ej tænker de på måder, de kan nå et bredere publikum – mangfoldigheden blandt deres nuværende elever fremhæves, når de ikke er det samme fysiske sted.\nI dag gør distribueret uddannelse sit bedste for at efterligne personlig undervisning. Det er allerede et stort krav. Men det bliver også afprøvet som en langsigtet model til at bringe uddannelse til flere mennesker, uanset deres placering, behov eller ressourcer. Disse innovationer kan efterlade et uudsletteligt mærke til gavn for unge mennesker, som – selv efter denne pandemi er overstået – står over for vedvarende udfordringer mod at få en uddannelse af høj kvalitet.\nHvis du vil vide mere om fremtiden for uddannelser, kan du melde dig til vores kommende webinar med Alex Rountree, Principal Architect hos Dropbox.\nFind ud af, hvordan Dropbox kan hjælpe med at få mest muligt ud af din strategi til distribuering af uddannelse.


bebinca (lagdelt goan dessert)\nI alt: 2 timer 20 minutter\nKog: 2 timer 10 minutter\nUdbytte: 8 portioner (8 portioner)\n46 vurderinger Tilføj en kommentar\nPortioner: 8 portioner (8 portioner)\nSamlet fedt 73 g 94%\nMættet fedt 46 g 229%\nKolesterol 716 mg 239%\nNatrium 433 mg 19%\nSamlet kulhydrat 64g 23%\nEn traditionel, rig dessert, bebinca er et must-have til enhver fest i Goa, Indien. Den flerlagede kage er sammensat af tynde lag af en kokosnødssmag af dejen adskilt af smeltet ghee (klaret smør) At fremstille bebinca, også kendt som bebik, kræver tålmodighed og meget tid (planer om mindst 2 timer); hvert lag koges separat, hvilket kræver, at du tager gryden gentagne gange ud af ovnen - men slutresultatet er værd at gøre det. Traditionel bebinca har syv lag, men nogle kager går op til 16 lag; du kan lave så mange du vil.\nDa bebinca er den eneste dessert, der virkelig er unik for Goa, kaldes den ofte 'dronningen af Goans desserter.' Du finder det på jule- og påskeborde, samt ved bryllupper og sammenkomster, der fejrer en fødsel.\nHvordan man laver Ghee til indisk madlavning\n3 kopper / 700 ml kokosmelk\n2 kopper / 284 g granuleret sukker\n2 kopper / 250 g altmel\n1 1/2 kop / 293 g ghee (klaret smør)\nPynt: mandel slivers\nBland en kokosmelk og sukker i en skål, og rør, indtil sukkeret er helt opløst.\nkartoffelsalat creme fraiche mayo\nVis en æggeblommer i en anden skål, indtil de er cremede.\nTilsæt kokosmelkblandingen til æggene og kombiner godt.\nTilsæt alt melet lidt ad gangen. Bland godt, og sørg for, at der ikke er klumper tilbage.\nForvarm slagtekyllingen, og sæt et stativ midt i ovnen.\nLæg 1 spiseskefuld ghee i en bagepande (enhver form) mindst 6 tommer dyb. Sæt gryden i ovnen på det midterste stativ, og kog, indtil ghee smelter; se nøje.\nTag gryden ud af ovnen, og hæld nok af den forberedte dej til at danne et 1/4-tommers lag. Sæt gryden tilbage i ovnen og kog, indtil toppen er gylden, og hold øje med den.\nFjern igen fra ovnen, og tilføj straks en anden spiseskefuld ghee oven på det forrige lag. Det smelter automatisk på grund af varmen.\nHæld endnu et lag dej med den samme 1/4 tommer tykkelse. Kog, indtil den er gylden.\nGentag lagdelingsprocessen, indtil al dejen er opbrugt, hvilket sparer ghee for det øverste lag.\nNår kagen er færdig, skal du vende Bebincaen på et trådstativ for at lade afkøle.\nnøglekalk med sødet kondenseret mælk\nFlyt til en serveringsplade, pynt med mandelskiver og skær dem i skiver; server rumtemperatur eller koldt.\nDette er den type opskrift, hvor praksis gør perfekt, så lad dig ikke afskrække, hvis dit første forsøg ikke ser perfekt ud (det vil dog stadig smage lækkert). Jo oftere du fremstiller denne kage, jo mere dygtige får du til at skabe jævne lag.