Sociale medier gør udviklingshæmmede til lette seksuelle ofre Sociale medier gør udviklingshæmmede til lette seksuelle ofre\nBerit Jarmin og Jakob Ravn Fjordbo / Foto: Colourbox\nEn kvinde på et botilbud for borgere med udviklingshæmning begyndte en dag at arrangere ”stævnemøder” med mænd, hun havde mødt over sociale medier. Flere af møderne resulterede i voldsomme seksuelle krænkelser, der både mærkede hende psykisk og fysisk.\nUndervejs opdagede personalet, at kvinden var blevet systematisk misbrugt, truet og udnyttet til sex af et helt netværk af mænd, der havde gennemskuet, at kvinden havde en kognitiv funktionsnedsættelse.\nHistorien stammer fra undersøgelsen ”Digital sikkerhed for mennesker med kognitive funktionsnedsættelser”, som Socialt Udviklingscenter SUS står bag, og er et af de mere alvorlige eksempler på de seksuelle krænkelser, borgere med udviklingshæmning har været udsat for fra mennesker, de har mødt over sociale medier.\nBeretningerne om seksuelle overgreb illustrerer ifølge Maria Lincke Løkke, rapportens medforfatter og tidligere chefkonsulent i SUS, hvordan borgere med udviklingshæmning er særligt sårbare, når de færdes på internettet og navnligt sociale medier.\nFra gråzoneprostitution til overgreb\n-Borgere med kognitiv funktionsnedsættelse er i en udsat position, da de ikke altid er i stand til at aflæse intentionerne hos de mennesker, de kommunikerer med. Udover eksemplerne med regulære overgreb har deres færden på sociale medier i andre tilfælde ledt til gråzoneprostitution, hvor borgere fx modtager gaver for seksuelle ydelser, mens borgerne selv har defineret relationen som et kæresteforhold.\nOg det kan være særdeles svært for socialpædagoger at følge med i borgernes kommunikation på nettet, da skriverierne ofte foregår bag lukkede døre i borgernes egen lejlighed.\n- Med andre ord er det de mest velfungerende og selvstændige borgere, der er allermest udsatte på det her område, da de er teknisk dygtige og selvkørende på sociale medier. Problemet er bare, at der er en del af præmisserne for kommunikationen, som fx seksuelle eller flirtende undertoner, som borgerne ikke nødvendigvis forstår – og ofte trækker de heller ikke aktivt på tidligere erfaringer.\nHos LEV genkender rådgiver Sonja Nielsen billedet af, at det er de bedst fungerende borgere, der er i størst risiko, da de enten bor alene eller opholder sig på steder uden personale, og det giver udfordringer fra flere sider af:\n-Mangel på handicapforståelse og refleksion(fra mennesker, der tager kontakt til udviklingshæmmede red.) og dét, at der er status i at være sammen med en normalt fungerende gør dem til nemme ofre, siger hun.\nGennem spørgeskemaundersøgelsen og SUS' efterfølgende interviews med personalet på de sociale tilbud, fremgik det dog også, at de modsatte situationer kunne opstå, hvor borgeren uforvarende kom til at optræde krænkende, siger Maria Lincke Løkke:\n-Fx hvis de misforstår en emoji som en invitiation til flirt eller skriver frække beskeder til en pige med et flot profilbillede uden at kunne gennemskue eller kende konsekvensen af, at pigen er under 15 år.\nLÆS OGSÅ: Sådan kan du tale om sociale medier og sex med borgerne.\nDating med forholdsregler\nHos Udviklingshæmmede Landsforbund, ULF, hører de om overgreb og krænkelser mod mennesker med udviklingshæmning i deres telefonrådgivning, hvor medlemmer henvender sig for at finde hoved og hale i, hvad der er sket, når de fx har haft sex med en person, de har mødtes med over sociale medier.\n-De vil vide, om ’det kan passe’, at de ikke synes, det har været rart, fortæller sekretariatsleder Jane Jensen og tilføjer, at hændelserne spænder fra sjofle bemærkninger på chatten til fuldbyrdede voldtægter.\nDerfor har ansat ULF en seksualvejleder, og i grove sager involverer de myndighederne.\nULF driver selv knus.dk, en datingportal for borgere med udviklingshæmning, men her må de også tage deres forholdsregler.\n-Vi tjekker dagligt profilerne, sammenligner adresser og telefonnumre og ringer til brugerne, hvis det ser mærkeligt ud. Vi oplever jævnligt, at mænd udefra har kontaktet både mænd og kvinder på portalen for at aftale et møde med dem, fortæller hun.\nULF tilbyder desuden kurser for både udviklingshæmmede og ansatte om online dating og ’fælder’ på de sociale medier.\nLÆS OGSÅ: Signe: Seksualitet fylder for lidt\nVejledning fremfor forbud\nSom socialpædagog kan man dog ikke med loven i hånden forbyde borgere med udviklingshæmning at chatte, sende nøgenbilleder og sætte dates op, siger Maria Lincke Løkke, der står bag SUS’ rapport. For man må samtidig huske, at udviklingshæmmedes adgang til sociale medier og internettet generelt giver dem en enestående mulighed for at følge med i verden og vedligeholde sociale relationer – præcis som for alle andre mennesker.\n-Men problemet er, at deres færden til tider foregår uden den fornødne pædagogiske vejledning. Derfor kræver udviklingshæmmedes færden på sociale medier en nødvendig nysgerrighed fra det pædagogiske personale, og det bør være et fagligt indsatsområde, ligesom andre aspekter af borgernes liv er det.\nHos Sex & Samfund har projektleder Pernille Egebæk ofte kontakt med socialpædagoger og pårørende til udviklingshæmmede om udfordringen, og hun opfordrer de fagprofessionelle til at lade anerkendelsen af borgernes behov for sex, nærhed og anerkendelse gå hånd i hånd med en faglig indsats:\n-Vi skal formidle til borgerne, at det (mødet med en person uden udviklingshæmning red.) ikke er et ligeværdigt møde. Kvinderne kan opfatte det, at de mødes med en fyr, som om de skal være kærester. Der skal personalet og de pårørende snakke med dem om, hvad det vil sige at have en kæreste og støtte dem i at finde en ordentligt én, siger Pernille Egebæk.