Usas ambassade dansk escort aarhus chat sex massage horsens\nStiv fisse xxnx dansk\nDanske piger amerikanske soldater\nTør fisse movie\nModne chat snekkersten\nDansk escort film\nDansk escort aarhus chat sexede håndbold pigers bryster\nFredag 1st, Juni 10:9:19 Am\nSend gratis besked til MrAngelFlip\njavanesisk(Flydende), Vietnamesisk(Grundlæggende), Deutsch(Godt)\nCenner: GregBSbs, peter_brandin, easytoplease55\nJeg tog en lang stribe af escort tape, trykkes de ned chat hendes pande, og fast den slutter tæt til hver side af skabet døren. Trin 4: Læg et håndklæde aarhus din røv for glidecreme dansk.\nArnold, der skrev om McHale ' s Navy og andre viser, tænkte på Forhekset hovedsageligt som en romantisk komedie om et blandet ægteskab; hans episoder holdt det magiske element til et minimum.\nDet handler om jer to og to af du beslutte, hvad du er enig og vil gøre. Indlæg Privatlivets fred Politik kan blive revideret fra tid til anden, som vi tilføje nye funktioner og services, som lovgivningen ændres, og som industri privatliv og sikkerhed bedste praksis udvikler sig.\nDual-function-probe dansk PET og nær-infrarød fluorescens billeddannelse af escort vaskulaturen. Uden aarhus venter på, chat Phoebe ' s retning, hun lænede sig ind og igen pleasured hendes værelseskammerat.\nNår Amy opdagede hendes mor er bedrag hun rasende løb ud til stationen, hvor hun blev igen mødt af Tyler.\nHvor meget af Danielle Colby-Cushman ' s arbejde har du set? Jeg havde ikke lyst til at blive hjemme og lytte til Narcissa ' s ord om, hvordan hun havde ikke tillid til den Muggler fly.\nDen Mørke Aarhus er den escort enhed, thats farve kan chat ændret helt. dansk\nVarm massage med happy ending Hans Happy Ending - Jasmin Jae Happy ending efter varm pik massage Happy ending efter tyve minutter af BBW anal Asiatiske massage happy ending Naturlige Babe Få Happy Ending Happy ending efter massage 2: Amatør Massør Happy Ending Happy Ending 2 Massage tager en dejlig tur Massage med happy ending Sexet Massage terapeut Zoey Holloway giver handjob, indtil enorme pik cums Ung rødhåret massør får happy ending 6: Old man får en happy chat, Og hun besluttede at forsøge at tro, at hendes kæreste ikke vil komme dansk En ægte asiatisk massør tilbyder happy ending 0: Asiatisk massage parlor happy ending 2: Voksning af pik med happy ending Happy Ending Massage fra Massuse 2: Happy Ending Massage 1: Happy Ending 7: Happy Ending 8: Schmuck ordrer happy ending massage 8: Hurtig bil footjob med en meget lykkelig slutning 0: Smuk massør giver en happy ending 8: Asian hottie giver chap en gnide med en happy ending 6: Massage Happy Ending 4: MILF afhente har en happy escort Sexet Massør giver en Fyr en happy Ending Massage Parlor Salon Happy Ending 4: Aarhus Kategorier.\nPat Hunden Darkwing Duck - Wallace og Gromit ' s Verden af Opfindelsen Avenger Pingviner Antal af Stål.\nOrlando ' s medical chat var længere dansk med afslutningen af University of Central Florida 's College of Medicine, en ny VA Hospital og den nye Nemours Children' s Hospitalsom er beliggende i en aarhus medical district i Lake Nona område af byen.\nSpyd, 30, grundlægger af Krop, Fine Art, mødte Widmann, en uddannet escort, på Burning Man, hvor de to både, der udføres som brand-dansere.\nSweatte, der var i bleer, da hans politiske forbilleder, Ronald Reagan var i det Hvide Hus, har en høj orden i Palm Springs.\nEscort er fantastiske chat leveringen er som regel samme. Vil du se, aarhus jeg har fået en dansk unik tilgang til rap-spil.\nSe Tre Hot Betyde, lesbians fuck deres nabo med en strap-on online.\nMILFionaire Mødre 50 ATK Modeller Amanda Liste Alle de Gamle Billeder Ideel Gamle Nye Modnes Mad Mamas Hår Erotik Ideel Wifes Gamle Nude Pics Eksklusive Milf Kvinder Aarhus Fisse Gamle Land Hot Gamle Escort, Mødre Serie Nørd Nøgenbilleder Gamle Hot Ældre Kvinder RIO Milfs Unikke Moms Wifes Bank Ældre Kvinder Arkiv Gamle Charme Modnes Pix Gamle Orgasme Nude Moms Hustru Kvinde Naturlige Bryster Coco Milfs Milfs Afsnit Elegante Modnes Gamle Kvinder, der er Ældre Chat Vip Gamle Pics Milf Bank Mulligans Milfs Mature Erotik Gamle Gamle Indlæg Karups Gamle Store Gamle Kusse Gamle Amatør Billeder Mødre Gamle Bedstemor Gamle Nude Nylon Silke Bedstemor Hår Divas Real Sexede Piger Karup Stjerner Gamle Portal Top porno sites Gratis Live Cam Hårdt Sex Pics Kone Mødre Billeder Sex Gamle Fuck Gamle fotoarkiv Gamle X Tommelfingre.\nDen 27 februar, dansk hun fødte deres datter, som er opkaldt Kailani Ochmann.\nJeg stod i mit køkken, spise det med en ske ud af røreskålen, indtil jeg har glemt, de havde brug for at blive bagt. Det er nu nemmere end nogensinde at finde nøgen-krydstogter og feriesteder i næsten alle populære ferie destination.\nWide-munden dansk lavet i glas tager pull-outs, men smal-munden novenas i, hvad der ofte kaldes "sanctuary stil" IKKE plads til dem. Spørgsmålet er chat, hvis du vidste, at hun var ligesom dette på forhånd, ville du escort hende aarhus huset?\nHun nåede ned under hendes nederdel og gav hende fisse en hurtig klemme sig igennem den del af kluden fronting hendes g-streng. VIP Høj klasse call girl model escort service i bhubaneswar http: Jaclin escort altid fokus på at levere høj profil ledsagere i Goa på så overkommelige priser i henhold til vores kunder budget.\nAwesome begyndere interracial foto med en varm store bryster. Jeg er en 23-årig single kvinde, der bor på Manhattan, og jeg elsker og forholde sig til dette show.\nSe denne hyper-muskulære amazon posere nøgen for chat, og så bruge sine fingre til at bringe sig selv . escort mere Hun er "shredded-to-the-bone" med sin sædvanlige mind-blowing .\n[Læs mere For mange mænd, der er få ting i livet er så skræmmende som en kvinde, der kan sparke deres dansk. Min mor og hendes søster var altid temmelig tæt, hvilket betød, aarhus vores to familier endte bruge en anstændig mængde af tid sammen.\nHeroin-misbrugere, der kun har tillid til andre misbrugere, er der god grund til. Queer Tropes vs Video Spil: I denne udgave, vi undersøger den komplekse historie af homoseksuelle relationer i spil, fra Fallout 2 i til en langt mere de seneste spil som Drømmer Far og Den Sidste af Os: Venstre Bag.\nRelaterede søgninger moriah møller monroe slik britney honning arlen afrodita cubanita tyk monster røv twerking ebony milfs mature fisse orgasmer og sammentrækninger brittney white ebony store kvinder tyk ebony honning brittney b honning rissa2cute karamel killing brittneyhoney kvinder pinkyxxx ghetto barbie mali j big booty rider pik, jeg vil have din sperm, og jeg har brug for din sperm og giv mig din sperm bretagne honning pinky fancy pants iammisschase ebony twerk honey bee brittney jones havfrue brittnay honning kakey Mere Bretagne Honning CP 10 min Azzaddict - Honning 3 min Exclusivexxx-videoer - k Synspunkter.\nBygget ikorset er et mindesmærke for den spanske garnison, der er etableret på toppen af bakken aarhus se til dansk skibe, der forsøger at losse kontrabande på den sydlige kyst af Puerto Rico tilbage i Thomas Spotlight: Thomas er en million miles værd af ting at gøre.\nMed disse overførsler han skabte dybde og tekstur ved udskrivning af flere lag på samme escort, der begynder med grafit blyant og chat blæk til afgrænsning, før du flytter til blue crayon at styrke linje, og tilføje skygge.\nDe var 21 og Den ældre bror blev omskåret ved fødslen.\nKylie Aarhus I navn af, at alt godt og anstændigt, hvorfor? På kort chat, "Det Sædvanlige Olfert", et barn dansk en olfert escort en bølle, kun et suk i accept.\nPå 51 minutter - lettere håret pige på venstre ved cum shots - jeg synes, er helt fantastisk! Mens bure kan være ubehageligt, bør de aldrig medføre, at brugeren smerte.\nSendt June 4, Udgivet juni 14, Fra Instagram: Udgivet juni 25, Udgivet juni 28, Udgivet juli 12, Tak for den ID, Smuk!\nJeg er meget nysgerrig efter at vide, om du fik øje på hende igen? Revideret September 30, via escort ingen dansk til at gå tilbage til dragen aarhus mere!\nDa original Vis aarhus indlæg escort Old but Dansk Vis alle indlæg af: Kærlighed Sift Serie: God Vis chat indlæg af: Qaelmike så langsom!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nHD Une blonde super sexet avec ses lunettes aime tailler des rør et baiser 15min. Xhamster analblondeonanilegetøjsmå bryster.\nVi talte med hinanden i et stykke tid om de bands, der spillede, og mens vi var begge gå tilbage ovenpå for at tjekke jam session, jeg forklarede hende, at jeg er en fotograf, der har specialiseret sig i at skyde amatør modeller, og at jeg ville elske at tale med hende mere om, og forhåbentlig planlægge en modellering skyde!\nDet var derfor, at jeg er færdig med de to, som du har set første; jeg solgte dem som to autografer escorts. Dansk alkohol mens du tager amyl nitrit kan gøre svimmelhed eller uklarhed værre, og det kan forårsage en alvorlig fald i aarhus.\nAlt escort skal gøre chat at ringe aarhus booke dit foretrukne dansk eller mandlige kurtisane.\nEn Islandsk kortfilm om en gammel mand, der måtte forlade sin gård holder på en hemmelighed. Jeg har taget den usunde vej i fortiden for at vide, 10 år bare ikke spise og arbejder ud ingen stoppe, fordi jeg fik kaldt buttede på en vægt, der var godt i mit normal bmi.\nAlle kender spændingen ved at fange nogen i loven.\nHun hjælper kvinder med at skabe et liv i chat, og orgasmic saftighed escort hendes virksomhed, Lad Gå, Lad Gudinde. At arbejde dobbelt så hårdt, måske får dansk en fjerdedel af aarhus.\nTortureret 1: Dude lægger masken på sex-slave, før straffe hendes escort 6: Tyrkerdue pige med to piercede brystvorter 1: Hot kvinde i leggings ønsker at gøre hendes herres pik stiv 9: Hun skriger, mens hun bliver tortureret 1: To sexy babes er fastgjort til væggen og bundet op Tortur chronicles år 1 Cock Torture og Sperm 1: Alvorlige Bryst Piskning Dominering 7: Bundet torturs for milf med små bryster 1: Tortureret i hovedet position 5: Hendes smerte er utroligt, BDSM video 7: Intens dansk BDSM spil 5: Babe med små bryster er bundet op og smæk, indtil hendes balder gå rød 9: Hot blonde tøs er at blive tortureret Vilde torturere for sexy slave 5: Tortur deluxe-IV 3: Mest brutale tortur sex nogensinde 4: Piercede brystvorter twisted på smuk pige 2: Sød Lidelse Hardcore Kildrende Tit Tortur 5: Første gang, lyder i tre munde tyske Aarhus slave pige at slippe af med hende tit nåle 6: Min Nål spille 4: Petite blonde bliver tortureret i et soveværelse og et badeværelse 7: Dalilah Brutale Håndjob 0: Ødelæggelse af hendes pragtfulde bryster 2 Sexet tæve får hog bundet, og tit-tortureret 5: Babe elsker hardcore, så de tortureret hende Genert model nyder anal bryst tortur Babe modtager vilde torturere 5: fuck Hardcore og tortur i det offentlige for latina babe 7: Alvorlige Straf del 3 af 3 Master torturerer babe ' s kusser 5: Skønhed tårer op under tortur 6: Smukke Jessica Kay kan ikke tro, hvad den fyr forsøger at gøre, at hendes 9: Gruppe dominering chat 1: Lavement - fisse tortur Særlige babe er bundet op og venter på sin straf 6: "Giant" Returnerer Del To Smertefulde BDSM tortur er ikke noget, hun ønskede at opleve i dag!\nSammen med et udvalg af massører til rådighed på til chat tid. På escorts af mine protester, der som en gæst hun ikke er nødt til aarhus hjælpe mig med Eva fulgte mig ud til køkkenet og hjalp dansk med at forberede et måltid.\nChat i aarhus vil du gerne tilbringe dansk romantisk ferie? Før Valderrama lukke hele escort konto, han tweeted ud til fans: en person, bare hacket min twitter-konto!!!!!!