\nNår du har bestemt, hvor meget dej der skal til for at lave et 1/4-tommer lag, skal du bruge den samme måling hver gang. Gør det samme for tilberedningstiden - hold styr på, hvor lang tid det tager for laget at brune ovenpå, og indstil en timer for hvert lag.\n30 lækre opskrifter, der skal laves med en dåse kokosmelk\nTaro Rolls - En opskrift på lækre ruller, der serveres på de fleste Luaus\nMirchi Gosht med ris-kartoffel Pulao\nPandeknusermælk Cornbread With Corn\nLet majsalsa med peberfrugter\nHvad er en Marcona mandel?\nNem og lækker kanelchokoladechipmuffins


At blive den man er Læs online ebog - Neika's World\nAt blive den man er Læs online ebog\nAt blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelang...\nAt blive den man er pdf ebog Anja Andersen download Flyttlass och T-Ford : Ragnar, född 1916 At blive den man er Hent Anja Andersen pdf Hjernevask og hjerteblod Divan 3-4(2009) Åtrå 10/18/2016 · Få Det er aldrig for sent at blive den man er af Anja Andersen som bog på dansk - 9788740019957 - Bøger rummer alle sider af livet. Læs Lyt Lev blandt millioner af bøger på Saxo.com. 4/6/2013 · Gode nok til at blive elsket eller populære. Det frygtelige er, at jo mere man gør for at blive elsket, jo længere kommer man fra sandheden om sig selv. Hvis jeg for at få folks gode vilje pleaser dem i begge ender, så gør jeg mig selv usynlig. Når man betaler for kærligheden, er den ikke noget værd, når man får den. 1 At blive den man er Anna Litvinova Poulsen Vejleder: Erik Bendtsen Filosofispeciale, august 2012 CUID, Roskilde universitet 239.137 anslag/ normalsider 99.6 Bjuden, inte bjuden? - Ett porträtt av Sveriges mesta festfixare Mi... At blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelange kamp for at finde en måde at forvalte sig selv på. Om at være nationalhelt det ene øjeblik og skurk det næste. At blive den man er Anja Andersen Læs online ebog Laholmsflickan Lyt til »At blive den man er« — At blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja A… andre samfund er den enkeltes frihed vigtigst. Den familie, vi vokser op i, påvirker os altså til at blive den person, vi er. Men vi har også nogle med-fødte egenskaber, som har indflydelse på, hvilken person vi vokser op til at blive. ARv og MILjØ Der er stadig uenighed om, hvor meget et menneske Mig og min hund - og vanskelige hunde Vinbär och vemod At blive den man er pdf Hent Anja Andersen 9/27/2017 · At blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelange kamp for at finde en måde at forvalte sig selv på. Om at være nationalhelt det ene øjeblik og skurk det næste. At blive den man er epub Anja Andersen Anja Andersen har skrevet bogen Det er aldrig for sent at blive den, man er. En bevægende og ærlig historie og biografi om storhed og fald, og om at bygge sig selv op på ny fra verdens bedste håndboldspiller. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelange kamp for at finde en måde at forvalte sig selv på. Hent Anja Andersen At blive den man er Epub At blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelange kamp for at finde en måde at forvalte sig selv på. Om at være nationalhelt det ene øjeblik og skurk det næste. Om næsten at lade et nådesløst pres tage ... At blive den man er Læs online Anja Andersen Bouppteckningarna berättar 10/25/2016 · At blive den man er handler om en lille pige, der elskede at lege med en bold, men aldrig holdt sig inden for stregerne. Det er fortællingen om håndbold-ikonet Anja Andersens årelange kamp for ... At blive den man er pdf Anja Andersen Bouppteckningarna berättar Mig og min hund - og vanskelige hunde Laholmsflickan Bjuden, inte bjuden? - Ett porträtt av Sveriges mesta festfixare Mi... Divan 3-4(2009) Åtrå Flyttlass och T-Ford : Ragnar, född 1916 Hjernevask og hjerteblod Vinbär och vemod At blive den man er pdf completo