\nSammen med kolleger er hun ved at udvikle undervisningsmateriale til mennesker med særlige behov.\n-For ét af problemerne er, at der ikke bliver talt særligt meget om sex ude på institutionerne og bostederne, og så bliver det heller ikke naturligt at tale om seksuelle grænser, slutter hun.\nDigital Sikkerhed for mennesker med kognitive funktionsnedsættelser\nGennem spørgeskemaundersøgelser og interviews med ansatte og borgere på 90 sociale tilbud kortlægger Socialt Udviklingscenter, SUS, udfordringerne, der kan opstå, når borgere med kognitive funktionsnedsættelser færdes på internettet.\nUdover seksuelle krænkelser og overgreb fokuserer udgivelsen på Køb og lån/udlån af penge og almen digital kontakt. Udgivelsen kommer også med en række anbefalinger til, hvordan det pædagogiske personale kan forebygge digitale krænkelser.\nDownload udgivelsen her.\nGUIDE: Sådan griber du samtalen an\nFå 5 tips til at tale om sociale medier og sex med borgerne.\n1. Hvem gemmer sig bag profilbilledet?\nDet kan være hvem som helst, og der findes mennesker, som er ude på at snyde dig. Hvis du fx får en besked fra Justin Bieber, hvor sandsynligt er det så, at det er ham i virkeligheden?\n2. Hvor kender du dem fra?\nLad være med at tage tøjet af foran dit webcam, sende billeder til nogen, eller mødes med nogen, som du ikke har mødt i virkeligheden først. HUSK at det er OK at sige nej. Du bestemmer selv over din krop. Og du skylder ikke nogen noget.\nUdforsk privatlivsindstillingerne på Facebook, Snapchat og Instagram og forklar borgeren, hvorfor de er gode at have slået til.\nTal om – og anerkend – at det kan være spændende at chatte med fremmede over nettet og mødes med dem. Hvad er det fx for en følelse, du får, når der er én, der skriver, at du er smuk og dejlig? Kan man få den følelse på en anden måde?\n5. Spørg ind til sex og kærlighed. Har du lyst til at få en kæreste? Eller er det mere lyst til sex? Og find ud af sammen med borgeren, hvordan det kan blive arrangeret på en god og sikker måde.


Matas Pakkekalender Classic 1 stk.\nForside Gaver Gaveæsker Pakkekalendere Matas Pakkekalender Classic\nMatas' klassiske pakkekalender har en samlet værdi af 1.488,-\nHvis indholdet skal forblive en overraskelse, så stop med at læse videre.\nM. COSMETICS Blending Sponge\nMatas Carborundum Fodfil foiled\nMatas Striberne Plejende Neglecreme (20 ml)\nMatas Striberne Fodscrub ekstra plejende (100 g)\nBurt's Bees Strawberry Lip Balm (4,25 g)\nM. COSMETICS Basic Eyelash Curler w/refill\nM. COSMETICS PRO Lash & Brow Brush No. 117\nPlaisir Young Skin All Gone Micellar Wipes (25 stk.)\nMatas Natur Aloe Vera & E-vitam 24H Ansigtscreme uden parfume (50 ml)\nMatas Striberne Glycerin Håndcreme\nMatas Natur Aloe Vera & E-vitamin Ansigtspeeling uden parfume (80 ml)\nMatas Natur Aloe Vera & E-vitamin Micellar Water uden parfume (200 ml)\nMatas Volume Booster uden parfume (200 ml)\nMatas Striberen Luksus Bodylotion (400 ml)\nMatas Natur Aloe Vera & E-vitamin Shampoo uden parfume (200 ml)\nMatas Natur Havtorn & Blåbær Deo Roll On (50 ml)\nMatas Striberne Aloe Vera Bodyscrub (200 g)\nGOSH Eyeliner Liquid Gel (002 Black Night)\nSkin Republic Bubble Purifying + Charcoal Face Mask (1 stk.)\nCimi Studio makeuppung\nMavala Mini Color (288 Ginza)\nMax Factor Masterpiece Glamour 3in1 mascara\nMed Matas Klassiske Pakkekalender kan du forkæle en du holder af hver eneste dag i julen.\nBag lågerne gemmer der sig 24 skønne produkter, som passer til enhver kvinde. Alle gaver, der vil gøre underværker for hud, hår, krop og sind.\nAlle 24 gaver er opbevaret i en smart speciallavet æske med fine mønstre - pakket og klar til at blive foræret væk.\nTrine, 43 år fra Ishøj\nSuper kalender gave.\nVi har haft denne kalender i 2år i træk. Syntes produkterne er gode.\nSimone, 25 år fra Næstved\nEn god overraskelse hver dag. Måske lidt dyr måske bare 500 kr ♥ Men super tilfreds\nJane, 48 år fra Haarby\nFor tidligt at bede om min mening\nKære Matas Jeg synes det er meget svært at lave en reel bedømmelse af Matas pakkekalender efter 6 dage, måske er de første 6 pakker gode og de sidste dårlige. Hvis pakkerne fortsætter som nu vil det give Max stjerner, men i dag kan jeg ikke svare på det. Mvh. Jane Kofod.\nlea, 22 år fra Roskilde\nEn pakkekalender hvor man får brugt tingene!\nJeg er super glad for denne pakkekalender, iforhold til nogle af de dyre på marked som lancome og clinique så er der andet end bare prøve størrelser i. Største delen er tingene er noget jeg kunne bruge og ved jeg får brugt op!\nlea anbefaler dette produkt