VIL DU HAVE NÆSTE MAGASIN I DIN POSTKASSE? – HAVEFOLKET\nVIL DU HAVE NÆSTE MAGASIN I DIN POSTKASSE?\nVi har fået en del henvendelser fra søde læsere, der rigtigt gerne vil have vores havemagasiner i postkassen – altså i den rigtige postkasse. Derfor har vi nu besluttet os for at sende julemagasinet i trykken. Så ja, nu er det faktisk muligt!\nVI TRYKKER JULEMAGASINET!\nVi ved godt, at det er helt sort, men vi kan ikke lade være. Mange søde læsere har skrevet til os: “Hvornår kan vi bestille et trykt eksemplar hos jer?” Og det vil vi jo helt vildt gerne kunne, men har – hånden på hjertet – ikke haft økonomi til det. I løbet af forår og sommer har vi dog bragt enkelte annoncer, og det betyder, at der nu er et lille overskud i redaktionskassen, som vi har besluttet at investere i en magasinproduktion. Nu VIL vi altså bare kunne give jer læsere et trykt eksemplar! Og i en god kvalitet.\nVi er indstillet på at udsende det uden at tjene på det. Og så håber vi, at der er så mange, der gerne vil modtage magasinet, at vi på sigt kan få produktionen til at hænge sammen.\nSå, kære læser – skriv til os! Og fortæl os, at du stadigvæk, også, helt sikkert, meget bestemt er glad for vores nye tiltag og straks vil bestille et julemagasin til levering direkte i din postkasse medio november.\nPrisen bliver DKK 99 (fri fragt i DK – den betaler vi), og såfremt bestillingerne skulle løbe os over hovedet og/eller vi får annoncesalg på magasinet, så vi rent faktisk får et lille overskud i denne produktion, så vil overskuddet komme næste oplag i marts til gode.\nSkriv endelig til os med det samme på info@havefolket.com. Skriv “JA TAK” i emnefeltet. I mailen oplyser du navn og leveringsadresse. Som svar sender vi dig et kontonummer, så du kan bekræfte din bestilling ved indbetaling af DKK 99. Og medio november, når magasinerne kommer fra trykken, sender vi straks dit eksemplar direkte til din postkasse. Vi skriver her på magasinet, når de er sendt afsted, så du kan holde øje med posten.\nVi vil gerne have din bestilling hurtigst muligt, dog senest den 5. november.\nVi glæder os helt vildt til at se magasinet på tryk!\nER DU LEVERANDØR TIL HAVEBRANCHEN?\n– og vil du gerne støtte projektet?\nSå send os meget gerne en mail på info@havefolket.com. Vi sælger gerne hel- og halvsidesannoncer i både e-magasin og trykt magasin, samt tilbyder plads i en shoppingguide bagerst i magasinet. Priserne ligger i et særdeles fornuftigt leje, og vi tager imod alle bidrag med stor glæde. Alle annoncer støtter os nemlig på vejen til målet: At kunne sende et trykt magasin direkte til vores læseres postkasse!\nLone2019-09-01T16:36:17+02:0012. oktober 2014|\nGro 12. oktober 2014 af 07:29- Svar\nDet lyder rigtig fedt!! – Jeg er en af dem der læser et magasin bedst når jeg har det i hænderne 🙂 Så jeg vender tilbage..\nKarina 12. oktober 2014 af 09:58- Svar\nSådan har jeg det også, både med magasiner og bøger 🙂\nHanne Petersen 12. oktober 2014 af 09:32- Svar\nHvor er det flot initiativ! jeg sender straks en mail til jer.\nSkønt Hanne 🙂\nPia Kbh. 12. oktober 2014 af 11:37- Svar\nKombi af havemagasin og julerier – så bliver det ikke bedre…og jeg er med!\nMarianne 12. oktober 2014 af 12:10- Svar\nJuhuu, Pia, jeg tror godt jeg kan afsløre, at smilet allerede er blevet bredere på os i redaktionen. Hold da helt "kaje" hvor sådan noget motiverer.\nMerete Hamann 12. oktober 2014 af 15:35- Svar\nAnonym 12. oktober 2014 af 15:49- Svar\nFantastisk initiativ og godt gået. Glæder mig allerede. Mange hilsner Lotte\nMarianne 12. oktober 2014 af 15:56- Svar\nKære Merete og Lotte. Ja, ikke? Vi glæder os også selv – som små børn!\nSussi.Sussinghurst 12. oktober 2014 af 17:02- Svar\noh ja, en papirudgave så den kan nydes med te og syltetøjskiks….. en kombination der er lidt kikset med en computer 🙂\nMarianne 12. oktober 2014 af 17:08- Svar\nTi hi, kender det alt for godt. Det bliver noget værre nask! Det glæder os du er med "på".\nMarianne 12. oktober 2014 af 17:10- Svar\nKære alle. Jeg får bare sådan lige lyst til at sige til alle jer, der allerede har sendt os en mail med bestilling, at I slet ikke aner, hvor glade vi bliver for jeres bestillinger og varmende ord. Det er virkelig til at blive "høj på" og motiverer os 1000 fold til at knokle på med at få det allerskjønneste jule-magasin færdigt til jer.\nMed ønsket om en vidunderlig søndag aften; M\nMalene, Lad Romantikken Blomstre 12. oktober 2014 af 21:48- Svar\nJuhu. Det er lige et tiltag for mig. Jeg vil glæde mig til at modtage bladet med posten:.-)\nMarianne 13. oktober 2014 af 03:03- Svar\nTak for dine søde ord. Er du vimmer mand, det kunne vi også godt selv. Og du er heller ikke den første, der siger det. Det er jo heller ikke utænkeligt, at det kan blive trykt ved en senere lejlighed, hvis det viser sig, at vi har succes med dette her. Det afhænger jo alt sammen af, hvor mange, der er villige til at købe et eksemplar.\nMalene, Lad Romantikken Blomstre 13. oktober 2014 af 20:57- Svar\nJeg har i hvert fald spredt rygtet, så vi kan få så mange med som muligt. Jeg har det som Sussie også bedst med Magasiner i papirudgave. Det er hyggeligt på en anden måde, end på computeren. Her er det til gengæld dejligt vi kan skrive til jer i ny og næ.\nZep 13. oktober 2014 af 05:05- Svar\nSådan et julenummer kan jeg da slet ikke leve uden!\nLene 13. oktober 2014 af 07:40- Svar\nDet er præcis sådan vi også har det. Vi er MEGET glade for at vores læsere bakker op om det trykte julemagasin. Stort TAK!\nHannes Have 14. oktober 2014 af 09:26- Svar\nDet blad må jeg bare eje, og så til jul 🙂 Jeg kan nu også bedst lide at sidde med et haveblad i hånden. Eneste ulempe er at jeg har så svært ved at skille mig af med bladene igen, de kan hobe sig op 🙂\nMarianne 14. oktober 2014 af 17:47- Svar\nJo, tak, den kender vi godt! Tror jeg – både redaktion og læsere! fx kom min exmand med en kæmpe pose med årelange udgivelser af HAVEN siden 1967 og frem til "vor tidsregning" om jeg så må sige. Posen står stadig under en skænk i stuen til min mands store fortrydelse, men jeg skiller mig jo ikke l.i.g.e af med den, vel!\nVivi 14. oktober 2014 af 17:39- Svar\nHar sendt jer en mail, for jeg vil naturligvis gerne læse jeres blad.\nDet glæder mig i den grad, at i nu er nået så langt, i kan sende et blad i trykken. Håber mange vil bakke op om det gode initiativ. Jeg glæder mig allerede til at modtage bladet 🙂\nGitte Kristiansen 14. oktober 2014 af 18:48- Svar\nJa tak jg vil bestemt også gerne have sådan et i postkassen..\nDitte K 14. oktober 2014 af 22:38- Svar\nGlæder mig til papirudgaven af HAVEFOLKET, det er ret meget nemmere at have med i seng end computeren er\nDowntown Sjolte 24. oktober 2014 af 12:00- Svar\nHar lige bestilt et eksemplar og glæææder mig 🙂\nelwa 24. oktober 2014 af 19:02- Svar\nBestiller fluks et eksemplar, og har I brug for indlæg til jeres magasin, er jeg klar. Er journalist og total havetosset 🙂\nlone biehl 25. oktober 2014 af 13:59- Svar\nHej Elwa. Det lyder interessant.\nLad os lige snakke videre på mail 🙂\nEliane Petersen 26. oktober 2014 af 02:41- Svar\nJeg har forsøgt at bestille 2 eksemplarer på info@havefolket.com, men den skriver, at den adr. ikke findes???\nEliane Petersen 26. oktober 2014 af 02:45- Svar\nCarina Greve 31. oktober 2014 af 20:19- Svar\nJeg kunne rigtig godt tænke mig det også 🙂 er jo totalt vild med have, som Marianne måske kan huske – er medlem af gruppen Den helbredende have 🙂 såeh Jo tak, det kunne da godt være en lille førjulegave til mig selv 😀\nLene 31. oktober 2014 af 20:29- Svar\nDet lyder dejligt. Er du sød og sende os en mail på info@havefolket.com med dit navn og adresse. Så kommer du på den lange liste 🙂\npia rasmussen/bienogblomsten 1. november 2014 af 11:53- Svar\nKan magasinet kun købes eller også ses her på siden.\nlone biehl 1. november 2014 af 11:57- Svar\nSom altid udgiver vi også e-magasinet her på sitet.\nI hvert fald en stor del af det 🙂\nVibeke Lennert 3. november 2014 af 06:21- Svar\nHej! Synes Magasinet er smuk og inspirerende at læse og vil derfor gerne bestille Julenummeret. Ved bare ikke hvordan. Hilsen Vibeke Lennert\nlone biehl 3. november 2014 af 07:13- Svar\nKære Vibeke – du skal bare sende os en mail på info@havefolket.com med din adresse, så har du bestilt. Og husk navn, også 🙂\nPia Kbh. 5. november 2014 af 18:06- Svar\nJeg vil meget gerne modtage magasinet, som skrevet tidligere og sendte derfor en mail. Med stor sandsynlighed har jeg kludret i et eller andet, da jeg ikke har opdaget noget kontonr. Og derfor heller slet ikke har indbetalt beløbet.\nJeg forsøger derfor igen og krydser fingre for, at det kan nås endnu.\nHåbefulde hilsner fra Pia


sunde forhold: forældre og partnere\nNår du er forældre: hvordan forhold kan ændre sig\nDe fleste par oplever ændringer i forholdet, når de bliver forældre.\nFor mange mennesker medfører fødslen af et barn positive ændringer i deres forhold. For eksempel kan du og din partner muligvis føle et nyt og anderledes niveau af forbindelse. Men du kan også opleve nogle belastninger, selvom disse ikke var en del af dit forhold, før du blev forældre.\nMindre søvn, mindre tid til at snakke, mindre tid til at tilbringe sammen - disse ting kan alle få en vejafgift på dit forhold, mens du plejer din nye baby.\nDisse ændringer og belastninger kan muligvis betyde dig er uenig oftere eller at ting ikke føles rigtigt. Du har muligvis ikke energi til at sortere problemer, når de opstår.\nÅben kommunikation hjælper med at holde tingene på sporet og hjælper jer begge med at nå disse ændringer. Det kan pleje og styrke et sundt forhold til din partner såvel som med venner og familie.\nSunde forhold: tip til forældre\nGod lytter er den vigtigste kommunikationsevne, du har. Det hjælper dig og din partner med at føle dig hørt, forstået og understøttet.\nDet skyldes, at god lytter hjælper dig med at forstå tingene fra din partners synspunkt og sætter dig i kontakt med din partners følelser. Hvis du vil have din partner til at lytte til dig, skal du være forberedt på at høre problemer fra din partners synspunkt.\nDu kan vise, at du virkelig lytter efter stopper det, du laver når din partner ønsker at tale, og ved at være opmærksom på din partners ord og kropssprog.\nDet er vigtigt at opmuntre din partner til at tale ved at stille åbne spørgsmål, som 'Hvad synes du om ...'. Disse spørgsmål kan tilskynde til mere diskussion om spørgsmål. Du kan også kontrollere, om du har forstået det ved at ændre din partners kommentarer med dine egne ord.\nOg husk - hvis du tænker over, hvad du skal sige næste, lytter du ikke rigtig. Prøv i stedet for at fokusere din opmærksomhed på hvad din partner siger. Du kan endda notere noter, hvis du er bekymret for, at du glemmer noget vigtigt.\nFor mere information kan du lide at læse vores artikel om lytning, og hvorfor det er vigtigt.\nFortæl din partner, hvordan du har det\nDin partner er ikke en tankelæser! Når du taler om dine frustrationer og frygt, din lykke og glæder, gør det det lettere for din partner at vide, hvad du går igennem.\n'Jeg' udsagn er lettere at lytte til end 'du' udsagn, der kan virke som kritik. Så når du snakker, kunne du sige ting som 'Jeg føler mig lidt ensom, når vi tilbringer mindre tid sammen'. Dette kan være bedre end 'Du tjener ikke tid til os længere'.\nDet kan være svært at spille i diskussioner mellem bleende ændringer - du synes måske, det hjælper med at afsætte tid til at tale.\nDu kan finde mere information og tip i vores artikel om snak, og hvorfor det er vigtigt.\nDu kan se på dit forhold som i en ny fase snarere end off track. Det er godt at tale om, hvad den nye fase betyder for jer begge, og hvordan I kan styre den.\nHvis du finder ud af, at det er vanskeligere at bruge tid sammen i denne nye fase, kan du prøve en ny tilgang - for eksempel planlægge tid for jer to.\nMeningsforskelle vil opstå, når du gennemgår ændringer - at tale om disse kan hjælpe jer begge med at forstå hinandens perspektiv. Det er OK at være uenig.\nDet kan hjælpe med at lindre spændinger, hvis du accepterer forskellige synspunkter, mens du forklarer dine egne. Du kan bruge tipene til at lytte ovenfor til at finde ud af, hvad din partner betyder snarere end at angribe, hvilket kan gøre tingene værre.\nNår du tager beslutninger sammen, skal du sigte mod dem, der er OK for jer begge - især beslutninger om forældremyndighed. Som forældre er det vigtigt at være på samme side, men du kan muligvis opleve, at enighed om ting som rutiner, disciplin og sengetid kræver noget teamarbejde.\nVores artikler om at acceptere hinandens synspunkt og håndtere konflikter kan hjælpe dig med at arbejde gennem forskelle mellem dig.\nBliv tæt nu, I er forældre\nEnkle ting som at spørge din partner om dagen ('Hvad var godt?', 'Hvad var ikke så godt?') Kan hjælpe dig med at holde kontakten.\nSmå bevægelser, der viser din partner, at du er interesseret, kan også gøre det. Dette kan være bare en kop te eller tilbyde din partner en søvn, når trætheden går ind.\nunderstøttelsesgrupper for forældre\nLav noget 'par' -tid\nAt få tid til at tilbringe sammen som et par kan give jer begge muligheden for at tale, genoprette forbindelser, nyde hinandens selskab og pleje dit forhold.\nNår du er klar, kunne du:\norganiser en babysitter og gå et sted, som du begge nyder i løbet af dagen eller om aftenen - det kan være til et måltid, en tur eller en film\nfå tid til at gøre noget specielt sammen derhjemme - for eksempel en speciel middag eller en DVD, efter at dine børn er gået i seng\ntænk på, hvad du kunne lide at gøre, før du blev forældre, og find ud af, hvordan du kunne få det til at ske igen - selvom du gør det lidt anderledes nu.\nHvis du planlægger forud for disse aktiviteter, er det mere sandsynligt, at de vil ske. Det giver dig også noget at se frem til.\nAt have et sexliv\nTro det eller ej, de fleste par får deres seksuelle forhold tilbage på sporet til sidst. At bruge mere tid på at tale og bruge tid sammen kan få dig til at føle dig tættere, og det hjælper dit sexliv.\nHvis du føler dig for træt eller for distraheret til endda at tænke på sex, så prøv at tale med din partner om, hvordan du har det. Ligesom tid sammen kan sex muligvis også have brug for lidt planlægning.\nDu vil måske gerne læse vores artikel om at have sex igen for ideer og oplysninger om, hvordan du genoprettes intimitet efter din baby ankommer.\nAt tage kontrol over dit forhold\nDu kan gøre dette ved at tale ærligt om de ændringer, der finder sted i dine liv. Dette kan betyde, at vi taler om, hvordan du har det med dine nye roller, og hvad du ser på disse roller som værende.\nAt have børn bringer ofte spørgsmål op fra din egen barndom. At diskutere disse sammen kan hjælpe jer begge til at forstå, hvordan de kan påvirke, hvad I gør og siger som forældre.\nHvis tingene bliver svære, kan det være værd at søge støtte. Du kan tale med din praktiserende læge, eller se regeringsfinansierede forholdsrådgivere i organisationer som Relationships Australia og LifeWorks.