LIGE LOVLIG FRISK… – Hverken fugl eller fisk\nGode sites, Krea, Lækkerier\nDer var top på skraldespanden, da vi kom hjem i dag.\nIkke skrald, for det var sådan set tømt ud tidligt i morges, men en pæn lille bunke brune pakker var stabler der af postmanden.\nSidst var det i cykelkurven, men den var åbenbart ikke stor nok denne gang.\nJeg må sige, at jeg er glad for, at renovationsfolkene kom før posten og at byens langfingrede holdt hjemmedag denne mandag.\nSå tak for pakkerne, Post Frisk…\nDer var lidt blandet med i dag.\nDet fine kærlige keramikskilt.\nEt par bøger til Amanda, der pløjer sig igennem diverse vampyr-sagaer på engelsk.\nOg så også lige noget helt vidunderligt krea-gejl fra Glade Unger.\n3 pakker skønt papir med skabeloner og anvisninger til alverdens sjov og spas, jeg glæder mig allerede til at finde saks og andet frem sidst på ugen, når der bliver et åndehul.\nFørste projekt er helt afgjort den store strittende stjerne.\nTjek lige Jeanettes ud her!\nUha – som der kan hænge mange af dem rundt i vores hus.\nMen måske er jeg – ligesom posten – lige lovlig frisk.\nJeg kender nok én, der vil mene, at mange er for mange, og at én stjerne vil være fint…\nReply\tcharlotte 01/11/2010 at 22:29\nTak for det link – så er der bestilt stjerner til Østerbro også!\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:16\nJeg glæder mig til at komme i gang med dem…\nReply\tMie 01/11/2010 at 22:39\nFristes – også fordi jeg bare ælsker at komme hjem til pakker fra postbudet 🙂 Stjernerne er superfine og ville tage sig så godt ud både her og der – men nøj de ser komplicerede ud… glæder mig til at se dit resultat og høre om anstrengelserne……\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:17\nNærmere beskrivelser følger selvfølgelig når jeg har været i gang, Mie…\nReply\tOlines 02/11/2010 at 07:08\nJeg kan ikke finde stjernerne på Glade ungers side. Kan du hjælpe mig med et direkte link?\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:18\nJeg tror, at de er udsolgt, Olines, men du kan vel prøve at ringe til dem.\nDe lå under kreative børn…\nReply\tLosarinas mor 02/11/2010 at 07:19\nHvilke herligheder 🙂\nJa, ikke, Miri 🙂\nReply\tFrau Putz 02/11/2010 at 09:50\nÅh wow…. Den stjerne… Den kunne altså godt hænge her i huset også.\nMen jeg tror man skal være temmelig “frisk”, når man kaster sig ud i den. Sikke mange små stumper papir, der skal hænge sammen, uden at hænge i fingrene… Jeg kan næsten mærke utålmodigheden og skolelimen på fingrene bare ved tanken. (Indsæt selv “ruller-med-øjnene-smiley”)\nGlæder mig til en first-hand-experience-rapport, når du kaster dig ud i dit fine projekt.\nKH Karina – som er ret imponeret over dit mådehold. Tror ikke jeg var kommet hjem med en slunken orange pose… 😉\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:19\nSelv om min mand synes, at jeg er en skrækkelig ødsel-røv, så kan jeg faktisk godt holde pungen lukket, hvis jeg er i det hjørne.\nOg det var jeg så i søndags 😉\nMere om stjernerne senere, Karina…\nReply\tLillian 02/11/2010 at 15:12\nUh, det var en fristende sending. Takker for inspirationen.\nJeg kan iøvrigt anbefale Postdanmarks MODTAGERFLEX. Så bestemmer DU nemlig hvor Postmand Per lægger dine pakker næste gang 😉 Der er tilmelding på hjemmesiden, og så får man et klistermærke til postkassen. Nemt (især når man får mange og tit….)\nReply\tJane K 02/11/2010 at 15:33\nSuperflot stjerne… minder lidt om dem der hedder ‘Christiansfelderstjerner’ … der også er ‘mangetakket’.. 