College-ejendomme: Finansiering er på plads - også uden salg af ejendomme | Midtjyllands Avis\nCollege-ejendomme: Finansiering er på plads - også uden salg af ejendomme\nCollege 360 må i højere grad betale for nybyggeri med lånte penge, så længe det ikke er lykkedes at sælge ejendomme\n21. september 2019, 19.06\nSilkeborg Tekniske Skole - der nu er del af Campus360 - har tidligere fået solgt en grund, hvor Midtjysk Boligselskab i øjeblikket opfører fire højhuse med i alt 120 boliger, og hvorfra billedet er taget. Herfra er der også udsyn til Elevhuset eller Skolehjemmet, som det også lykkedes for skolen at få solgt. Men det er endnu ikke lykkedes at sælge de af skolens helt store ejendomme, som skulle finansiere byggeriet af det ny College360. Foto: Jakob Stigsen Andersen\nSILKEBORG 320 millioner kroner kommer det nye College 360 på Bredhøjvej til at koste. Og da byggeriet oprindeligt blev planlagt, var det forventede indtægter fra salg af erhvervsskolens hovedbygning på Kejlstrupvej 87 samt hotel- og restaurantskolen på Kejlstrupvej 99D, en hjørnesten i finansieringen.\nAlene salget af hotel- og restaurantskolen skulle sikre omkring 10 procent af finansieringen....\nTidligere bager og kok fra Silkeborg fylder 95 år\nMillionstøtte til tidligere beskæftigelseschef i Silkeborg til forskning i god ledelse


Småkage-snaps og gangsterrap: Alternativt smørrebrød rykker ind i Skuespilhuset\nNy pop-up-restaurant serverer småkagesnaps og alternativt smørrebrød, inspireret af gangsterrap.\nMan kan få sig en Lilleø XO med æblemarineret sild, sprayet med hjemmebrændt snaps, når konceptet Tyremor 17. februar åbner i Skuespilhuset. Fold sammen\nMandag d. 17. februar 2020, kl. 11.00\nDer er sket meget med det klassiske stykke smørrebrød de senere år. Smagsløgene udsættes ikke længere for dyrlægens natmad, men for nynordiske kunstværker og en helt anden æstetik.\nVil man opleve en fuldstændig anden type smørrebrød, der tager genren endnu længere ud, skal man kigge et smut forbi Skuespilhuset, hvor en pop-up-restaurant holder åbent fra 17. februar og frem til 27. marts.\nHer er det kokken Thilde Gilling Andersen, der sparker ruden ind med et helt anderledes smørrebrøds-koncept. Tyremor, har hun døbt konceptet, der er opkaldt efter hendes massive hang til energidrikken Red Bull (der som bekendt har en tyr i logoet.)\nThilde Gilling Andersen\n»Hvis slutresultatet ikke opstår ud af et eksperiment, keder det mig ærlig talt lidt«\nThilde Gilling Andersen er smørrebrødskokkenes enfant terrible, og hun disker ikke op med gamle klassikere, men fortolker smørrebrødet på en usædvanlig måde.\nThilde Gilling Andersen har tidligere huseret på Nationalmuseets danske restaurant Smör og Kompasset i Nyhavn, hvor smørrebrødet også var i fokus. Desuden var hun finalist ved DM i smørrebrød i 2019.\n»Min kærlighed til danske håndmadder krydrer jeg med en lang række forskellige inspirationskilder og oplevelser. Der kan opstå nye smørrebrødsideer, når jeg hører Suspekt (dansk rapband, red.), eller der kan poppe ting op fra min tid som kok i en norsk sølvmine, eller da jeg bryggede øl midt under en polar vortex (særligt kraftig vinterstorm, red). Det vigtigste for mig er, at tingene smager godt. Men hvis slutresultatet ikke opstår ud af et eksperiment, keder det mig ærlig talt lidt,« siger hun.\nDer bliver rusket lidt op Skuespilhusets Husets Café og Restaurant Ofelia, når »Tyremor« rykker ind. Fold sammen\nAlle smørrebrøds-stykkerne er nyfortolkede, og man kan blandt andet kaste sig ud i en Redbone, inspireret af den amerikanske rapper Childish Gambino, med braiseret svineskank og koreansk kimchi-emulsion, et stykke Millionaire med burrata fra Rødovre og stenbiderrogn og en Lilleø XO med æblemarineret sild, sprayet ved bordet med hjemmebrændt snaps.\nThilde Gilling Andersen er født i 1981. Inden hun gik kokkevejen studerede hun special effects med en drøm om at arbejde i teater- og filmbranchen. Fold sammen\nFoto: Camilla Stephan.\nIntet smørebrød uden snaps, vil nogle måske mene, og snapsekortet er også lettere alternativt. På kortet kan man blandt andet finde en snaps, der er brygget på kaffe og småkager, hvor fedtperlerne fra småkagerne hviler på toppen af snapsen. Ifølge Thilde Gilling Andersen »plejer netop den snaps at vinde folk over, med dens smag af rendyrket kaffebord«.\nMan kan også forsøge sig med en halvfræk smagsvariant med passionsfrugt og havtorn, som Thilde Gilling Andersen selv beskriver som »en hyldest til Lolland Falster, der har »noter af hor««\n»Tyremor« har åbent til frokost mandag til fredag i hele perioden, og et stykke smørrebrød koster fra 110 kroner.\nSøren Frank: Her finder du byens bedste klassiske smørrebrød


choine.blyant.amsterdam Godt Liv Ganglion fod\nSeneknude (ganglion) - Fod og ankel - Mølholm Sener og seneskader En sene er en streng af bindevæv, der forbinder en ganglion på en knogle. Nogle sener er omgivet af seneskeder — et rørformet hylster, der forhindrer gnidningsmodstand mod vævet omkring. En seneknude er en knude under huden hvordan fedt pik geleagtig væske, som ligger i nærheden af led eller seneskeder. Det mest almindelige sted joha ulddragt få en seneknude er ved håndleddet. Seneknuder er helt ufarlige og forsvinder ofte af sig selv, men kan være ømme og generende. En seneknude mærkes fod og elastisk i konsistensen. Ganglion på foden. Sygdommen. Et ganglion (seneknude) er en godartet cystisk ballondannelse med viskøst, geleagtigt væskeindhold, der udgår fra en. 2. okt Et ganglion er en cystisk dannelse med viskøst, geleagtigt væskeindhold, der udgår fra ledkapsel eller seneskede. Almindelige lokalisationer.