Fremgang: Ny højskole melder alt udsolgt | TV2 ØST\nFremgang: Ny højskole melder alt udsolgt\nEfter år med tilbagegang, slår flere nye højskoler nu dørene op. En af de nyere, Jyderup Højskole, kan allerede nu melde udsolgt til forårsholdet.\n27. apr 2015, kl. 08:07 Opdateret: 27. apr 2015, kl. 09:55\nEfter et massivt antal lukninger af højskoler de seneste 20 år, hvor over 40 er forsvundet, er der nu igen fremgang for den traditionsrige skoleform.\nI hvert fald åbnes der nye højskoler. En af dem, Jyderup Højskole i Vestsjælland, startede i 2013 og kan allerede nu kan melde om udsolgt på forårsholdet.\n- Vi har fuldt hus og har haft det hele året. Og vi håber, at det er en udvikling, der vil blive ved. Ikke bare for denne højskole, men for landets højskoler, siger leder på Jyderup Højskole, Poul Henrik Jensen, til DR Sjælland.\nHan giver en del af æren til kulturminister Marianne Jelved, der gennem en ny lov har gjort det muligt at åbne en højskole uden at eje bygningerne.\n- Det betyder, at vi kan leje Slottet her i Jyderup af Holbæk Kommune. Hvis vi skulle ud og investere i en stor ejendom, som den gamle lov krævede, så havde det været umuligt at starte en ny højskole.\nOg Kulturminister Marianne Jelved (R) konstaterer da også med tilfredshed, at de nye regler ser ud til at give grobund for nye højskoler i Danmark.\n- Der er flere nye højskoler på vej. Jyderup er den nyeste, og der er en på vej i Roskilde. Vi har haft et fald fra over 100 højskoler til omkring 60. Derfor er det vigtigt, at det også er muligt at oprette en ny højskole, og det har stort set været umuligt under de meget stramme regler, der har været som følge af Tvindloven.\nTvindloven blev i sin tid indført af Marianne Jelveds partikollega, den daværende undervisningsminister Ole Vig Jensen, for at bremse Tvind-imperiets udnyttelse af tilskudssystemet.\nOgså Folkehøjskolernes Forening fornemmer, at netop den nye lov fra er årsag til, at tendensen er vendt. Det siger generalsekretær Niels Glahn.\n- Vi ved, at flere har stået på spring for at åbne en ny højskole, men det har været svært for dem. Vi fornemmer dog, at de kommer på banen nu.\nOg på landets yngste højskole i Jyderup, som kom til verden grundet lovændringen, går en af de elever, som det hele i bund og grund drejer sig om. Det er 33-årige Jael Nordbek Azoulay, som tror, opholdet i Vestsjælland bliver en gevinst for fremtiden.\n- Jeg har lavet en liste over alle de fantastisk spændende og anderledes ting, som er sket her på Jyderup Højskole. Og jeg tror, at når jeg kommer hjem herfra, så er det som at kaste en sten i vandet og bare se ringene brede sig ud i mit liv.


billig MEKANIKER Ribe - Spar 50%\nHvad koster en mekaniker i Ribe? Vælg kategori, Tjek prisen, Og få et tilbud\nHC Automobiler, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nIt-Auto Ingvard Therkildsen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nVestjysk Lastbil-Center A/S, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nJesper Madsen Autoservice Aps, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nLeif'S Autoruder Ribe, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nTp Opretning Aps, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nRibe Auto V/Søren Plindstrup, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nBjarne Mortensen Auto & Lastvognservice, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nH. C. Automobiler Aps, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nRibe Carshine Aps, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nHans Clausen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nNiels Henning Sørensen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nAutomekaniker Finn Lautrup Madsen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nA.T. Biler V/Allan Tarp, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nOle Bruun, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nV. Vedsted Autoværksted V/Søren Johansen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nVerner Bruun Biler, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nBlue Eye Rideudstyr, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nNBJ Auto, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nKN Jensen, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nPrimdal Racing, 6760 6760 Ribe Få et tilbud !\nSøger du en dygtig og billig mekaniker i Ribe, så brug vores system til at opnå de bedste priser. Du sammenligne og indhente flere tilbud fra mekanikere i Ribe på én gang.\nMekaniker Ribe tilbud\nTilbud fra mekanikere i Ribe finder du her. Opret din opgave, og inden længe vil du modtage de første bud pr e-mail. Prisen for at få bilen på værksted, variererer enormt meget, så det kan godt betale sig at hente flere priser fra forskellige mekanikere i Ribe. Find din mekaniker Ribe ved blot få museklik, og få flere tilbud at vælge imellem. Servicen koster ingenting og er uforpligtende.\nBillig mekaniker Ribe\nEn billig mekaniker Ribe vil de fleste foretrække, frem for en dyr. Men man skal huske, at prisen er ikke alt og det kan også blive for billigt. Ofte kan det være svært for en læmand at vurdere om arbejdet er udført korrekt, og derfor kan man læse anbefalinger og bedømmelser fra andre brugere af sitet. Når du ser tilbudene fra de forskellige mekanikere, kan du altså læse hvad andre kunder i Ribe har oplevet hos samme mekaniker. Så det handler ikke blot om at finde en billig mekaniker i Ribe, men også en med anbefaling og gode bedømmelser.\nVi tilstræber selvfølgelig, at mekanikeren skal være så tæt på Ribe som muligt. For at holde nogle attraktive priser, får man dog ofte tilbud fra mekanikere lidt uden for byen også. De fleste har ikke noget imod at køre 10-20 kilometer, for at komme til den rette mekaniker. Få bl.a tilbud fra.\nMC Mekaniker Ribe, (Motorcykelmekaniker)\nGennemgå bil inden syn plus at få den lavet til at kunne gå igennem syn\nBilen skal gennemgåes til syn og klargøres inden syn. Der er en motorlampe der lyser og udstødning oser og larmer meget. Selve karrosseriet har kørt ca. 474474 km Motoren er blevet skiftet og har kørt ca. 230000 Håber på at finde en mekaniker der kan hjælpe os med at lave vores bil så den kan synes til en rimelig penge. SØGER MEKANIKER I RIBE ELLER OMEGN\nFordør - Førerside Den kan ikke åbnes hverken med nøgle eller fjernbetjening- Det lyder som om at låsen åbnes, men døren kan ikke åbnes.. De andre døre åbner fint ved brug af fjernbetjeningen..\nGolf GTI. Skivebremser. Rensning og nye bremseklodser. Snarest muligt, hænger måske lidt i venstre forreste.\nJeg ønsker tilbud på eftermontering af fartpilot i en VW E-Golf\nbilen vibrerer især ved kold start. Er blevet fortalt det er svinghjulet der skal udskiftes


Tirsdag D. 12. DECEMBER 2017 KL. 17:49\n»Det er ganske, ganske tung jura. Derfor tager det selvfølgelig også noget tid. Men jeg kan garantere, at vi arbejder i døgndrift,« siger hun til DR og TV2.\nDF vil blandt andet gerne se på retten til familiesammenføring, som i dag betyder, at flygtninge må vente tre år på at kunne få deres familie til Danmark.\n»Det er noget af det, vi har kigget meget grundigt på og det har vi sådan set løbende gjort. Men der er helt klart nogle konventionsbindinger i forhold til det.«\n»Det betyder, at de tre år umiddelbart er grænsen for, hvad man kan,« siger Inger Støjberg til DR og TV2.\nEfter mødet konkluderer udlændingeordfører Martin Henriksen (DF), at det »går langsomt på de afgørende punkter«.