🙂\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:20\nJa den gør den faktisk, Jane, de er nu smukke, de store hvide stjerner…\nReply\tet cetera 02/11/2010 at 18:13\nJamen, hvis nogle synes at én er én for mange – så dem om dét … personligt blev jeg i dejligt humør – og ser dem gerne i trængsel 🙂\nVi må se, hvor mange det bliver til, et cetera…\nReply\tKirstenK 02/11/2010 at 21:35\nSeje stjerner…jeg vil osse ha1\nFandt du nogen, Kirsten…\nReply\tHelle 03/11/2010 at 08:28\nUdfra devisen “søg og du skal finde” har jeg pløjet “gladeunder” igennem og kan altså ikke finde dette kit. Kan du evt. hjælpe med et direkte link?\nReply\tAnne 03/11/2010 at 21:21\nDet kan jeg desværre ikke, Helle, jeg har en fornemmelse af, at de, der var på lager, blev solgt efter jeg havde linket.\nMen en opringning til firmaet kan vel foretages…


Keramikværksted århus – Husholdningsæske tændstikker\nDrejeskiver, ovne og gipsforme. Der er elektriske drejeskiver til keramik , store arbejdsborde på hjul, gulvkavaletter, en ekstruder og sprøjtekabine til glasering af keramik. Vi har en del gipsforme som man kan kvætse i, eller støbe i med flydende stentøjs – eller porcelæns-ler.\nDu kan også støbe dine egne forme i vores . Inge Marie Fruelun ulla.\nHar du lyst til at lave keramik , kan du gøre det her. I Beboerhusets keramikværksted er der en keramikovn, forskellige glasurer, mange gipsforme, en sparkedrejeskive samt redskaber, blonder og former til at præge leret med. Der kan arbejdes i værkstedet efter . Men det kræver også øvelse at udvikle et personligt udtryk. Det arbejder vi med på dette kursus. FOF Aarhus tilbyder kreative kurser i keramik og stentøj.\nTag på drejekursus, og lær at dreje flotte krukker og fade. Tilmeld dig et keramikkursus her.\nVi har fokus på glasur og de teknikker og muligheder vi har med dette. Dag Hammarskjölds Allé kld. Switch to desktop version. Keramik Værksted og Galleri.\nBryllup og jubilæum, fødselsdage, jul og andre højtider. Høj og eksklusiv kvalitet, klassikere som passer ind i ethvert hjem. Anerkendte og upcoming designere og kunsthåndværkere. Bæredygtig produktion af langtidsholdbare produkter som derfor skåner miljøet. Kunstakademi tilbyder flere kunstkurser for børn og unge.\nPå Børneværkstedet kan du fordybe dig i maleri, tegning eller keramik. Vores børne- og ungekurser har forløb inden for både tegning og maleri. Læs mere om mulighederne. VÆRKSTEDSASSISTENT TIL KERAMIK.\nVærkstedsassistenten primære arbejdsopgaver er, at udføre praktisk relateret opgaver i forbindelse med det keramiske værksted på Århus. Her arbejder både kursister og de studerende fra kunstuddannelsen i et spændende miljø, hvor der er rig lejlighed til at blive udfordret og inspireret. Kunstnerfællesskab med atelierpladser, mest med fokus på maleri og keramik.\nOpenspace er et åbent fysisk rum i Århus , hvor teknisk interesserede og kreative mennesker kan mødes om åben teknologi, udveksle erfaringer og idéer, og ikke mindst . Jeg glæder mig til at vise jer både Ninnas og mit eget keramik. Så kom forbi og få en kop kaffe og se på keramik. Dorte Kristoffersen og Tina Langhoff har også værksted på adressen, Så der er virkelig noget for keramik interesserede.\nTirsdag til fredag – 17.\nKeramik åbent værksted københavn\nPrev Maling af betongulv\nNext Duftpinde søstrene grene