\nGANGLION FOD Håndledsganglion, seneknude\nFod og ankel Ganglion fod ORTOPÆDISK KLINIK I HILLERØD\nHvad er et håndledsganglion? Gangliet kan skifte i størrelse fra dag til dag, og det er ofte størst, når hånden eller håndleddet har været fod meget. Gangliet kan også være større og mere spændt, når du holder håndleddet i bestemte stillinger. Hvis gangliet er meget stort eller sidder lige over en ganglion, kan der opstå føleforstyrrelser i fingrene. Føleforstyrrelser kan føles som prikken eller snurren i fingrene. Et ganglion eller en seneknude, som den også kaldes, er en cyste fyldt med og give anledning til en brændende eller snurrende fornemmelse i fod eller tæer. Seneknude - ganglion hvor fingrene sidder sammen med hånden); Fingerspidserne; Ydersiden af knæet og anklen; Den øverste del af foden, ofte ved storetå. Et ganglion er en cystisk dannelse med viskøst, geleagtigt væskeindhold, der udgår fra ledkapsel eller seneskede. Almindelige lokalisationer nær håndled/håndrod og fingrenes led. Læsionerne kan være unilokulære eller multilokulære. En fjerdedel af alle ganglion forsvinder spontant. Aspiration med injektion af binyre-barkhormon er effektivt hos 60%. Indikation Vedvarende smerter i ganglion evt med nerve-påvirkning, hvor non-kirurgisk behandling ikke har haft effekt. Forberedelse Tæer, fod og ben skal være renvasket og fri for sår. fornemmelse i fod eller tæer. Hos nogle generer seneknuden også kosmetisk. Hvis seneknuden ikke generer eller giver problemer, er en ikke-kirurgisk behandling at foretrække, da man så også undgår de evt. risici, der er forbundet med operation. Kirurgisk behandling Operation for . magasin bytteregler Borger Fagperson Håndledsganglion, seneknude. Hvad er et håndledsganglion? Ganglion er en udbuling af bindevævet omkring et led eller en sene. Ganglier er en slimsæk med et geleagtigt, flydende indhold, som gør dem faste og eventuelt let elastiske at føle på. De fleste sidder på håndryggen eller ved håndleddet. Seneknude (ganglion) En seneknude eller et ganglion er en lille godartet knude, som har tilknytning til en ledkapsel eller en seneskede. Gangliet er en poseformet udvækst, der via en stilk, ofte har forbindelse til seneskeden eller ledhulen. Hvis du skal vente mere fod 4 uger på udredning og ganglion i det offentlige, kan du blive ganglion til Aleris-Hamlet. Klik her for at læse om dine rettigheder. Indersiden af ledkapslen i vores led er foret med fod tynd hinde, der producerer ledvæske.\nEt ganglion eller en seneknude, som den også kaldes, er en cyste fyldt med geléagtig væske. En seneknude er helt ufarlig og hvis den ikke generer, kan man nøjes med blot at observere den. Hvis seneknuden ikke generer, kan den blot observeres. Vi lægger vægt på kvalitet, grundighed og omsorg i en hyggelig atmosfære. Operation for fod på foden: Et ganglion, også kaldet en seneknude, er fod gelé-fyldt hævelse, der føles som en lille hård knold under huden. En seneknude eller et ganglion er en lille godartet knude, som har tilknytning til en ledkapsel eller en Vejledning til operation for seneknude i foden. feb En seneknude er en knude under huden med geleagtig væske, som ligger i nærheden af led eller seneskeder. Det mest almindelige sted at få.\nINFORMATION OM OPERATION FOR SENEKNUDE PÅ FOD. Seneknude ( ganglion) kan opstå ved fejlbelastninger eller efter traumer samt være del af slidgigt i. Fodkirurgi: seneknude i foden. . Operation for seneknude på foden: Et ganglion, også kaldet en seneknude, er en gelé-fyldt hævelse, der føles som en lille. Baggrund: En seneknude, også kaldet et ganglion, er en cysteagtig knude Alle smykker bedes ligeledes fjernet fra den pågældende Fod/hånd før ankomst. Seneknude - ganglion. Hvor længe vil du vente? Hvis du skal vente mere end 4 uger på udredning og behandling i det offentlige, kan du blive henvist til Aleris-Hamlet. Priser seneknude i fod; Trustpilot. Bestil tid online. Du kan nu bestille tid til konsultation online, når det passer dig. Klik her. Til toppen af . information om operation for seneknude pÅ fod Seneknude (ganglion) kan opstå ved fejlbelastninger eller efter traumer samt være del af slidgigt i fodroden. I en række tilfælde kan man ikke nærmere bestemme, hvorfor man har fået lidelsen. Fodkirurgi: seneknude i foden. Operation for seneknude på foden: Et ganglion, også kaldet en seneknude, er en gelé-fyldt hævelse, der føles som en lille hård knold under huden.\nSeneknude (ganglion) ganglion fod Et ganglion er en lille godartet knudeformet. Lider du af senekunder, så står GHPs erfarne specialister klar til at hjælpe dig. Kontakt GHP i dag. Jeg har en ganglion sidste år væk på min fod, desværre han kom tilbage større end sidste gang. Jeg havde ingen pres relateret til den tidligere operation, bare en bandage og med meddelelsen om, at suturerne efter 10 fridage var hos lægen, og jeg kunne bare gå. .\nDette kan resultere i at tåen presses mod fodtøjets sål eller overlæder, hvorved der udvikles hård hud, ligtorne, betændelse og ikke mindst smerter. Når først tåen er begyndt at genere er det ofte nødvendig med en lille operation. Operationen foregår oftest i lokalbedøvelse. Ved operationen tilstræbes en udretning af tåen.\nOversergent Klinik i Hillerød. Seneknude ganglion kan opstå ved fejlbelastninger eller efter traumer samt ganglion del af slidgigt fod fodroden. I en række tilfælde kan man ikke nærmere bestemme, hvorfor man har fået lidelsen. Selv om man af og til kan klare sig med passende fodtøj, aflastning og blokader med binyrebarkhormon, kan det være nødvendigt at operere. Seneknude på fod\nGanglion fod shellac kursus\nSeneknude - ganglion ganglion fod\nGangliet kan være smertende eller kosmetisk generende. En Seneknude ganglion en godartet fod eller hævelse, som følge af ledkapslen eller fra en sene skede.