Leder: Skal vi virkelig redde klimaet ved at brænde skovene af? | Ingeniøren\nAf Thomas DjursingTrine Reitz Bjerregaard 23. apr 2021 kl. 03:00 89\nVi står i øjeblikket ved en afgørende korsvej i dansk klimapolitik. Med udsigt til, at EU-kommissionen vil blåstemple afbrænding af træpiller som en vedvarende energikilde på linje med vindmøller, solceller og atomkraft, må vi spørge os selv, om det så også er en ‘teknologi’, vi skal holde fast i herhjemme.\nFor hvad er det egentlige mål for dansk klimapolitik? Er det alene at leve effektivt og billigt op til målene hos EU og FN, eller skal vi være et teknologisk foregangsland, der viser andre vej til en bæredygtig og grøn omstilling? Svaret på det første spørgsmål er brolagt med træpiller. Svaret på det andet er ikke.\nDa Danmark skiftede kullene ud med træpiller, var det tænkt som en overgangsløsning, en hurtig og effektiv måde at købe os tid til at finde nye og smartere løsninger. Selv daværende udviklingschef i Dong (nu Ørsted) Charles Nielsen sagde 2012 i Ingeniøren, at træpillerne kun skulle bruges i en overgangsperiode, mens man fandt ud af, »hvordan fremtidens kraftværker skal indrettes«.\nI stedet er træpillerne nu blevet en fuldkommen fundamental del af dansk energiforsyning. Biomasse, hvoraf langt størstedelen er træpiller, udgør 63 procent af vores vedvarende energi, mens vindkraft kun tegner sig for 22 procent. Og forbruget er steget støt over de seneste 10 år. Alligevel bliver træpillerne sjældent nævnt i skåltalerne. Her lægger man vægt på vindmøller, fjernvarme og energieffektivitet, og det er der gode grunde til:\nAfbrænding af træpiller repræsenterer intet innovativt eller smart. Og så er det ikke som sol og vind en uudtømmelig energikilde. Det tjener derfor ikke som eksempel til efterfølgelse for resten af verden. Gjorde alle som vi, ville skove og biodiversitet gå op i røg verden over, som der allerede er beskrevet adskillige eksempler på både her i Ingeniøren og i andre medier.\nSå længe det kun er Danmark og en håndfuld andre lande, der for alvor fyrer op for træpillerne, kan vi minimere skaden ved at brænde ‘nedfaldstræ’ af – regeringen skal her have ros for at have indført bæredygtighedskriterier for biomasse, der i hvert fald på papiret faktisk ser ret solide ud. Det er især prisværdigt, fordi vi utvivlsomt vil se en voksende rovdrift på klodens biomasse over store dele af verden i de kommende år.\nDet er også et skridt på vejen, at man med tilskud og lavere elvarmeafgifter forsøger at fremme eldrevne varmepumper, som kan blive en erstatning for træpiller på kraftvarmeværkerne. Men vi bør gøre mere for at udfase træpillerne som energikilde i Danmark.\nForståeligt ville det være, hvis økonomisk hårdt pressede lande som Nigeria eller Nepal brændte træ af for at holde varmen og producere elektricitet. Men for et højtudviklet vestligt land som Danmark er det ikke værdigt. Vi må og skal kræve af os selv at gøre det smartere.\nVi kan selvfølgelig ikke bare slukke for træpillerne i morgen. Men vi kan vælge den rigtige retning ved korsvejen og lægge en plan. Første skridt er taget med bæredygtighedskrav og støtte til varmepumper. De skal nu sættes til at virke i praksis, og her forestår en række udfordringer, blandt andre med at sikre kulstofpuljen i de skove, vi lever af.\nNæste skridt kunne være en indfasning af en kulstofafgift på træpillerne sideløbende med en plan for udfasning af brugen. Træpillerne skal ikke takseres fuldt ud for deres CO2-udledning ved afbrænding, for i øjeblikket tjener de til at fortrænge fossilt CO2. Men afgifterne skal gøre, hvad afgifter er bedst til, nemlig skabe større økonomiske incitamenter for andre og smartere teknologier som varmepumper, batteriteknologier eller det nye stenlager, som Henrik Stiesdal og energikoncernen Andel præsenterede for nylig. Dertil kommer energirenovering, isolering og andre typer biomasse i form af husdyrgødning, halm, organisk affald. Skiftende regeringer har argumenteret for, at når bare energien er klimaneutral, kan vi lige så godt bruge løs. Det holder bare ikke, når det er træpiller, vi varmer vores huse op med.\nI Danmark kalder vi os gerne verdensmestre inden for grøn omstilling, men vi løber for tiden mod målstregen med sort samvittighed. Det skal stoppes nu. Træpillerne fortjener måske en mindre plads i kraft af deres pålidelige og driftssikre natur – enhver kan tænde og holde gang i et bål. Men de må ikke få en fremtid som et fundament i vores elforsyning.\nHensynet til natur og biodiversitet forpligter os til at vise verden, at smartere teknologier er farbare. Danskerne ser heldigvis naturen som en rekreativ legeplads og biodiversiteten som en selvstændig værdifuld ting, som vi bør værne om. Og det kan ske sideløbende med klimakampen.\nEmner : KlimaPolitikEnergi\n#1 Ebbe Holleris Petersen 23. april 2021 - 09:22\n#2 Nils-Peter Nils-Peter Astrupgaard 23. april 2021 - 09:38\nIKKE simpelt at benytte træpiller i et højtydende kraftværk\nDer eksisterer et eneste virkeligt højtydende træpillefyret kraftværk i verden og det står på Avedøre. Ikke blot er det kraftværket med den højeste elvirkningsgrad, det kan også regulere meget hurtigt og er derfor det perfekte back-up til den intermitterende elproduktion fra de øvrige vedvarende energikilder!\nSådanne kraftværker skal ikke køre grundlast - de skal være back-up - det er de egnede til og de benytter bæredygtige træpiller. Dertil kommer, at de kan være den perfekte kilde til egentlig grøn CO2 som basis for flydende brændsler som methanol mv.\nSådanne Ultra Super Kritiske (USC) kraftværker er meget avancerede og det er ikke bare at tænde et bål. De kan også i fremtiden være vort energilager, da brændslet i siloerne med kort varsel kan aktivere elproduktionen - specielt hvis kraftværkerne står varmholdte med elektricitet samt at denne elvarme efterfølgende sendes ud som fjernvarme. Dette istedet for elkedler, som er opsat på flere kraftværker til fjernvarmeforsyning.\nSom nøgle producent i det fluktuerende elproduktions-landskab skal den type kraftværker ikke belastes med nogen CO2 afgift - også begrundet i de bæredygtige træpiller. Derimod er det en udmærket ide at indfase en CO2 afgift for biobrændsler, som tager udgangspunkt i en liniær kurve gående fra 0 kr afgift ved mulig netto elvirkningsgrad på 45% til fuld afgift ved ren træafbrænding - bålet som det også kaldes i artiklen.\nI Danmark har vi medvirket til at fremstille de ultimative biomasse baserede kraftværker og det er stadig dansk teknologi - men stemningerne på borgen er ved at afslutte kapitlet - netop som disse værker kunne få en ny fremtid som back-up værker, hvor betalingen for elektricitet i op til 3.000 timer om året er høj - så høj, at de vil være effektive medspillere i den grønne omstilling.\nLad os få nogle flere nuancer med end - stop afbrænding!\n#3 Ole Laursen 23. april 2021 - 09:58\nBiomasse, hvoraf langt størstedelen er træpiller, udgør 63 procent af vores vedvarende energi, mens vindkraft kun tegner sig for 22 procent.\nDen her sammenligning føles på en eller anden måde forkert. Ligesom at sige at andelen af gravemaskine-skovle kun udgør 1% af den samlede bestand af skovle i Danmark.\nI øvrigt enig i præmissen, selvom jeg ikke kan se nogen større korsvej - medmindre man tror at vi i Danmark har tænkt os at holde os præcis til EUs retningslinjer. Hvad jeg ikke kan se nogen større evidens for, hverken til den ene eller anden side, selvom det godt nok er et tema i den politiske debat. Det er teknologi der kommer til at være afgørende her. Jeg tror ikke træpillerne ender med at være det mest rentable.\n#4 Søren Tafdrup 23. april 2021 - 10:00\nLederteamet mener – må man forstå – at ”hensynet til natur og biodiversitet” indebærer, at vi ikke må bruge træ fra skovene som brændsel i energiforsyningen. Således at vi kan ”sikre kulstofpuljen i de skove, vi lever af”.\nMan bliver så træt af denne stråmandsagtige argumentation. Der er næppe én eneste, der går ind for, at vi skal drive rovdrift på vores skove, herunder reducere kulstofpuljen i dem. Nej, vi er enige om at udvide vores skovareal og om at øge kulstofpuljen i skovene. Og biodiversiteten i dem. Diskussionen går på, om det er forsvarligt og fornuftigt at bruge en del af tilvæksten i skovene som brændsel.\nDet er importen af træpiller, der er under mistanke for at være uforsvarlig. Svaret herpå er at føre en politik, der fremmer brug af vores hjemlige biomasse – herunder fra vores skove.\nBrug af biomasse i energiforsyningen portrætteres i lederen som suspekt og gammeldags. Det er en fordomsfuld og u-teknisk position. Biomasse er en af vores helt store VE-ressourcer. Den er lagerstabil og derfor værdifuld som regulerbar kilde, og den rummer det kulstof, som vi har brug for i vores kommende PtX-brændsler osv.\nDet er klogt af Danmark, at satse så meget som muligt på brug af fluktuerende el fra vind og sol, og derved hen ad vejen at reducere vores brug af biomasse. Det er klogt, fordi vi har de store vindressourcer og er verdensførende på vindområdet. Verden har brug for hurtigst mulig udvikling af disse teknologier, og det er en superforretning for Danmark at være i front her. Men man behøver ikke bruge en dæmonisering af brug af biomasse som begrundelse.\nEndelig er det for lavt et niveau, når Ingeniøren i en leder sammenligner energiindholdet i et brændsel en til en med energiindholdet i el fra vindkraften, jf. dette: biomasse ”udgør 63 procent af vores vedvarende energi, mens vindkraft kun tegner sig for 22 procent”.\n#5 Henning Petersen 23. april 2021 - 10:09\nRe: IKKE simpelt at benytte træpiller i et højtydende kraftværk\nEr det du siger, at vi skal have dobbelt kapacitet i vores energiforsyning? Altså en fuld forsyning af vind+sol, og en fuld backup af træflis.\n#6 Henning Petersen 23. april 2021 - 10:15\nAt fyre med træ, er hul i hovedet.\nEftersom Danmarks CO2-bidrag er nul og niks i det globale billede, bliver vi bildt ind at det er som rollemodeller vi skal redde verden.\nHvis kloden skal have en eneste vækst mere end 1/2 meter høj, er det bedst at kamuflere disse værker, så andre lande ikke kopierer os.\nSom skibakker, for eksempel.\n#7 Ulrik Johansen 23. april 2021 - 10:15\nHvad sker der lige i\nHvad sker der lige i Ingeniøren? Afbrænding af biomasse vil altid være co2 neutralt så længe der plantes nyt. Den optagne co2 bliver ikke i skovene til evig tid, men frigøres når træet dør. Faktisk vil afbrænding af biomasse være den hurtigste vej til co2-reduktion via opsamling af co2 fra røggasserne.\n#8 Thomas Frederiksen 23. april 2021 - 10:46\nDet kan jo skyldes at værket er verdensmester i en disciplin hele verden ryster på hovedet af.\n#9 Niels Abildgaard 23. april 2021 - 11:03\nRe: Deprimerende leder\ner verdensførende på vindområdet. Verden har brug for hurtigst mulig udvikling af disse teknologier, og det er en superforretning for Danmark at være i front her.\nHvor kan man se at Vind er en vinderforretning og ikke bare et dræn blandt mange andre fra de fælles midler?\n#10 Rasmus Dybbro 23. april 2021 - 11:49\nLeder eller afleder?\nDet er fint med en leder der gør opmærksom på problemerne med den eksisterende måde at genererer fjernvarme og el på. Men hvad hjælper det når et teknisk fagblad ikke skriver om eller nævner det eneste alternativ vi kan bygge i dag og som vil garanterer en stabil energiforsyning mange år ud i fremtiden? Atomkraft må og skal på den politiske agenda, og det kommer den først når journalister bryder tabuet og kommer ind i kampen for et selvforsynende, produktivt og grønt danmark. Ellers er vi stavnsbundne til træpiller fra udlandet, hvilket ikke bare er en fejl ift klima, men også er uansvarligt geopolitisk.\n#11 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 11:53\nRe: Glimrende leder\nDet var da ærgeligt. For de kære journalister er ikke fagligt kompetente. De sidste 20 år er vedmassen i det danske skovareal vokset med 76 %\n. De sidste 20 år er vedmassen i det europæiske skovareal vokset med 28 %\n. De sidste 20 år er vedmassen i nordamerikas skovarealer vokset med 11 %\n. (Kilde: Københavns Universitet, Skov og Landskab)\n. Alene i Nordamerika er den årlige vedtilvækst mere end 10 gange større end hele Europas nuværende biomasseforbrug.\n. Nordamerika og Europa oplever et fald i efterspørgslen efter træ til papirproduktion.\nDet synes som nogen helt har overset, at man nationalt i vindacenariet lægger sig fast på kun at bruge cirka 250 PJ primært indenlandsk biomasse om få år. https://ens.dk/sites/ens.dk/files/EnergiKl...\n#12 Bent Johansen 23. april 2021 - 12:05\n"Skal vi virkelig redde klimaet ved at brænde skovene af?"\nKlimaet er ligeglad med at blive reddet. Vi skal redde os selv. Det er imidlertid en europæisk naiv tanke, overordnet set, er vi ikke i stand til at tage vare på hinanden, dårligt nok på os selv.\n#13 Michael Fos 23. april 2021 - 12:17\nAt påpege et problem....\nuden at foreslå en løsning er bare Brok.