Som forældre til Future børn\nNår ens børn kører MTB kræver det en indsats fra forældrene, men samtidigt er det også en fantastisk måde at være sammen med sine børn og andre forældre på.\nDeltagelse i træning\nKlubben har en forventning om, at der er voksne, som børnene kender med på turen, så længe man ikke er fortrolig med trænerne eller stadig har brug for far eller mor, når man slår sig. Kører man med til træning kører fører-træneren forrest og derefter børnene – forældrene kører sidst. Vi forventer også, at forældre, der kører med, både tager ansvar og træder til, hvis andre børn f.eks. har problemer med deres cykler.\nNår ens barn kender trænerne godt, ser vi helst, at forældrene finder sammen og skaber et fællesskab, hvor man kører alternative ture.\nKlubbens ungdomsafdeling vokser hele tiden, og derfor håber vi, at mange forældre vil være med i trænerteamet. I bliver tilknyttet et hold som hjælpetræner – der vil altid være et par erfarne trænere. Vil du give en hånd tilbyder klubben mulighed for deltagelse i uddannelsesforløb. Er du interesseret så send en mail til: hmtbkintro@gmail.com\nDeltagelse i konkurrencer og alternative træninger\nDer er flere MTB løb for børn og unge, og vi arrangerer også træning i alternative skove for at prøve noget nyt. Klubben har ikke mulighed for at sørge for transport af cykler og børn, så derfor er det nødvendigt, at I støtter op om jeres børns interesse ved at køre dem til disse arrangementer. Har I mulighed for at have flere cykler med, kan I arrangere samkørsel i klubbens facebookgruppe.\nVedligeholdelse af cykler\nCykler, som bruges aktivt i skoven, trænger til eftersyn efter hver træning. Når man ikke er så gammel, er det svært at lave cykel selv. Derfor er det vigtigt at få hjælp til at holde cyklen vedlige. Den bør tørres af/vaskes og smøres efter hver træning. Der skal også testes at gear og bremser fortsat er velfungerende. Det er dyrt at køre cyklen til cykelhandleren, så det er en god ide at kunne de mest almindelige reparationer selv. Spørg gerne nogle af trænerne, som næsten alle sammen kender meget til cykler.


UDKAST til Kulturstrategi | Favrskov.dk\nUdkast til Kulturstrategi\nKulturen er noget, vi er fælles om. Kulturen skaber samtaler, fælles oplevelser, en følelse af samhørighed, et sted at høre til, og noget at være stolt af. Kulturen påvirker den måde, vi handler på og de normer, vi lever efter. Kulturen kan hjælpe os med at se nye muligheder. I kulturen må man gerne have ild i røven, og man skal ikke nødvendigvis passe ind. Kultur er at deltage, at skabe, at blive provokeret, at blive rørt.\nOvenstående er alt sammen sagt af nogle af de borgere og interessenter, der har medvirket til udviklingen af denne Favrskov Kommunes første kulturstrategi. 350 borgere har besvaret et spørgeskema om kulturlivet i Favrskov, ca. 40 har medvirket i fokusgruppeinterview, og ca. 60 har deltaget i et arbejdsmøde, hvor en del af det indsamlede materiale er blevet drøftet.\n”Hvad kendetegner en god kulturoplevelse for dig” er en af de spørgsmål, vi har stillet. Svarene har naturligt nok været forskellige, men alligevel er der en del, som går igen i besvarelserne. ”Et vist niveau af kvalitet, noget på hjerte, men uden vi altid behøver at konkurrere med de større naboer”, lyder et svar, som uddybes med en slags programerklæring for strategien: ”Vi skal dyrke vores særkender, det vi er gode til, det nære, lokalhistorien, naturen, samtalen og fællesskabet.”\nVores ønske og ambition er, at kulturstrategien skal fungere, dels som værktøj til løbende at guide strategiske beslutninger på kulturområdet, dels som pejlemærke for en kultur med åbenhed og samarbejde mellem kulturens aktører, kulturinstitutioner, kulturforbrugere og kulturens frivillige.\nTusind tak til alle der har bidraget til udviklingen af Favrskov Kommunes første kulturstrategi. God fornøjelse med læsningen!\nKultur- og Fritidsudvalget, november 2021.