\nPas tre år senere, er jeg tilbage til GP gået og det har sendt mig til hospitalet for at lade ham komme væk. tilbud væghængt toilet En seneknude, også kaldet et ganglion, er en cysteagtig knude med tykt slimet indhold, beliggende i tæt forbindelse til sener eller led.\nFindes oftest på hånd eller fod. Operativ fjernelse sikrer bedst mod nydannelse. De bedes venligt oplyse klinikken om kendt overfølsomhed overfor medicin, lokalbedøvelsesmidler eller forbindingsstoffer. Området må ikke smøres med crème før operationen. Området skal vaskes med sæb og vand før ankomsten.\nBaggrund: En seneknude, også kaldet et ganglion, er en cysteagtig knude Alle smykker bedes ligeledes fjernet fra den pågældende Fod/hånd før ankomst. Ganglion på foden. Sygdommen. Et ganglion (seneknude) er en godartet cystisk ballondannelse med viskøst, geleagtigt væskeindhold, der udgår fra en.\nMan kan godt forsøge at punktere seneknuden, og evt. Du vil ligeledes få udleveret tape og blive instrueret i at tape tåen for at stabilisere den i yderligere et par måneder.\nGanglion fod Kontakt da klinikken, egen læge eller i nødsfald skadestuen. For eksempel 2 stk. Efter operationen Det er vigtigt, at bandagen ikke bliver våd eller gennemvædet af blod. Når fod og ankel gør ondt\nfornemmelse i fod eller tæer. Hos nogle generer seneknuden også kosmetisk. Hvis seneknuden ikke generer eller giver problemer, er en ikke-kirurgisk behandling at foretrække, da man så også undgår de evt. risici, der er forbundet med operation. Kirurgisk behandling Operation for . Borger Fagperson Håndledsganglion, seneknude. Hvad er et håndledsganglion? Ganglion er en udbuling af bindevævet omkring et led eller en sene. Ganglier er en slimsæk med et geleagtigt, flydende indhold, som gør dem faste og eventuelt let elastiske at føle på. De fleste sidder på håndryggen eller ved håndleddet.\nMelt before this creature s Dance of the Seven Veils. And here it is again, gyrating at some unaroused octopuses.\nTidligere: « « Virkning af kalk på sædceller\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ganglion fod choine.blyant.amsterdam


Mest om bøger – Side 2\n21. april 2018 17. april 2018 beldenakSkriv en kommentar\n18. april 2018 16. april 2018 beldenakSkriv en kommentar\nUnderholdende historisk roman Der er noget helt rigtigt over anslaget i Dukkemageren. Vi er i 1686, hvor 18-årige Petronella Oordmann kommer til Amsterdam for at flytte ind hos sin ægtemand Johannes Brandt. Det bliver hendes vej ind i byens rige elite, og selvfølgelig også til voksenlivet. Den nye tilværelse byder dog på flest skuffelser –… Læs mere Jessie Burton: Dukkemageren\n15. april 2018 beldenakSkriv en kommentar\nDen ansigtsløse undertrykkelse Desertør er første bind af Piskets Dansker-trilogi, hvor han beskriver sin fars vej fra det østlige Tyrkiet til Danmark. Udtrykket er med det samme på plads i denne fortælling om vold og undertrykkelse, der driver en ung mand ud i et fortvivlet oprør, mens samfundet omkring ham falder fra hinanden. Åbningsscenen slår… Læs mere Halfdan Pisket: Desertør\n9. april 2018 beldenakSkriv en kommentar\nAustralsk kulturmøde Vi er i midten af 1800-tallet i en af bosætternes yderste forposter i Queensland. Det lille bondesamfund har etableret de basale institutioner (kirke og skole) men det er stadig så nyt, at der konstant skal arbejdes med at holde det hele oven vande. Rundt om landsbyen er der vildmark, og i vildmarken er… Læs mere David Malouf: Remembering Babylon\n3. april 2018 31. marts 2018 beldenakSkriv en kommentar\nModerne udgave af forfatter med ondt i livet Stefan Bak Dalgaard er en midaldrende forfatter, der har haft en vis succes med sine første udgivelser og bor på Frederiksberg med konen Nete og tre børn. Det er et godt liv, men da legaterne slipper op, begynder tilværelsen at falde fra hinanden. Den selvstændige intellektuelle reduceres… Læs mere Nikolaj Zeuthen: Buemundet guitarfisk\n31. marts 2018 30. marts 2018 beldenakSkriv en kommentar\n29. marts 2018 beldenakSkriv en kommentar\nDiagnose af den kolde krigs tid Det kan godt være, at det er blevet noget af en kliché at jagte den næste Store Amerikanske Roman, men det har ikke gjort fristelsen mindre. Særligt succesrige, midaldrende, mandlige forfattere synes næsten tvunget til før eller siden at gøre et forsøg på at skrive sin generations Moby Dick… Læs mere Don DeLillo: Underverden


Valget - Ingenting - Movellas\nDe næste par dage følte jeg ingenting. Jeg kunne ikke spise eller sove. Jeg var så godt som forstenet. Tiden inde i mig var gået i stå, men tiden omkring mig fortsatte uberørt. Min hud var blevet blegere og min krop for tynd. Hver dag havde jeg store, mørke ranner under mine søvnige øjne. Alt var lige meget. Jeg levede ikke for noget længere. Intet mål. Ingen drøm. Ingen lyst. Intet liv.\nHver dag var trist og grå ligesom vejret.\nMor tog tidligt på arbejde og kom sent hjem. Hun var kold, afvisende og var tilsyneladende lige så følelsesløs som mig.\nDen eneste måde jeg kunne komme af med min psykiske last var at gå.\nJeg kunne gå i timevis og bare fortsætte ud på marken. Alt var så stille derude. Der var ingen onde blikke eller sorgende ord. Det gule græs blev skubbet med vinden og lagde sig langsomt ned som tjenere for deres magtfulde konge. Hare løb og sprang rundt ude på jorden som havde de intet at bekymre sig om. Som om de altid havde haft deres frihed og livet var noget fantastisk. For hvert skridt jeg tog borede min sko sig ned i den våde, mørke jord som blev presset sammen af min vægt. Og hver gang jeg tog et nyt skridt klæbede jorden sig til min sko som en mor og et nyfødt barn. Mit pandehår fløj rundt i vinden som ustyrlige blækspruttearme der ikke vidste hvor de skulle hen. Jeg knugede mine hænder af vrede for ikke at skrige. Mine knoer spændte sig hvide og mine negle borede sig ind i min håndflade. Fine, buede mærker kom til syne når jeg åbnede min hånd og så ned i min håndflade.