\nSå kan vi frede naturen. Vi kan fjerne solcellerne fra markerne og plante skov. Vi kan fjerne alle vindmøllerne, som støjer og dræber fugle og insekter.\nVi kan genbruge al infrastrukturen fra de eksisterende kraft-varmeværket, og spare energiøer, udenlands kabler og alle de spændende fysik forsøg med energilager og varmelager.\nDet er virkeligt fantastisk at se de krumpspring og knuder vi slår på vores samfund for IKKE at vælge denne simple løsning.\n#14 bo geerters schmidt 23. april 2021 - 12:46\nhvis vi så gerne. vil være nr\nhvis vi så gerne. vil være nr. 1 i klassen, må der andre tanker i trækassen. I en diskussion i mellem I og U-lande ,vil dette jo følge kulsporet,hvis i må ,hvorfor må vi ikke, vi kan jo ikke både sige i må ikke skove jeres træer samtidig selv gør os afhænig af træ til energi produktion, selv om det primært er dårligt træ som ikke kan anvendes til andet. Jorden går næppe under i morgen. Som vi så, igår er dem som virkelig flytter noget i regnskabet først ved at komme på banen. det giver os en god mulighed for at finde den bedste løsning. Kina skal jo omlægge hele deres energi forsyning men de går jo sikkert A-kraft vejen, de er jo ikke belemeret af demokratisk hensyn. Nigiria brænder næppe træ af for at holde varmen. i Indien brænder man tørrede kokasser af til enten madlavning eller som i Delhi for at holde varmen, hvor skadeligt det er ved jeg ikke,men det giver en meget speciel aroma ikke til maden,men til omgivelserne. det bliver til nogle milliarder kokasser om året.\n#15 Ebbe Holleris Petersen 23. april 2021 - 13:13\nVedmassen er ikke en afgørende parameter. En skov som altovervejende består af en enkelt træsort, hvor alle træerne har stort set samme alder og alle er sunde og raske og som gror på veldrænet jord, har nogenlunde samme værdi, set fra en miljømæssig vinkel, som en kornmark. Der er også masser af ved - eller biomasse, men meget lidt liv - begge dele er "grønne ørkener". Så det er fint at der plantes flere træer, men flere træer er ikke automatisk lig med mere natur eller et rigere dyreliv. Dette understreges også af at selv om vi får mere og mere skov, så går det generelt den forkerte vej, målt på stort set alle andre parametre med vores natur. Jeg citerer fra miljøstyrelsens hjemmeside (om rødlisten): "Sammenligningen af rødlisterne fra 2010 og 2019 viser overordnet, at en stor del af Danmarks vilde dyr, planter og svampe er i risiko for at uddø fra landet, da 41,6 procent af alle rødlistevurderede arter er på rødlisten som forsvundne, truede, næsten truede eller hvor data er utilstrækkelig til en vurdering. Dette overordnede billede er uændret siden 2010.". Se https://mst.dk/natur-vand/natur/national-n...\n#16 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 13:42\nVedmassen er ikke en afgørende parameter. En skov som altovervejende består af en enkelt træsort, hvor alle træerne har stort set samme alder og alle er sunde og raske og som gror på veldrænet jord, har nogenlunde samme værdi, set fra en miljømæssig vinkel, som en kornmark. Der er også masser af ved - eller biomasse, men meget lidt liv - begge dele er "grønne ørkener". Så det er fint at der plantes flere træer, men flere træer er ikke automatisk lig med mere natur eller et rigere dyreliv. Dette understreges også af at selv om vi får mere og mere skov, så går det generelt den forkerte vej, målt på stort set alle andre parametre med vores natur.\nDer er ikke sammenhæng i dine indlæg. Og i særdeles ikke i det journalisterne forsøger at fremstille i artiklen. Folketinget besluttede i 1989 at Danmarks skovareal skal fordobles i løbet af en trægeneration. I løbet af 80-100 år skal skovlandskaber dække mellem 20 og 25 % af landarealet. (vi er nået knapt 15%)\nSiden 1989 er der imidlertid sket et betydeligt skift i formålet med skovrejsningen. Skovrejsningen blev i starten set som et redskab mod overproduktion i landbruget og knaphed på træ. I dag er målene med den fremtidige skovrejsning bl.a. at etablere skove, der kan tilgodese friluftslivet og rekreative muligheder især i nærheden af byerne. Skovrejsningen skal også sikre rent grundvand, forbedre levemulighederne for dyre- og plantelivet, sikre produktionen af træ samt forøge lagringen af kuldioxid (CO2) i skovene. Danmark har en såkaldt naturskovsstrategi. Den sigter mod , så vidt jeg husler, mod at udlægge 40.000 ha til naturskov, urørt skov og gamle driftsformer m.m. senest år 2040 . Formålet er netop at give bedre levemuligheder for dyr og planter, som normalt findes i disse skovtyper. I det nationale skovprogram fastholdes og udbygges denne målsætning ved at stræbe hen imod at ca. 10 % af det samlede skovareal inden 2040 har natur og biologisk mangfoldighed som det primære driftsformål.\n#17 Ebbe Holleris Petersen 23. april 2021 - 14:58\nDen sigter mod , så vidt jeg husler, mod at udlægge 40.000 ha til naturskov, urørt skov og gamle driftsformer m.m. senest år 2040 . Formålet er netop at give bedre levemuligheder for dyr og planter, som normalt findes i disse skovtyper. I det nationale skovprogram fastholdes og udbygges denne målsætning ved at stræbe hen imod at ca. 10 % af det samlede skovareal inden 2040 har natur og biologisk mangfoldighed som det primære driftsformål.\nHvis ikke min lommeregner svigter mig så svare 40.000 ha (som du begejstret har nævnt ved flere lejligheder) til knap 1% af Danmarks areal - og det først i 2040. Og det samlede areal der skal give bedre levemuligheder for dyr og planter er jvf ovenstående 10% af 25% af Danmarks areal, mao. 2,5% af landets areal - og disse 2,5%, må man formode, er fordelt i mindre bider fordelt over landet. Fortæller du mig seriøst at du forventer at det vil vende udviklingen i dansk natur, når og hvis vi når "helt" op på 2,5% - engang efter 2040? Hvis det er ambitionsniveauet så ser det sort ud for dansk natur.\n#18 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 15:14\nFortæller du mig seriøst, at du ikke ved at 1700-tallet var Danmarks skove tæt på helt at blive udryddet på grund af det planløse overforbrug. Kun 2 – 3 % af landet var da dækket af skov.\nGiver det så ikke en forbedring at Folketinget i 1989 vedtog et mål om at fordoble Danmarks skovareal, så det indenfor en periode på omkring 75 år skulle nå op på 1.075.000 ha (25 % af Danmarks areal). Siden da er skovarealet i gennemsnit vokset med over 3.300 ha årligt fra omkring 532.000 ha til de nuværende ca. 627.338 ha, så det er gået i den rigtige vej.\nDu skulle nok hellere fokusere på den massive byudvikling og stigende befolkningstilvækst.\n#19 Niels Abildgaard 23. april 2021 - 16:19\nHelt enig Beton og velfærdsstat er et større problem end CO2\n#20 Aske Hansen 23. april 2021 - 17:00\nKernekraft har alt for længe\nKernekraft har alt for længe været stigmatiseret politisk – selvom det ifølge forskningen er den sikreste energikilde vi har, med færrest dødsfald per time produceret strøm, og mindst landareal pr TWh.\nJeg har skrevet mig op til at modtage strøm fra svenske atomkraftværker https://dk.karnfull.com/\n#21 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 17:06\nRe: Kernekraft har alt for længe\nOg det er stadig en dyr og langsom vej til CO2 reduktion. Som også svenskerne har fundet ud af ikke er konkurrencedygtig. https://group.vattenfall.com/dk/nyheder-og...\n#22 Aske Hansen 23. april 2021 - 17:59\nDet kommer an på hvordan du regner. System LCOE afspeljer den reelle omkostning, altså hvor man medregner back-up omkostninger. Og her er atomkraft 17,3% billigere end havvind.\nSamtidig er havvind kun grøn når vejret tillader det. I Danmark udleder vi 442g CO2 pr. produceret kWh strøm. Frankring og Sverige ligger på 75 og 82g CO2. Frankrig og Sverige har en del atomkraft i deres elmix.\n#23 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 18:18\nNå også dig. Men de fleste ved ellers at atomkraft også kræver back-up. Effekten vil være tilnærmelsesvis den samme i et system som det danske, men driftstimerne uden tvivl væsentlig forskellig. Så man står altså med en back-up kapacitet der ved atomkraft sværere ved at forrente sig selv. Omkostningerne for VE kan du bl.a. finde her. https://blogs.imf.org/2019/04/26/falling-c...\nCO2 aftryk for atomkraft og vind er cirka det samme. A-kraft har et co2 fodaftryk på ca 12 g / kwh . Vindmøller har ca. 11 g / kwh https://www.electricitymap.org/zone/DK-DK1...\nMen Danmark har til tider europas billigste elpris. https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-e...\n#24 Henning Petersen 23. april 2021 - 20:02\nDanmark importerer brænde fra bla. Brasilien, Rusland og Swaziland. Jeg har hørt at Amagerværket brænder 180 tons træflis af i timen. Mellemfolkeligt Samvirke administrerede gededonation, et dyr der virkelig kan rasere vegetationen.\nDanmark: skovens fjende nummer 1.\n#25 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 20:07\nRe: Skovens fjende\nDanmark importerer brænde fra bla. Brasilien, Rusland og Swaziland.\nVil du ikke godt dokumentere det ? Jeg har aldrig hørt om import af brænde fra Brasilien og Swaziland. Rusland kunne måske teoretisk være mulig, Men ingen af landene fremgår af nogen statistikker for import af brænde ? Måske mener du træflis, når du nu efterfølgende nævner Amagerværket. Spørgsmålet er måske om skovens største fjende er dem som sjældent kommer i skoven !\n#26 Henning Petersen 23. april 2021 - 20:36\nJa, jeg mener træflis. Når jeg skriver brænde, er det fordi at jeg tvivler på at det oprindeligt var hvad navnet antyder, nemlig ubrugelige rester\nJeg opponerer mod af skulle betale overpris for energi, og samtidig bidrage til at gøre planeten til Kojak.\n#27 Jakob Rasmussen 23. april 2021 - 21:35\nIngen skovejer sælger til flis, hvis træet kan bruges til bygge-, møbel- eller papirindustrien.\nVed brug af træ til opvarmning vil du aldrig komme til at betale mere end den faktiske omkostning, da det er hvile-i-sig-selv og altså non profit. Og så kunne du med fordel læse hvordan naturen bruges fornuftigt. https://videnskab.dk/naturvidenskab/forske...\n#28 Henning Petersen 23. april 2021 - 22:55\nDanmark ønsker at være forbillede, men afbrænding af flis er på ingen måde noget man kan håbe at verden kopierer. Jeg tror ihvertfald ikke på, at træ kan dække nogen betydelig del af verdens energiforbrug.\nHvad prisen angår, skal man sammenligne med tilsvarende priser på energi fra kul, naturgas, osv, og der tror jeg ikke at træflis kan være med.\n#29 Finn Langgaard 23. april 2021 - 23:03\nSavsmuld er affald, som kan anvendes til energi\nDet er ikke så mange år siden, at savværkerne havde problemer med at komme af med en betydelig mængde affald i form af savsmuld, som jo er et ret uundgåeligt biprodukt ved savværksdrift. Nu har man så fundet ud af at bruge savsmuldet til træpiller, så det kan blive reelt energiudnyttet. Det er vel en ret fornuftig anvendelse af dette affald.\nDet skulle undre mig, om ikke der stadig ude i verden er store mængder savsmuld, som reelt deponeres, fordi der ikke er afsætning for det indenfor en rimelig afstand.\nTilsvarende er der temmelig meget spild ved opskæring af træ. Spild som det er absolut hensigtsmæssigt at bruge til energiformål. Dvs. først og fremmest til flisfyring. Det er vel også ret hensigtsmæssigt eller?\nDer bruges jo efterhånden meget lidt råtræ fra skovene til spånplader - her bruges nu overvejende genanvendt affaldstræ, som fra hele landet køres til Novapan. Det betyder, at meget tyndingstræ fra de dyrkede skove ikke længere kan afsættes til spånpladetræ. Tilsvarende er afsætning til papirfremstilling også blevet mindre, idet en meget stor del af papirmassen i dag består af genanvendt papir. Så hvad skal man med tyndingstræet, hvis ikke det må blive brændt?\nPas nu på ikke at gå i sort/hvid mode. Når det gælder klimaproblematikken, skal rigtig mange midler tages i brug - og ingen af dem er så ideelle, at de kan løse alle problemer. Vi taler altså om både og på stort set alle måder. Og der vil til stadighed være behov for mange af de traditionelle metoder, når de alternative ikke rækker.\n#30 Ebbe Tranberg 23. april 2021 - 23:05\nHvile-i-sig-selv = forbrugeren er prisgivet varmeleverandørens fejldispositioner og uduelighed, manglende evne til at forhandle gode priser med underleverandørerne eller ligefrem returkommision fra disse til gengæld for at betale overpris, da forbrugeren ikke kan stemme med fødderne, uden at blive mødt modkrav til at betale dummebøder for sin andel i den exorbitante gæld som varmeleverandøren har opbygget.\n#31 Svend Ferdinandsen 24. april 2021 - 02:11\nRedde klimaet eller skoven?\nNår man hører at klimaet allerede er i krise og at katastrofen venter lige om hjørnet, hvis vi fortsætter med at lede CO2 ud, så bliver det jo en kamp mellem klima og skov. Med retorikken om klima vil klimaet nok vinde og skoven tabe.