\nFavrskov Kommunes kulturstrategi er gældende fra 2022 og frem. Kulturstrategien sætter kursen for Favrskov Kommunes udvikling på kulturområdet i de kommende år. Med Kulturstrategien er ambitionen, at kulturen skal bidrage til, at Favrskov Kommune er et godt sted at leve.\nI samspil med Favrskov Kommunes andre strategier og politikker kan kulturstrategien bruges i planlægningen af aktiviteter, faciliteter og indsatser for kulturlivet og som et politisk værktøj, når midlerne skal prioriteres.\nStrategiens overordnede målsætninger kan omsættes til konkrete indsatser gennem udarbejdelsen af en handleplan. Tre temaer, udpeget af Kultur- og Fritidsudvalget, er omdrejningspunktet for at nå ambitionen:\nKultur, der understøtter aktive frivillige og foreninger.\nTemaerne har fået liv og form gennem interviews med fokusgrupper og en spørgeskemaundersøgelse, der blandt andet er udsendt i e-Boks til 1000 borgere. Svarene herfra er efterfølgende bearbejdet af kulturinteresserede borgere, politikere og interessenter på et arbejdsmøde i InSide i Hammel. Efter arbejdsmødet er de tre temaer blevet til fem indsatsområder, som samlet udgør Favrskov Kommunes kulturstrategi.\nSynlighed og tiltrækning\nKulturelle arrangementer, koncerter, foredrag og kunstudstillinger er vigtig for mange borgere. Når arrangører griber udfordringen og rækker ud over det lokale, kan de tiltrække et interesseret publikum uden for lokalområdet. Det er i de stærke lokale kulturmøder, at vi inspireres, får ny energi og knytter bånd. Derfor er det vigtigt, at borgerne kan overskue og få kendskab til kulturarrangementer i og udenfor eget lokalområde. Vi skal udvikle og løfte vores kommunikation, så de lokale arrangementer kan blive et aktiv for borgere på tværs af og uden for Favrskov Kommune.\nI Favrskov Kommune findes mange talenter og lokale udøvere af musik, kunst og kultur indenfor mange genrer. Inddragelse af lokale talenter kan være med til at festliggøre private og offentlige markeringer – og samtidigt er med til at udvikle og understøtte vores talenter og øge det lokale kendskab til dem.\nLige så vigtigt er det at invitere og samarbejde med kunstnere udefra, der kan inspirere med det vilde, det skæve, det nye og det særlige, vi ikke oplever i hverdagen.\nFavrskov kommune vil arbejde for, at:\nunderstøtte stærke lokale kulturmøder, arrangementer og aktiviteter\nudvikle og løfte kommunikationen, så kulturen når ud til flere borgere\naktivere lokale talenter indenfor kunst og kultur i private og offentlige markeringer\ninvitere og samarbejde med kunstnere udefra.\nKulturen kan binde mennesker sammen og skabe fællesskaber på tværs af alder og indkomst. Deltagelse i fælles kulturelle oplevelser og aktiviteter kan få os til at føle os hjemme og skabe tilknytning til vores lokale historie, natur og kultur - og til vores kommune.\nKulturen er for alle, og derfor skal vi have kulturtilbud, som rammer alle målgrupper, såvel børn, unge og ældre. Favrskov Kommune vil arbejde for, at alle får mulighed for at føle sig som en del af fællesskabet, på tværs af alder og i både by og land.\nVed at øge kendskabet til hinanden – til kulturens forskellige aktører og brugere, og til de kulturaktiviteter, der finder sted lokalt - kan vi blive mere bevidste om den kultur, der foregår andre steder i kommunen. Hvis vi tør bevæge os ud af det næres komfortzone, venter udvikling, nye netværk og fællesskaber - og nye oplevelser. Det handler om kommunikation, om åbenhed og om samarbejde mellem kulturens brugere og kulturens aktører.\nFavrskov Kommune vil arbejde for, at:\nunderstøtte kultur både i hovedbyer og landsbyer\nstyrke den lokale tilknytning gennem fælles kulturelle oplevelser og aktiviteter\nalle skal føle sig som en del af fællesskabet\nskabe tættere samarbejder mellem kulturens aktører.