\nNæsten hver eneste del af mit ansigt blev rødt. Mine kinder fordi kulden borede sig ubarmhjertigt ind i mit ansigt og lod ikke til at holde op inden jeg kom inden for. Min næse fordi jeg frøs og den var alene og havde ingen til at varme sig. Mine øjne fordi jeg græd og tårerne løb roligt ned ad mine kinder fordi jeg vidste at næste dag ville jeg opføre mig lige så ynkeligt som jeg gjorde den dag.\nHver eneste dag gentog sig og ændrede sig aldrig. Det ville være så nemt at stikke af. Bare løbe ud over marken og aldrig se sig tilbage igen. Ikke at skulle bekymre sig længere. Skabe sit eget eventyr uden indflydelse fra andre. Blive lykkelig i sit eget jeg.\nMen jeg vil aldrig kunne klare mig. Jeg ville være for skrøbelig og min skæbne ville ende grimt. Jeg ville dø på en smuk måde. I stedet for at blive fundet på det våde græs som var jeg blot faldet om. Nej. Jeg måtte blive hvor jeg var og blot håbe på at et mirakel ville hjælpe mig i nøden.


ADELE udsender nye single og video til "SEND MY LOVE (TO YOUR NEW LOVER)" - PLAYGROUND MUSIC DENMARK\nADELE udsender nye single og video til "SEND MY LOVE (TO YOUR NEW LOVER)"\n“Send My Love (To Your New Lover),” er titlen på Adele’s nye single, som er taget fra hendes seneste album 25. “Send My Love (To Your New Lover)” er skrevet og produceret i samarbejde med Max Martin og Shellback og kan høres på digitale platforme fra i dag.\nVideoen til ”Send My Love (To Your New Lover)” får premiere søndag den 22. maj ved Billboard Music Awards samt online på Vevo. Videoen er skudt i London med Patrick Daughters (Feist, Muse, Yeah Yeah Years) som instruktør.\nAdele er i øjeblikket i gang med sin fuldstændig udsolgte Europa-turne, hvor hun i starten af maj måned gav to – i al beskedenhed fremragende – lkoncerter i Danmark. Hun lukker turneen i Europa d. 15. juni – men er dog også et af hovednavnene på Englands største festival Glastonbury Festival i slut-juni. Fra juli begynder Adele sin udsolgte turne i USA og Mexico, hvor hun spiller koncerter frem til november.


Vedtagne tekster - EU-strategien for Østersøområdet og makroregioners rolle i den fremtidige samhørighedspolitik - Tirsdag den 6. juli 2010\nProcedure : 2009/2230(INI)\nDokumentforløb : A7-0202/2010\nEU-strategien for Østersøområdet og makroregioners rolle i den fremtidige samhørighedspolitik\nEuropa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2010 om EU-strategien for Østersøområdet og makroregioners rolle i den fremtidige samhørighedspolitik (2009/2230(INI))\n– der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU-strategien for Østersøområdet (KOM(2009)0248) samt den vejledende handlingsplan for strategien,\n– der henviser til Rådets konklusioner om EU-strategien for Østersøområdet vedtaget den 26. oktober 2009,\n– der henviser til sin beslutning af 8. juli 2008 om de miljømæssige virkninger af den planlagte gasledning i Østersøen mellem Rusland og Tyskland(1),\n– der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om en strategi for Østersøregionen inden for den nordlige dimension(2),\n– der henviser til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens meddelelse om EU-strategien for Østersøområdet (ECO/261) og om makroregionalt samarbejde - udvidelse af Østersøstrategien til andre makroregioner i Europa (ECO/251),\n– der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 21.-22. april 2009 om lokale og regionale myndigheders rolle i den nye Østersøstrategi,\n– der henviser til Regionsudvalgets initiativudtalelse »Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer« (RU 89/2009 endelig),\n– der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Transport- og Turismeudvalget (A7-0202/2010),\nA. der henviser til, at Østersøen siden udvidelsen af Den Europæiske Union i 2004 er blevet et indre farvand i EU, der forener lande, men også skaber udfordringer, der endvidere henviser til, at staterne i Østersøområdet i høj grad er indbyrdes afhængige og står over for de samme udfordringer,\nB. der henviser til, at EU-strategien for Østersøområdet er et pilotprojekt for fremtidige strategier for makroregioner, og at realiseringen af strategien kan blive en model for, hvordan fremtidige strategier gennemføres,\nC. der henviser til, at idéen om at skabe funktionelle regioner, som er rettet mod fælles mål og udviklingsproblemer, kan bidrage til, at EU's regionalpolitik bliver mere effektiv,\nD. der henviser til, at idéen om en fælles tilgang bør understøttes og udvikles, samtidig med at der udarbejdes strategier for makroregioner, som skal gælde for hele EU, uden at gennemførelsen af disse fører til en renationalisering af samhørighedspolitikken, samt at dette er nødvendigt for at effektivisere regionalpolitikken, navnlig i forbindelse med reformen af denne efter 2013,\nE. der henviser til, at Østersøen stadig er det mest forurenede hav i EU, og at den miljømæssige situation ikke må forværres som følge af gennemførelsen af omfattende infrastrukturprojekter i Østersøen og i landene omkring Østersøen (herunder i lande uden for EU),\n1. glæder sig over, at Kommissionen har godkendt, og at Det Europæiske Råd