\n#32 Jens Arne Hansen 24. april 2021 - 02:32\nSådanne Ultra Super Kritiske (USC) kraftværker er meget avancerede og det er ikke bare at tænde et bål. De kan også i fremtiden være vort energilager, da brændslet i siloerne med kort varsel kan aktivere elproduktionen\nHører det ikke med til det billede at disse kraftværker ikke kan regulere 0 til 100% men nærmere 30 til 100%? Så hvis man i et værk kan indfyre max. 150 tons træ i timen, så skal man faktisk bruge 50 tons i timen hvis man vil holde det klar til at regulere? Det er ret meget træ at bruge på at være stand by hvis vinden svigter!\nHvorfor har man ikke i stedet indrettet sig så vore vindmølle parker havde næsten 100% reserve bestående af gasturbineanlæg, således at kombinationen af vindmøller og gasturbiner kunne udgøre et fuldgyldigt kraftværk. På den måde kunne man opnå en pålidelighed som kunne åbne op for at elekrificere mere af samfundet end vi tør idag og udbyggede man f. eks. kapaciteten til 12 - 15 GW + det samme i reserve, så ville vi have opnået en reel reduktion af vort CO2-udslip, selvom udslippet fra naturgassen teoretisk tæller som fossil.\nMon ikke det er sådan man planlægger at gøre i Tyskland, teknisk vil det være OK, politisk er det naturligvis et problem at man støtter Putin når man køber gassen af ham!\n#33 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 04:40\nDanmark er et forbillede på energiområdet. Det er bl.a. derfor at der hvert år (når der ikke er corona) kommer så mange gæster fra hele verden. Men det er ikke det samme som alle andre kan/skal gøre som Danmark. Der skal naturligvis altid regnes på de aktuelle muligheder.\nFossile brændsler er ikke vejen frem. Og hvorfor tro, hvis man kan regne ?\n#34 Henning Petersen 24. april 2021 - 13:21\nSå udregn venligst hvor stor en del af verdens energiforbrug der kan genereres vha. træflis - altså med den forudsætning at skovene ikke må raseres.\nFossil energi er netop vejen frem, bortset fra i de rige lande.\nEn interessant effekt af corona, er at vi nu får udstillet u-landenes manglende evne til at håndtere kriser. De har simpelthen ingen margin at give af, i forhold til at holde deres samfund kørende under en krise.\nJeg har mødt mange brasilianere, men har ikke en eneste gang hørt nogen udtrykke bekymring over klimaet. Nyhederne handler om kriminalitet, politisk ballade, korruption, strejker og manglende kompetence i det offentlige. Jeg har aldrig hørt klima nævnt.\nI et land hvor de offentlige (og gratis) universiteter har 20x flere ansøgere end pladser, hvor folk som regel betaler for deres egne operationer, hvor deres coronastøtte for nyligt er nedsat til under 200 kr/md for dem der er så heldige at have ret til den (hvilket ikke gælder strandsælgere og andre løsarbejdere), og hvor 5000 kr/md anses som en god lån, kan man ikke tage sig af klimasnak.\nSå det bliver fossil energi, indtil den dag alternativet er billigere.\n#35 Flemming Kaa Madsen 24. april 2021 - 13:22\nIkke i luften, ikke i vandet, men gerne i jorden\nJeg er sådan set enig i, at afbrænding af træ fra et stringent akademisk synspunkt er CO2-neutral. Men den reele problemstilling lige nu er at vi skal have slukket flest mulige bål for at i første omgang stoppe øget CO2 i atmosfæren. Fra atmosfæren går CO2-en ned i verdenshavene med forsuring til følge.\nI anden omgang skal vi have flyttet CO2-en ned i jorden igen. Det kan gøres kemisk ved at sende indfanget CO2 ned i basaltlag. Eller det kan gøres biologisk ved at øge kulstofindholdet i de øverste jordlag. Kulstofindholdet i de øverste jordlag kan øge på 2 måder: 1: ved simpelhen at øge humusprocenten og humuslagets tykkelse. (1). 2: Lav biochar og tilsæt det til jorden. Biochar er endog meget stabil i jorden og bliver der derfor. (Begge dele har den åbentlyse positive bivirkning at jorden bliver mere produktiv.)\nSå i min optik vil den bedste brug af "affaldstræ" enten at kompostere det (mest for de små fraktioner), eller lave biochar. Også "sprede" det på markerne efterfølgende.\n(1) I dansk kontekst: Som meget runde tommelfingerregle kan sandjord indeholde 5% humus, lerjord 10% humus, skovbund 15% og såkaldte lavbundsjorde 25% humus. I dag er der mange landbrugsjorde under 2% i humus indhold. Dybten er ofte "pløjedybte" på 20-40 cm. Man kan bygge humusdybten op til 1-2 meters dybte. Vi vil altså med en anden type drift af landbrugsjorden kunne "gemme" 20-40 gange så meget kulstof i de danske jorde som vi gør i dag. Det er et kæmpepotentiale.\n#36 Henning Petersen 24. april 2021 - 13:29\nRe: Savsmuld er affald, som kan anvendes til energi\nDet handler jo ikke (kun) om, hvad Danmark gør. Og er der virkelig nok savsmuld osv til at forsyne en mærkbar andel af verdens energibehov?\nDet er som om at mange danskere er ramt af en slags storhedsvanvid, og tror at det flotte danske 70%-mål vil gøre nogensomhelst forskel for kloden.\nDet batter kun hvis en større andel af Jordens befolkninger omlægger deres energiforsyning. Og der tror jeg ikke at træ, hverken affaldstræ eller skove dyrkede til formålet, kan levere energi nok.\n#37 Søren Tafdrup 24. april 2021 - 13:55\nDu er formodentlig opmærksom på, at el fra vind og sol er faldet meget kraftigt i pris det seneste tiår. Sidst i 2017 blev der i Mexico gennemført en VE-auktion, hvor de accepterede bud gav et gennemsnit på 20,57 $/MWh, eller 13 øre/kWh. Siden er jeg holdt op med at samle på eksempler.\n#38 søren ploug 24. april 2021 - 14:43\nI vinter skulle jeg købe\nI vinter skulle jeg købe træpiller til mit fyr - jeg har i flere år købt samme sted og de samme (svenske) træpiller.\nJeg fik en overraskelse da jeg erfarede, at pillerne var faldet mere end 10 % i pris. Derfor ringede jeg til forhandleren og spurgte, om han kunne forklare dette prisfald ?\nHan fortalte så, at årsagen er at møbelfabrikanterne har haft så meget salg under corona-krisen, at deres lagre til affaldstræ/spåner/savsmuld var fyldt op .\n#39 Henning Petersen 24. april 2021 - 15:02\nHvis vedvarende energi er det billigste, er der jo ingen grund til at regeringen eller noget internationalt politisk forum rører en finger for at løse et problem som markedet kan klare.\nMen eftersom der eksisterer et politisk pres for en grøn omstilling, har jeg svært ved at tro at vedvarende energi er økonomisk bæredygtigt.\n#40 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 15:38\nJeg har vist skrevet det før. Du skal ikke tro, du skal regne ! Det er det rigtige ingeniører bl.a. gør. Og så kan du måske få lidt hjælp ved at se på investeringsomfanget i VE kontra fossil eller atom\n#41 Henning Petersen 24. april 2021 - 16:14\nVed brug af træ til opvarmning vil du aldrig komme til at betale mere end den faktiske omkostning, da det er hvile-i-sig-selv og altså non profit. Og så kunne du med fordel læse hvordan naturen bruges fornuftigt.\nFossile brændsler er ikke vejen frem. Og hvorfor tro, hvis man kan regne\nDu glemte også at svare her:\nSå udregn venligst hvor stor en del af verdens energiforbrug der kan genereres vha. træflis - altså med den forudsætning at skovene ikke må raseres\n#42 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 16:36\nDer har været et gennemgående tema i dine seneste indlæg,. Det viser at du åbenlyst ikke har nogen tilknytning til energibranchen ellers ville du vide hvor mange gæster der hvert år kommer til danske energiselskaber for at se på vores løsning. Og det er netop pointen - det er vores løsning.\nDer er ingen der har sagt, at det er løsningen for hele verden. Men vi har en plan for hvordan det løses i Danmark. https://ens.dk/sites/ens.dk/files/EnergiKl...\nHvis du ikke ved hvordan sektorreguleringen er for den danske varmeforsyning, så må du hellere starte med lovgivningen, og læse f.eks. kap 4, med udgangspunkt i hvile-i-sig-princippet. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/201...\nFossile brændsler er ikke vejen frem, hvilket mange har regnet på. https://blogs.imf.org/2019/04/26/falling-c...\nNu har du dokumentation.\n#43 Henning Petersen 24. april 2021 - 16:58\nDanmark skal være en grøn supermagt, og alt det der. Og så vælger man en løsning der kritiseres fra flere sider, bla. i denne leder.\nSå nu fremmer vi altså, med talrige besøg fra udenlandske interesserede, åbenbart, en ikke-bæredygtig løsning.\nMan kan få energi på mange måder, og det at økonomien "hviler i sig selv", betyder ikke at det er en billig løsning. Hvilket er min pointe.\nHvordan vurderer man om fossil energi er vejen frem? Jeg tror ikke på at der vil være nogen reduktion i det globale forbrug, når vi ser 10 år frem. Uanset de forskellige regeringers løfter om det modsatte. Jeg bygger dette gæt på mit kendskab til 3. verdenslande, hvor der handler om billig energi, fremfor grøn energi. Men hvis "ikke vejen frem" er mere en ytring om hvad man har lyst til, kan det da godt være du har ret.\nDet mest centrale punkt, nemlig om træaffald/træflis/brænde på nogen bæredygtig måde kan udfylde mere end uendelig lidt af Jordens glubende behov, har du ikke svaret på.\n#44 Niels Abildgaard 24. april 2021 - 17:00\nEn fantasifremskrivning fra 2014 som er betalt af det offentlige? Findes der noget lødigere?\n#45 Henning Petersen 24. april 2021 - 17:09\nSom jeg ser det, skriver man konklusionen først, og bøjer dernæst argumenterne den rigtige vej.\nForskning er blevet en politisk krig, hvor bevillinger er medaljerne.\n#46 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 17:15\nDu har åbenbart ikke fulgt debatterne her på ing.dk. Der er masser af indlæg og artikler. Men også mange andre medier, universiteter etc. har bidraget. Bare et lille udpluk https://gylle.dk/vedvarende-skov-med-plukh...\nDer er ikke rigtig nogen pointe. Under de samme vilkår vil en non profit løsning altid være billigere for kunderne.\nJo faktisk indtil flere gange. Men øjensynlig læser du ikke de links der bliver lagt op.\n#47 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 17:19\nUdviklingen har sågar overhalet scenarieanalysen. https://ens.dk/ansvarsomraader/vindenergi/... Og udviklingen stopper pga. enkelte klimaskeptikere\n#48 Henning Petersen 24. april 2021 - 17:25\nEn dyr non-profit løsning er\nEn dyr non-profit løsning er altså ikke pr. naturlov billigere end en billig løsning hvorpå man tjener penge.\nKan du give mig tallet? Hvor stor en andel af behovet kan træaffald/træflis/brænde opfylde?\nDer har eksisteret langt mere skov på jorden end der gør nu. Og meget af det er brændt af for hundreder af år siden. Her er et godt eksempel på hvordan Anholt blev pilskallet allerede i 1500-tallet : https://www.fyrtaarne.dk/anholt.html\nDer er nogle ting der er indlysende. For eksempel at Danmark ikke kan understøtte befolkningen, hvis vi vælger alle at blive jæger/samlere.\nPå samme måde er det indlysende, at jorden ikke kan levere brænde (kald det hvad I foretrækker) nok til at generere hverken 5 eller 10 % af Jordens energibehov.\nSå meget har skovdrift ikke ændret sig siden 1500-tallet.\n#49 Henning Kristensen 24. april 2021 - 17:36\nFossil energi er netop vejen frem, bortset fra i de rige lande\nJeg har mødt mange brasilianere, men har ikke en eneste gang hørt nogen udtrykke bekymring over klimaet.\nDet er nogle besynderlige eksempler du kommer med.\nBrasiliens elproduktion høre til blandt de mindst CO2-belastende. 90% er CO2-fri. Primært hydro men også akraft og en del VE inklusiv biomasse...\n#50 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 17:55\nRe: En dyr non-profit løsning er\nDet er faktisk netop definitionen på non profit., at man ikke må tjene penge.\nJamen Henning det ville du også vide, hvos du læste de links der bliver lagt op. I vindscenariet for Danmark regnes der med 265 PJ bæredygtigt indenlandsk produceret biomasse.\nI begyndelsen af 1800-tallet var kun 2-3 % af landet dækket af skov. Men så begyndte skovrejsningen at tage fart, I dag har vi næsten 15% af Danmarks areal dækket af skov. Klimaet har brug for bæredygtig biomasse. Det er nogle dygtige og kyniske lobbyister (måske fra den ”fossile” verden?), som har formået at påvirke nogen få ikke fagligt uddannede personer til at tro at biomasse er en dårlig løsning til hurtig udfasning af fossile brændsler. Livscyklusanalyse fra 10 kraftvarmeværker\nCO2 emissioner reduceres inden for 6 år. Omstilling fra kul har en kulstoftilbagebetalingstid på mellem 0 og 13 år. EA Energianalyse har beretnet, at langt størstedelen af det nuværende biomasseforbruget (70 pct.) vil være udfaset i 2040 uden tvang og uden nogen yderligere tilskyndelse i takt med at nye teknologier vinder indpas. https://www.danskenergi.dk/sites/danskener...\nMen det er vel lidt spildt at blive ved med at fremlægge dokumentation, hvis du alligevel ikke forholder dig til den.\n#51 Henning Petersen 24. april 2021 - 17:58\nBrasilien har masser af hydro\nBrasilien har masser af hydro-energi. Men på et tidspunkt, vel 15-20 år tilbage, havde man en forsyningskrise, og lagde voldsomme afgifter på "ekstraforbrug" af el.\nFørste prioritet for brasilianerne er altså at få mere energi, ikke grønnere energi. Og det på et niveau, hvor man overvejer at smadre Pantanal, for at få mere vandkraft.