\nRammer for kulturen\nKulturlivet i Favrskov er aktivt og bredt, med livlig aktivitet omkring vores kulturhuse og lokalt i byer og landsbyer. Meget er selvorganiseret, andet organiseret gennem vores kulturforeninger, uddannelsesinstitutioner, handelsstandsforeninger, forsamlingshuse, kulturhuse og i tværkommunale samarbejder.\nFundamentet for kulturlivet er de lokale kulturbærere, som investerer deres tid og energi i at skabe kulturelle aktiviteter, fællesskaber og mødesteder, med stor betydning for livsglæde og trivsel for kommunens borgere til følge.\nFavrskov Kommune ønsker at fremme kulturelt iværksætteri, så lysten og engagementet hos kulturens frivillige ildsjæle stimuleres, i både garvede kulturforeninger og hos nye, uprøvede kræfter. Det skal være let at få adgang til hjælp, og understøttelse af initiativer skal gøres enkel.\nunderstøtte det kulturelle iværksætteri\nlette adgangen til hjælp og sparring\nvejen til realisering af initiativer gøres så kort som mulig.\nKulturen er en del af vores demokratiske dannelse. Mødet med kulturen i børnenes hverdag spiller en rolle for udviklingen af sprog og kritisk tænkning. Evnen til at opleve og værdsætte kunst og kultur er en kilde til øget livskvalitet livet igennem. Børn og unge skal igennem deres opvækst opleve kunst og kultur af høj kvalitet og møde teatret, billedkunsten, dansen og musikken, ligesom mulighederne for at udfolde deres egen kunst og kreativitet.\nBørn har en legende og kreativ tilgang til kulturen, som stimulerer deres fantasi. Den aktive deltagelse i kunst og kultur kan give succesoplevelser hos alle børn, og yder et væsentligt bidrag til udviklingen af inkluderende fællesskaber i Favrskov Kommunes daginstitutioner og folkeskoler.\nAlle børn skal have mulighed for at møde kulturen – også i fritiden. Her spiller bibliotekerne en rolle for børns læselyst og i at nå børnene på den rigtige måde i en række kulturtilbud. Favrskov Kommune vil arbejde for, at der findes stærke kreative aktiviteter og miljøer for børn og unge. Tilgængeligheden til de kreative fritidstilbud som eksempelvis musikskolen, dramaskolen og billedskolerne skal desuden styrkes.\nbørn og unge igennem deres opvækst møder kunst og kultur af høj kvalitet\nudvikle kreative aktiviteter og miljøer for børn og unge\nstyrke tilgængeligheden til de kreative fritidstilbud for alle børn.\nDet særlige i Favrskov Kommune\nKultur kan være med til at sætte Favrskov på landkortet, når vi udnytter vores særkender, naturen, de lokale fællesskaber, miljøer eller kulturhistorie.\nI Favrskov Kommune findes en række meget forskellige miljøer med en rigdom af lokalt forankrede kulturelle tilbud og muligheder. Kulturhuse, biblioteker, musikskole, kirker, friluftsspil, modelbane, biografer og forsamlingshuse er blot nogle af de vigtige lokale kulturinstitutioner.\nFavrskov Kommune er kendetegnet ved en nærhed til naturen, uanset hvor i kommunen man befinder sig. Favrskov Kommune vil arbejde for at udnytte denne styrke til at skabe stærke kunst og kulturoplevelser i samspil med naturen.\nFavrskov Kommune ønsker at understøtte de lokale fællesskaber og samtaler. For at styrke og bevare de lokale særkender og unikke muligheder, vil Favrskov Kommune arbejde for at sætte en kulturel dagsorden, hvor forskelligheden dyrkes, og hvor der er plads og mod til at forstyrre, turde træffe de svære valg og tænke nyt og anderledes.\nudnytte vores særkender til at sætte Favrskov på landkortet\nskabe stærke kunst og kulturoplevelser i og i samspil med naturen\nunderstøtte de lokale fællesskaber og samtaler\nstyrke og bevare de lokale særkender og unikke muligheder.