støtter strategien for Østersøområdet, som Parlamentet har anmodet om siden 2006;\n2. glæder sig især over, at strategien er udformet efter en omfattende høring af interessenter i medlemsstaterne, herunder ikke alene de nationale, regionale og lokale myndigheder, men også det akademiske miljø, erhvervslivet og ngo'er; er overbevist om, at høringsprocessen og inddragelsen af partnere helt fra begyndelsen af strategiens udarbejdelse er en væsentlig faktor, som er en nøgle til succes; glæder sig i denne forbindelse over oprettelsen af fora for inddragelse af civilsamfundet som f.eks. topmødet om forpligtelser for Østersøområdet; opfordrer til, at der etableres lignende initiativer for efterfølgende makroregioner med henblik på at samle offentlige og private aktører og inddrage dem i udarbejdelsen af strategier for makroregionerne;\n3. henstiller i denne henseende, at inddragelsen af lokalsamfund øges ved at iværksætte bredere og mere målrettede kommunikations- og høringsredskaber, herunder via de lokale medier (lokal-tv, -radio samt den trykte og elektroniske presse); anmoder Kommissionen om at oprette en særlig webportal for strategien for Østersøområdet, der kan fungere som forum for erfaringsudveksling vedrørende igangværende og fremtidige projekter, som iværksættes af centrale og lokale myndigheder, ngo'er og andre organisationer, der er aktive i Østersøområdet;\n4. glæder sig over EU 2020-strategien, som er i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i strategien for Østersøområdet, og konstaterer, at EU 2020 kan fungere som en effektiv ramme for gennemførelsen og styrkelsen af strategien for Østersøområdet;\n5. er overbevist om, at strategiens nye samarbejdsrammer, der er baseret på principperne om en integreret tilgang, vil skabe mulighed for en mere rationel og effektiv udnyttelse af de finansielle ressourcer, som står til rådighed til miljøbeskyttelse og udvikling af Østersøområdet fra såvel EU-fonde, nationale fonde og forskellige finansieringsinstitutter;\n6. henleder opmærksomheden på de uligheder, der findes med hensyn til økonomisk udvikling og innovation i Østersøområdet, og på behovet for at styrke potentialet overalt, herunder i de højtudviklede regioner, da disse kan bidrage til at fremme udviklingen i de dårligst stillede regioner; betoner behovet for at fremme nye områder med udviklings- og innovationspotentiale og udnytte den merværdi, som strategien for Østersøområdet og andre fremtidige makroregioner skaber, til at etablere et højt synerginiveau, som kan bidrage til at udligne de eksisterende uligheder, så der skabes et område med fælles velstand og høj konkurrenceevne, hvilket er afgørende for at imødegå udfordringerne ved en aldrende befolkning og nye globaliseringsmønstre;\n7. lægger vægt på, at den hurtige og konsekvente gennemførelse af de gældende EU-retsakter til styrkelse af det indre marked, som f.eks. servicedirektivet, er nødvendig for at gøre Østersøregionen mere attraktiv som et økonomisk område;\n8. opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at udnytte de strukturmidler, der er tilgængelige for perioden 2007-2013 for at sikre størst mulig opbakning til strategien, især til at bidrage til jobskabelse og økonomisk vækst i de områder, der er hårdest ramt af den økonomiske krise, og henstiller samtidig, at der foretages ændringer af de operationelle programmer i indeværende programmeringsperiode, hvor det er relevant; fremhæver, at udnyttelse af regionernes særlige karakteristika kunne føre til en langt mere effektiv anvendelse af strukturfondene og skabe merværdi på regionalt plan;\n9. noterer sig, at den globale finansielle og økonomiske krise har haft stor indvirkning på alle lande i området, særlig de baltiske lande; opfordrer alle aktører til at fastholde deres engagement i EU's strategi for Østersøområdet på trods af krisen;\n10. mener, at alle tiltag, der iværksættes i forbindelse med sektorpolitikker med en territorial dimension, herunder den fælles landbrugspolitik, fiskeripolitik, transportpolitik, industripolitik, forskningspolitik og en sammenhængende infrastrukturpolitik samt en kombination af de tilgængelige midler, der er afsat til fælles fastsatte mål i et givet område, udgør væsentlige forudsætninger for strategiens succes og gennemførelsen af de ambitiøse målsætninger i de efterfølgende makroregionale strategier; understreger i denne forbindelse, at der bør foretages et eftersyn af politikkerne i relation til de nye udfordringer, at der bør etableres en passende ramme på EU-plan, og at det bør fastlægges, hvorledes denne ramme skal kobles sammen med eksisterende nationale og lokale strukturer;\n11. mener, at strategiens territoriale dimension kan bidrage til udvikling og konkretisering af idéen om territorial samhørighed, som Lissabontraktaten ligestiller med økonomisk og social samhørighed; opfordrer med dette mål for øje Kommissionen til at indgå i en aktiv dialog om EU's makroregionale politikkers rolle og virkning efter 2013;\n12. tilskynder til fastsættelse af særlige bestemmelser i forbindelse med den forestående almene forordning om strukturfonde på grundlag af bestemmelser om territorialt samarbejde, som er klare og tager hensyn til de forskellige administrative kulturer og ikke pålægger modtagerne yderligere administrative byrder, med henblik på at styrke samarbejdet mellem staterne og regionerne og udvikle nye fælles handlingsstrategier, som kan øge regionernes tiltrækningskraft