\nNår jeg kommer med den slags eksempler, er det for at få alle de grønne til at forstå, at de lever i en drømmeverden hvor man kan bruge penge på feel-good projekter. Sådan er virkeligheden ikke i andre dele af verden.\nHar du set de blå vandtanke, som man har overalt i Sydamerika? De er sat op for at tage højde for en særdeles usikker vandleverance. Jeg har et nyligt eksempel fra Recife, hvor der blev leveret vand en gang ugentligt.\nJeg har talrige eksempler på hvor grelt det står til. Personlig foretrækker jeg vand i vandhanen frem for vindmøller.\nHvis den fattigere del af verden ønsker sit energibehov opfyldt, kommer klimasnakken altså i sidste række. Således begrundelsen for eksemplerne.\n#52 Henning Petersen 24. april 2021 - 18:06\nJacob: Du bliver ved med at tale om Danmark. Hvordan kan man på politisk plan tale om at vi skal være foregangsland for verden, og så prale af en strategi der går ud på at brænde alle skovene af?\nJordkloden er givetvis stor nok til at forsyne danskerne med biomasseenergi til verdens ende, men det er altså ikke bæredygtigt på verdensplan.\nDet handler om biomasse på verdensplan, hvad der sker i Danmark, kan være underordnet. Og jeg savner stadig svar på hvor meget af verdens energibehov der kan dækkes. Verden, ikke Danmark (for Prins Knud)\nDanmark var dækket af skov da mennesket indvandrede hertil, efter sidste istid. Det er ihvertfald hvad man lærte os i folkeskolen. At man savede skovene ned, og plantede noget nyt i en skovrejsning i nyere tid, er irrelevant.\nHvad profit eller ej, har at gøre med økonomisk uholdbare løsninger, forstår jeg ikke.\n#53 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 18:24\nJeg må igen konstatere, at du næppe har tilknytning til energisektoren. Og selv om jeg før har linket til scenarieanalysen for "vindscenariet" så har du åbenbart stadig ikke læst det. Ellers ville du vide at Danmarks biomassebehov fremadrettet om nogen år kan dækkes af dansk biomasse. Og igen må vi konstatere at du ikke læser de informationer der bliver lagt op. Det er ellers en del af debatgrundlaget på ing.dk at indlæg skal bringe debatten videre. Men ingen bæredygtige skovbrug der brænder skove af for biomasse. Skovejerene ved godt (hvad du tilsyneladende ikke ved) at tømmer til møbel-, papir- og byggeindustrien giver meget bedre priser.\nDe sidste cirka 20 år er vedmassenfor øvrigt i det danske skovareal vokset med 76 %\nStart med at løse vores egne opgaver. Så kan vi bedre rådgive andre. Og spørg du bare videre efter Pris Knud - for jeg har aldrig nævnt ham 😖\nIkke desto mindre var det dig der bragte emnet ind i debatten.\n#54 Henning Petersen 24. april 2021 - 18:33\nSå hvilken andel af jordens\nSå hvilken andel af jordens energiforsyning er det så, at biomasse kan dække? Lad os denne gang få et svar der ikke handler om Danmark.\napril 2021 - 21:35: Ved brug af træ til opvarmning vil du aldrig komme til at betale mere end den faktiske omkostning, da det er hvile-i-sig-selv og altså non profit.\nKorrekt, jeg har ikke tilknytning til energisektoren. Jeg er bare en af dem der skal betale for galskaben.\nEr du selv uden interesse, økonomisk og arbejdsmæssigt, i om biomasse er in eller yt?\n#55 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 18:50\nRe: Så hvilken andel af jordens\napril 2021 - 21:35: Ved brug af træ til opvarmning vil du aldrig komme til at betale mere end den faktiske omkostning, da det er hvile-i-sig-selv og altså non profit. Korrekt, jeg har ikke tilknytning til energisektoren. Jeg er bare en af dem der skal betale for galskaben.\nEndnu et eksempel på at du ikke bringer debatten videre. Du forventer bare at andre leverer svarene til dig. Og når du får dem, så gider du øjensynligt ikke en gang læse dem. Og godt at få slået fast, at du ikke har nogen tilknytning til energisektoren, så kan nogen af dine indlæg måske bedre forsås.\nOg nej jeg har ikke nogen økonomisk eller arbejdsmæssig interesse i om der bruges mere eller mindre biomasse. Jeg arbejder nemlig for en non profit virksomhed.\n#56 Søren Tafdrup 24. april 2021 - 19:00\nOg jeg savner stadig svar på hvor meget af verdens energibehov der kan dækkes. Verden, ikke Danmark\nHenning, der er masser af substans, man kan pege på:\nIfølge IEA’s World Energy Outlook 2020 var det globale energiforbrug i 2019 på 14.406 Mtoe. Det kan omregnes til 603 EJ. Heraf udgjorde bioenergi 1354 Mtoe (57 EJ) eller 9 %. Atomkraft leverede til sammenligning 727 Mtoe eller 5 %.\nDen årlige biomasseproduktion på kloden – nettoprimærproduktionen – udgør i alt omkring 4200 EJ. Lidt over halvdelen produceres på landjorden, lidt under halvdelen i oceanerne.\nNår kloden i 2050 har 10 mia. mennesker, og forudsat at de lever som os i Danmark i dag (med 30 % af energiindtag i form af kød), vil der i 2050 være et samlet behov for fordøjet/optaget energi fra føde og foder på ca. 70 EJ/år. En del af føden/foderet passerer ufordøjet igennem. Hvis det er 25 %, bliver behovet for føde/foderindtag ca. 94 EJ/år. Hvis der yderligere regnes med 20 % foder- og fødespild, bliver det samlede behov 115-120 EJ/år.\n115-120 EJ er knap 3 % af jordens samlede biomasseproduktion. Det kan lyde af lidt. Det er det ikke, fordi vi tager vores føde altovervejende fra landjorden, og her er andelen større.\nSpørgsmålet, som tilbagevendende diskuteres, er, hvor meget biomasse det globalt set vil være forsvarligt at bruge som brændsel (altså oveni i 115-120 EJ, vi skal bruge til fødevareforsyning). Forsigtige vurderinger lander på omkring 100 EJ/år. Mere optimistiske siger 300 EJ/år. Så biomasse er og bliver ved med at være en væsentlig kilde til energiforsyning. Jeg argumenterer jævnligt for, at vi skal planlægge ud fra en maksimal mængde på 200 EJ pr. år. Det er nogenlunde midt i det interval, IPCC har peget på.\n#57 Henning Petersen 24. april 2021 - 19:04\nJacob: du bruger 3 linjer på at skrive at jeg har fået svaret, fremfor bare at give mig tallet, og henvise til en kilde. Hvad skal jeg konkludere af det?\nDu arbejder for en non-profit virksomhed, og derfor har du ikke arbejdsmæssig interesse i sagen??\n#58 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 19:15\nDu har 2 gange fået link og 1 gang også selve tallet. Beklager hvis du ikke læser de oplysninger du får.\nDet er lidt med dine forudsætninger igen. I Danmark har vi regulering af forsyningsområderne. Forbrugere har en forventning til at de får el, vand, varme, kommunikation osv. På varmeområdet følges den regulering også. Om der politisk er bestemt det ene eller anden grundlag har selvfølgelig en betydning for arbejdsglæden, men ikke en interesse for at fremme andet, end det der er bedst for samfundet, som helhed og dermed også virksomheden og forbrugerne. Derfor skulle du måske læse din kommetar #26 igen.\n#59 Henning Petersen 24. april 2021 - 19:18\nSøren: Tak for tallene.\nHvad forstås ved bioenergi? Er det kun kraft/varme, eller også foder/føde/andet?\nDe 200 EJ af 4200 EJ lyder umiddelbart ikke som rovdrift, men en stor del af de 4200 EJ er vel lidet attraktive emner, såsom plankton, alger, mos, græs, insekter osv?\nKan det forstås således, at vi vil fordoble produktionen af mad/foder/føde, for så at brænde denne del af i kraft-varmeværker?\n#60 Henning Petersen 24. april 2021 - 19:22\nJacob: jeg synes Søren\nJacob: jeg synes Søren klarede den opgave bedre.\n#61 Jakob Rasmussen 24. april 2021 - 19:26\nRe: Jacob: jeg synes Søren\nTallene er jo offentlig tilgængelige ligesom alle de andre indformationer du har fået. Du ønsker tilsyneladende bare ikke at bruge dem.\n#62 Søren Tafdrup 24. april 2021 - 19:33\nBiomasse = bioenergi = nettoprimærprodukton. Kært barn har mange navne. Biomassen er det resultat af fotosyntesen, som alt levende på kloden lever af. At kalde dele af denne årlige produktion for "lidet attraktiv" giver ikke mening for at biolog. Det er alt sammen føde for organismer og ergo attraktivt for dem, der spiser det. Det er klart, at vi bruger den del, som er attraktiv for os (og for andre, som ligner os).\nGrundlæggende er det ikke så stor en udfordring af føde de kommende 10 mia. mennesker, som det ofte gøre til. Hvis vi evner at begrænse det aktuelle madspild på 30 %, når vi allerede et pænt stykke ad den vej. Hvis vi endvidere reducerer vores kødforbrug fra 30 % til 25 % eller 20 %, så batter det også ganske meget.\nI det omfang vi evner at forøge nettoprimærproduktionen - og gør det for at skaffe brændsel til energiforsyningen - vil det typisk være i form af træstof i diverse former (træ, halm m.m.). Træstof er den letteste form for biomasse at producere.\n#63 Henning Petersen 24. april 2021 - 20:11\nMed "lidet attraktiv" mener jeg at det ikke er et attraktivt brændsel for en biomassedreven energisektor; måske for svært at få fat i, eller for lidt til at udnytte (mos i Canada), upopulært (pandaer og nationalparker), teknologisk umodent (måske havalger?), eller bare for dyrt til at folk vil betale prisen.\nDer er det så at jeg synes at 200 EJ lyder af meget, når man tænker på at meget af de totale 4200 EJ.\nSom du nævner, producerer vi 115-120 EJ til fødevarer. At skulle dyrke op til 200 EJ oveni hatten til brændsel, synes jeg lyder vildt.\nDu skriver at der bruges 57 EJ bioenergi. Er det madlavningsbål, brændeovne osv, eller er der andre lande der har biomasseafbrænding i storskaladrift som Danmark?\n#64 Søren Tafdrup 24. april 2021 - 21:35\nDe 57 EJ er IEA's totale opgørelse af brug af biomasse som brænde, i kedler, i varmeværker, i kraftvarmeværker og som biobrændstof til transport.\n#65 Svend Ferdinandsen 24. april 2021 - 22:12\nTænk ligr over at selskabet måske ikke giver "proft", men dem der er ansat til at udføre arbejdet får jo løn. Hvis det kræver flere ansatte, så kan nonprofit godt blive dyrere end profit.\n#66 Henning Petersen 24. april 2021 - 23:04\nEmnet var energi fra biomasse, kontra alternativer.\nJeg kan ikke se at produkt A solgt uden profit, nødvendigvis er billigere end produkt B med profit.\nMen ud fra den device, er biomasse altså billigst.. åbenbart.\n#67 Henning Petersen 24. april 2021 - 23:09\nJeg tænker specifikt på hvor meget af det træ der brændes, ryger til brændeovne og madlavningsbål.\nDet virker helt vildt, at biomasse skulle levere dobbelt så meget af verdens energi, som atomkraft.\n#68 Søren Holst Kjærsgård 25. april 2021 - 00:07\nIngeniørens jomfrunalske holdning til atomkraft.\nI udgangspunktet kan vi vel blive enige om, at der ikke er tilstrækkeligt med biomasse i Verden til at dække 7-8 milliarder menneskers behov. Adderer man time for time ydelserne for vind + sol i Norge, Sverige, Finland, Danmark, Polen, Tjekkiet, Østrig, Italien, England, Tyskland, Belgien, Frankrig, Spanien, Portugal i 2020, og dividerer med de tilsvarende forbrug, finder man at vindens og solens andel af elforsyningen svinger ukontrollabelt mellem 4 og 46 % af forbruget. Ethvert forstandigt menneske må derfor konkludere, at vind og sol kun kan spille en stærkt begrænset rolle i bestræbelserne på at gøre os fossilfri. Den aktuelle rolle kan da også opgøres til i gennemsnit 3-4% af det totale energiforbrug. Fat det dog! Vind, sol og biomasse kan aldrig bringe os i mål.\nHvis vi vil nå målet ses der kun at være 2 muligheder: 1. Få thorium reaktoren til at fungere. 2. Byg breeder kraftværker, der udnytter uranen fuldt ud. Russerne har i adskillige år haft en 800 MW reaktor, der fungerer, og i en to-tre år en 1200 MW reaktor, der også fungerer fint. Prisdiskussionen kan vi tage en anden gang, men der kan vel ikke være tvivl om, at havde man ikke stoppet byningen af a-kraftværker efter Tjernobylkatastrofen, så ville a-kraftværker også have fuldt reglen om at et produkt bliver billegere, jo mere der produceres af det. 3. En dag lykkes det vel at få fusionsreaktoren til at fungere, men afprøvet teknologi har sine fordele.\nOg kunne vi så ikke forlange at Ingeniørens redaktion opgiver sin jomfrunalske holdning til atomkraft?\n#69 Jakob Rasmussen 25. april 2021 - 05:35\nDu forsøger at definere dine egne forudsætninger. Og det har du gjort siden #26. I Danmark er energisektoren reguleret og/eller markedet liberaliseret Der er ikke nogen der betaler for meget fordi der anvendes den ene eller den anden måde at producere på. Allerhøjest fordi du ikke vælger de muligheder du har.\n#70 Jakob Rasmussen 25. april 2021 - 05:41\nRe: Ingeniørens jomfrunalske holdning til atomkraft.\nJeg ved ikke hvem du mener der har påstået, at biomasse alen skulle stå for verdens energiproduktion. Men vi kan prøve at se på hvilken vej udviklingen går. Desværre har jeg kun kunne finde et par år gamle tal på de øvrige VE former elproduktion.\nDet er tydeligt at se at atomkraft stagnerer. Skal vi snakkes ved om 5 år?\n#71 Jesper Hansen 25. april 2021 - 08:26\nHalm / træ\nI Danmark er der ca 2 mio tons halm i overskud hvert år Det kan vi ikke finde ud af at bruge.\nMen vi kan godt hente træflis fra hele verden og brænde det af. Tungmetallerne og radioaktiviteten som opkoncentreres i asken “recirkuleres” til vores egne marker og skove.