Test & anmeldelse Bridgestone Ecopia EP150 dæk\nBridgestone Ecopia EP150 dæktests, vurderinger og anmeldelser. Find alle dæktests, vurderinger og anmeldelser på rezulteo, dæk, priser og forhandlere.\nStartside > Bridgestone dæk > Ecopia EP150 dæk > Tests, vurderinger, anmeldelser\nfra 426 kr(in 195 65 R15 91H)\nDæktests, vurderinger og anmeldelser på Bridgestone Ecopia EP150\nTests, forsøg og ekspertvurderinger af dækket Bridgestone Ecopia EP150. rezulteo, guiden til at købe dæk, refererer og sammenholder tests fra adskillige forskellige kilder fra hele Europa. rezulteo tilbyder dig opsummerende og relevant information, så du kan træffe det bedste valg af dæk. Se test-regler for test-dæk\nPræstationer for Bridgestone Ecopia EP150\nØkonomisering af brændstof 7,3 /10\nDe har testet Bridgestone Ecopia EP150


Sintex innovation - Vi gentænker dine pulvermetallurgiske komponenter.\nInnovation som kultur\nInnovation er en fundamental del af Sintex’ grundlag og forretningsskabelse.\nDet gælder både inden for eksisterende og nye teknologiområder\n– samt inden for både produkter, materialer og processer.\nVi er eksperter i at nytænke og optimere løsninger, så det er lettere at komme fra idé til produktion.\nVi sikrer os altid, at vore ideer og udviklinger er processérbare.\nDerudover er vores erfaring og know-how inden for pulverteknologi med til at sikre en optimeret løsning.\nVi vil sikre fremskridt ved at bidrage til teknologiske kvantespring og vi glæder os altid over at blive udfordret.\nVi vil gerne udfordres med jeres teknologi…jeres drøm.\nHvordan vi arbejder...\nBasis for en stor del af Sintex’ innovative tankegang er den udbredte videndeling, der foregår både tværorganisatorisk internt i huset samt eksternt med vore kunder og partnere.\nVores engagerede og ambitiøse medarbejdere brænder for det de laver og brænder for at søge løsninger i fællesskab. Vi betragter ikke os selv som en traditionel leverandør. Vi ønsker ikke "bare" at være en leverandør - Vi ønsker at være en partner med åben og tæt dialog. Vores erfaring er, at tæt samarbejde mellem udviklingsafdelinger og større videndeling giver et bedre resultat.\nVi har egne patenterede teknologier, men arbejder også med patentindlevering sammen med og for vores kunder og partnere.\nDet falder os naturligt at bruge vores viden og kompetencer til nyskabende og intelligente løsninger i samspil med vore partnere – og vi bestræber os på dette ud fra vores værdisæt engageret, troværdig, innovativ og bæredygtig.\nUdviklingsafdelingen arbejder både med egne og partneres udviklingsprojekter, hvilket både gælder i forhold til materialer, design og processer.\nVi har egen produktion i Danmark, hvilket vil sige, at produktionen er tæt forbundet med øvrige funktioner i huset - også udvikling. Udvikling trækker naturligvis på denne erfaring og vores udviklingsprocesser er overordnet designet til at gøre det let at komme fra idé til produktion. Vi sikrer os med andre ord, at vore ideer og udviklinger er processerbare.\nUd over udvikling af koncepter, ideer og konkrete prototyper til projekter, arbejder udviklingsafdelingen også med patentundersøgelser, patentansøgninger, beregninger, simuleringer, test og målinger på højteknologisk udstyr samt ikke mindst forbedringer af egne materialer og processer.\nVores udviklingsafdeling sikrer, at vi hele tiden fornyer os. Dermed er vi med til at sikre, at vores partnere er førende inden for nye teknologier og fremstillingsprocesser på deres kerneområde.\nComsol news 2018 Article (Page 16)\nMandag, 01 januar 2018\nFlemming Buus Bendixen\nThe multiphysics simulation magazine\nSe alle publiceringer\nBesøg vores 4 produktområder:\nGentænk dine rustfri komponenter til sintermetal og oplev de uendelige muligheder.\nSprøjtestøbning af metal\nSprøjtestøbning af metal - Metal Injection Molding - MIM - giver styrkerne fra metal sammen med de geometriske muligheder fra plast.\nVores magnetteknologier byder på en verden af muligheder. Vi udnytter vores teknologier på nye måder for at udvikle innovative løsninger til kundernes applikationer.\nOverfladebehandling forlænger levetid\nOverfladebehandlinger med termisk sprøjtning anvendes til mange applikationer - Alt lige fra pumpedele, aksler, lejer til maskindele, værktøjsdele og måleværktøjer. Mulighederne er utallige.