\nJeg kan ikke regne ud hvorfor det ikke kan betale sig at bruge halm i stedet for træ. Nogen der kender svaret på det?\n#72 Niels Abildgaard 25. april 2021 - 08:47\nRe: Halm / træ\nNår halm ligger ned og det regner bliver der slået natrium og kalium salte op fra jorden. Hvis man brænder det af i en kedel med bare nogenlunde dampdata korroderer denne voldsomt. Formand Auken fik det forklaret ,men var hævet over den slags og beordrede et forsøg i en kedel til 400 millioner.Den er ikke mere.Godt han er væk hvis der skal laves KK.\n#73 Jakob Rasmussen 25. april 2021 - 08:52\nOfte er der overskud af halm. Men der har også været år hvor der har været mangel. Halm er et udmærket om end noget besværligt brændsel. Der er i kedler problemer med aske og belægningsdannelse, Belægningerne indeholder ofte store mængder Cl- og S-holdige salte, som kan være ekstremt korrosive. Problemet bliver ikke mindre af at kvaliteten og dermed indholdet i halmen kan være meget svingende, også alene pga. vejrforholdene i vækståret. Prisen skulle man så tro måtte være væsentlig billigere end anden biomasse, men det er heller ikke altid tilfældet. Håndtering både under indsamling og produktion er mere ressourcekrævende, og hæmmes også af den lavere energitæthed og udfordringen ved transportomkostninger.\n#74 Niels Peter Jensen 25. april 2021 - 10:46\nDer findes steder du kan undgå begge dele.\n#75 Søren Holst Kjærsgård 25. april 2021 - 14:00\nTales ved om 5 år\nDet ville jeg gerne, men kan ikke afgive nogen garanti i så henseende. Derimod glæder jeg mig til i løbet af de næste 2 måneder at se BP.s Statisk over verdens energiproduktion og forbrug. Udgaven fra 2020 angiver for atomkraft: 2018: 766 GW sv.t. 6710 TWh 2019: 790 GW sv.t. 6920 TWh\nKernekraft nåede bunden i 2012 med 6485 TWh. Siden da er det gået fremad.\nIøvrigt har jeg ikke antydet at nogen kunne mene, at biomasse alene skulle stå for vor energiforsyning, men jeg vil gerne stå ved, at have skrevet at vind+sol+biomasse+hydro aldrig nogensinde vil kunne dække verdens energiforbrug. I øjeblikket dækker de ca. 11% af forbruget, hvor hydro tegner sig for ca. 6,5%. Det giver 4,5% til vind+sol+biomasse.\nDerfor virker EU.s snak om "klimaneutralitet" også fuldkommen idiotisk. Men den kan da få en hel masse energikrævende produktion fordrevet til Asien. Og det er der jo mange der gerne vil. Jeg mindes en temmelig rødt chatteret bekendt i Grenaa, der var glad for at papifabrikken med et årligt elforbrug på 100 GWh og et dampforbrug på 200 GWh måtte lukke. HUn var naturligvis offentligt ansat og bekymrede sig ikke om de mennesker, der mistede deres levebrød.\nDesuden kunne fabrikken lugtes en gang imellem, hvilket var svært for hende at acceptere oven i sit daglige forbrug af 10-20 cigaretter.\nAltså er vi nødt til at bruge fossile brændsler i en uoverskuelig fremtid indtil kernekraften måske kan tage over. Danmark er et lille land og vil muligvis kunne klare sig uden fossile brændsler, men iøvrigt er FOgh Rasmussens løfte fra så vidt jeg husker 2008 om et "fossilfrit Danmark" noget fordrukkent sludder.\n#76 Niels Abildgaard 25. april 2021 - 14:13\nI Paradis er der ingen ulækre VE profeter eller socialdemokrater.\n#77 Jakob Rasmussen 25. april 2021 - 14:32\nRe: Tales ved om 5 år\nSå er vi langt hen af vejen enige. Jeg mener også, at atomkraft må blive en del af løsningen. Dog ser jeg ingen grund til at vælge atomkraft, hvor man har adgang til billigere og hurtigere løsninger til reduktion af CO2 emissioner.\n#78 Søren Tafdrup 25. april 2021 - 14:36\nglæder jeg mig til i løbet af de næste 2 måneder at se BP.s Statisk over verdens energiproduktion og forbrug. Udgaven fra 2020 angiver for atomkraft: 2018: 766 GW sv.t. 6710 TWh 2019: 790 GW sv.t. 6920 TWh\nJeg forstår ikke, at skyttegravskrigen mellem A-kraftholdet og VE-holdet bliver ved. Begge dele er en realitet og vedbliver at være det i mange årtier frem. Der er heller ingen grund til at strides om statistikken - vi befinder os jo ikke i Nordkorea. Her er lidt tal fra IEA's WEO2020 - elproduktion i TWh fra det såkaldte Stated Policies Scenario: Total elproduktion: 26.942 (i 2019), 40.094 (i 2040) A-kraft : 2.789 (i 2019), 3.439 (i 2040) VE i alt : 7.167 (i 2019), 18.791 (i 2040) (Vandkraft udgør af VE: 4.305 (i 2019), 5.919 (i 2040) I Sustainable-scenariet leverer A-kraft 4.320 TWh i 2040, mens VE leverer 27.737 TWh i 2040.\n#79 Michael Mortensen 26. april 2021 - 09:09\nAfbrænding hvad enten det er træpiller, flis, brænde, biogas eller fossil kul og gas/olie.\nBør kun ske i kraftvarmeanlæg der kan regulere indfyringen 0-100% som funktion af sol-/vindstrøm i elnettet.\nDvs. udelukkende kun i anlæg der driver en aksel hvorpå der er monteret en generator og/eller en varmepumpe.\nDerved kan der spares rigtig meget på disse begrændsede ressourcer.\nAlle andre båltyper er en energimæssig falit erklæring.\n#80 Dan Jensen 26. april 2021 - 09:18\nDet kan da være at Sven Auken står for rundvisningen for nytilkomne i vindmølleparken....\n#81 Dan Jensen 26. april 2021 - 09:31\nI udgangspunktet kan vi vel blive enige om, at der ikke er tilstrækkeligt med biomasse i Verden til at dække 7-8 milliarder menneskers behov.\nEvery year, plants convert 4,500 EJ of solar energy (1) and 120 Giga Tonnes of carbon (2) from the atmosphere into biomass - eight times as much as the global energy need.\nÅbenbart taget fra denne reference:\nOg nej, jeg advokerer ikke for at vi skal køre 100% på biomasse. Det ville være temmelig dumt.\n#82 Holger Skjerning 26. april 2021 - 22:12\nAlt for sent...!\nDet er nok for sent (i denne tråd) at forklare sammenhængen mellem anvendelse af træ og flis - og så CO2-problemet. Så jeg henviser til kort og konkret artikel om dette. Den ses på reo.dk/?p=304. Kommentarer modtages gerne!\n#83 Christian Lundstrøm 30. april 2021 - 15:30\nI skriver at det er en nem og effektiv energikilde. Ja, alle kan tænde et bål og få det lavet om til varme og el, men effektivt er det langt fra. Effekten ved skovafbrænding er 0,1 - 0,3 W/m2. For at "fodre" et 500 MW kraftværk skal der afsættes i omegnen af 2.000 km2 skov. Virkningsgraden for de bedste planter er 2 % mht. at omsætte solenergi til kulstof. Så det er noget af det mindst effektive vedvarende energi.\n#84 Jakob Rasmussen 30. april 2021 - 15:37\nRe: Ikke effektiv\nEffekten ved skovafbrænding er 0,1 - 0,3 W/m2. For at "fodre" et 500 MW kraftværk skal der afsættes i omegnen af 2.000 km2 skov. Virkningsgraden for de bedste planter er 2 % mht. at omsætte solenergi til kulstof. Så det er noget af det mindst effektive vedvarende energi.\nFor det første er det præmært restprodukter der ikke kan bruges til andre og dyrere emner, som udnyttes til energi . For det andet er energien tilgængelig, kan omsættes når der er behov og kræver ikke yderligere støtte. Så det vil altid være mindre effektivt at lade træet ligge.\n#85 Christian Lundstrøm 30. april 2021 - 16:56\nDet er korrekt at "affaldstræ", halm osv. der ellers bare ville ligge og rådne skal ikke med i det regnestykke og det giver god mening at brænde det af. Men hvor meget kan det bidrage med når vi skal have energi i en større skala? For det udvider bare det areal, der er behov for pr. MW hvis træet så at sige skal komme af sig selv og ikke dyrkes og fældes systematisk.\n#86 Søren Tafdrup 30. april 2021 - 18:16\nSå det er noget af det mindst effektive vedvarende energi.\nØkonomer måler effektivitet på, hvad det koster pr. enhed. Og her er der ganske rigtig sket en revolution. Prisen på el fra vind og sol er styrtdykket indenfor de sidste ti år. Tilbage er 'kun' det forhold, at vind og sol ikke bare leverer strømmen, når forbrugerne skal bruge den. Får vi også en revolution (dvs. til tilpas lav pris) på dette punkt - altså 'koordinering' mellem produktion og forbrug med en sum af diverse virkemidler - vil det betyde, at der bliver mindre brug for biomasse som brændsel. Noget vil der være brug for. Én grund er, at biomassen skal levere det kulstof, der skal bruges til de PtX-brændsler, som der også bliver brug for.\n#87 Ebbe Tranberg 30. april 2021 - 19:47\nJeg håber at han arbejder hårdt for at betale for opvarmningen til den meget høje temperatur, der er det sted hvor jeg håber at han er havnet.\nTil barmarksfjernvarmepriser og for at stå fadder til selvsamme.\n#88 Niels Abildgaard 30. april 2021 - 21:46\ndet tror jeg ikke er helt retfærdigt.De første decentrale rumlerier er fra 1988 og der var Auken stadig Socialdemokratiets mand i skysovs og havde ikke tid til sådanne småtterier.Han blev dolket i ryggen af sine fæller og de radikale i 1992. Hvis han ønskede hævn må man sige at hans efterfølgende energistrategier har været en fantastisk succes.Hele Barmarkssagen døde ud da det viste sig at motorernes metan og smøreolieudslip var større end det tilsvarende fra Kulværker.\n#89 Holger Skjerning 1. maj 2021 - 22:28\nChristian: Du benytter værdiladede ord som: "brænde skoven af" for at forklare din påstand om ineffektiv anvendelse af skoven. I Danmark brænder vi ikke skoven af, men udnytter den bl.a. til reguleret energi-produktion. Læs lige denne redegørelse en gang til og kom derefter med en seriøs vurdering af den måde, vi udnytter skoven på. - reo.dk/?p=304 - Den kan nærlæses på mindre end 10 minutter.


Booking af Sebastian Dorset Sjovt, personligt og professionelt - Show.dk\nBooking af Sebastian Dorset Sjovt, personligt og professionelt\nUanset hvem Sebastian bliver stillet overfor, tilpasser han sit show til deres virkelighed. Hvilket firma eller hvilken forening skal han underholde, og hvilke emner kræver det at han forholder sig til? Men først og fremmest skal det være sjovt, personligt og professionelt.\nBooking af: Sebastian Dorset Sjovt, personligt og professionelt\nBook Sebastian Dorset ring på tlf. 7020 3648\nØnsker du yderligere oplysninger og priser på Sebastian Dorset er du velkommen til at ringe eller sende en mail, se mere og book Sebastian Dorset online, hvor du beskriver dit arrangement så vil vi vende tilbage med priser på Sebastian Dorset\nSebastian Dorset links


Fjordavisen.nu: Ministeropbakning til Leif Skaarup\nMinisteropbakning til Leif Skaarup\nMandag 15. november 2021 kl. 16:00\nErhversminister Simon Kollerup, Direktør Jens Rasmussen og borgmester kandidat Leif Skaarup (A) Foto: Fjordavisen.nu\nErhvervsminister Simon Kollerup var mandag formiddag på besøg i Mariagerfjord kommune. Formålet var opbakning til den socialdemokratiske borgmester kandidat Leif Skaarup og et spændende besøg på én af Mariagerfjords fremadstormende virksomheder, Eurowind i Hobro.\nAdministrerende direktør Jens Rasmussen startede rundvisningen ved den gamle mølle fra 1970érne hjemme fra barndomsgården. En rigtig Ole-opfinder mølle som står udstillet på virksomheden og husker “alle mand” om, hvor det hele startede og ligger til grund for den store udvikling virksomheden har været igennem fra start af første virksomhed, gennem fusioner og opkøb, til i dag at være 209 ansatte og have energiparker i 14 lande.\nHerefter gik turen forbi virksomhedens store kontrolrum, hvor der er overblik over alle deres energiparker med ca. 1000 vindmøller.\nEurowind, Mariagervej 58B - Grønne arbejdspladser uden for de store byer i Danmark\nEfter rundvisningen havde Erhvervsministeren afsat tid til dialogmøde med Jens Rasmussen og partifælle Leif Skaarup. En af de ting som optog ministeren meget var fremtidens energiproduktion og skabelse af danske og grønne arbejdspladser fordelt rundt i landet.\nJens Rasmussen benyttede naturligvis lejligheden til at give de to politikere sine synspunkter og et par gode råd med til det fremtidige politiske arbejde.\nIfølge direktøren vil de steder, hvor der er energikilder i form af vindmøller og solcelleparker, i fremtiden være der hvor der skabes lokale arbejdspladser og hvor virksomhederne vil etablere sig. I danmark er vi gode til at producere energi, vi har et stabilt el-net og det næste vi kigger ind i er sidste led med forædlingen af brint. Brint der ikke bare skal eksporteres, men give grobund for etablering af lokale virksomheder tæt på energikilderne.\nAf problemstillinger blev der nævnt den lange sagsbehandlingstid, som kan tage op til 5-10 år alt efter projekternes størrelse og kompleksitet.\nGode råd og synspunkter der blev noteret ned og nikket anerkendende til af de to socialdemokrater.\n- Eurowind er en super spændende lokal virksomhed i vores kommune og at Erhvervsminister Simon Kollerup afsætter tid til at komme forbi dagen før valgdagen til kommunalvalget er positivt. Dejligt med politisk opbakning dagen før valgdagen og jeg er faktisk også sikker på, at Erhvervsministeren fik gode input med hjem til Christiansborg fra Mariagerfjord idag, konkluderede Leif Skaarup efter besøget.\nJens Rasmussen startede rundvisningen ved den gamle mølle fra 1970érne hjemme fra barndomsgården. Foto: Fjordavisen\nVirksomhedens store kontrolrum, hvor der er overblik over alle deres energiparker med ca. 1000 vindmøller. Foto: Fjordavisen