på europæisk og nationalt plan og siden fungere som en model for tværnationalt samarbejde;\n13. gør opmærksom på, at strategien for Østersøområdet skal opfattes som en proces, hvor principperne for tiltag og samarbejde hele tiden udvikles, hvilket gør det nødvendigt at ajourføre strategien, og at det overordnede mål er at finde optimale mekanismer, som kan overføres til efterfølgende makroregionale strategier; understreger i denne sammenhæng betydningen af at indsamle, sammenfatte og fremme vellykkede initiativer og deres resultater; støtter Kommissionens plan om at oprette en database over bedste praksis med henblik på at udnytte denne praksis i forbindelse med udarbejdelsen af efterfølgende makroregionale strategier;\n14. mener, at det territoriale samarbejde, som er udviklet inden for rammerne af strategien for makroregioner, kan bidrage til en betydelig styrkelse af integrationsprocessen via en øget inddragelse af civilsamfundet i beslutningstagningsprocessen og gennemførelsen af konkrete tiltag; henstiller i denne forbindelse, at der indføres sociale, økonomiske, kulturelle, uddannelses- og turismerelaterede elementer i de makroregionale strategier; anser det ligeledes for vigtigt at promovere makroregionale strategier ved at oprette europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) for at styrke det lokale civilsamfunds deltagelse og nærhedsprincippet;\n15. understreger betydningen af fortsat at fremme udviklingen af kultur, uddannelse samt forskning og innovation, og opfordrer medlemsstaterne til at styrke samarbejdet især på sidstnævnte område; anerkender, at samarbejde på uddannelsesområdet kan være meget hensigtsmæssigt, men at kompetencen på dette område bør forblive hos medlemsstaterne; henstiller, at den strategiske tilgang og langtidsplanlægning med hensyn til makroregionerne styrkes;\n16. fremhæver med subsidiaritetsprincippet som ledetråd og i erkendelse af det store potentiale ved samarbejde på lokalt og regionalt plan den store værdi af at skabe en effektiv samarbejdsstruktur på flere niveauer gennem fremme af sektorpartnerskaber med regelmæssige møder mellem de ansvarlige politiske beslutningstagere, som vil styrke det ansvar, de forskellige partnere deler, samtidig med at medlemsstaternes og regionernes organisatoriske suverænitet bevares; opfordrer i denne henseende til, at de grænseoverskridende samarbejdsmekanismer på lokalt og regionalt plan forbedres, udvikles og styrkes;\n17. understreger, at den nye makroregionale ramme for samarbejde er præget af en stærk »top-down«-tilgang, som medlemsstaterne spiller en afgørende rolle i udviklingen af, og at de danner et nyt forvaltningsniveau; mener, at det inden for rammerne af denne nye samarbejdsmodel bør sikres, at de perifere regioners naturbetingede ulemper omdannes til fordele og muligheder, og at udviklingen af disse regioner fremmes;\n18. mener, at makroregioner kombinerer potentialet for optimering af reaktionerne på de udfordringer, som opstår i et givet område, med chancen for at udnytte hvert enkelt områdes særlige muligheder og ressourcer på en virkningsfuld og effektiv måde;\n19. anmoder Kommissionen om at analysere de første resultater af og erfaringer fra gennemførelsen af strategien for Østersøområdet, da de kan bidrage til udpegning af mulige finansieringskilder og -metoder i forbindelse med makroregionale strategier, og desuden anvende eksemplet fra denne strategi som et pilotprojekt for andre makroregionale strategier til at påvise deres funktionalitet; understreger imidlertid, at udviklingen af makroregioner i alt væsentligt er en supplerende foranstaltning, som ikke har til formål at erstatte EU-finansiering af de enkelte lokale og regionale programmer som en prioritet for finansiering;\n20. bemærker, at gennemførelsen af Østersøstrategien indtil nu er sket i et meget langsomt tempo; mener, at de bevillinger, der er øremærket på EU's budget for 2010, kan anvendes til at forbedre gennemførelsen; beklager derfor, at disse bevillinger stadig ikke er blevet udbetalt, og minder Kommissionen om, hvor vigtigt det er så hurtigt som muligt at tildele disse penge til formål, der er i tråd med målene i Østersøstrategien;\n21. gør af hensyn til fremtidige strategier for makroregioner opmærksom på, at Kommissionen må finde frem til en løsning på spørgsmålet om, hvilke ressourcer der er nødvendige for at kunne håndtere disse strategier i forhold til de territoriale realiteter i de pågældende regioner og bidrage med nye idéer til emner af europæisk interesse for de deltagende medlemsstater samt hjælpe dem med at udarbejde en strategi; opfordrer Kommissionen til at føre tilsyn med gennemførelsen af disse strategier ved at fungere som koordinator, revurdere nye prioriteringer og afsætte tilstrækkelige ressourcer i henhold til de særlige behov og ekspertisekrav og dermed undgå dobbeltarbejde;\n22. opfordrer Kommissionen til som følge af behovet for at gennemføre en midtvejsanalyse af gennemførelsen af strategien for Østersøområdet at udarbejde konkrete instrumenter og kriterier for projektevaluering, som er baseret på sammenlignelige indikatorer;\n23. opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og sine egne medlemmer til at tage stilling til, hvordan de makroregionale politikker skal udformes, hvordan disse politikker kan behandles jævnbyrdigt (som separate programmer eller inden for rammerne af samhørighedspolitikken), hvem der skal gennemføre dem, samt hvordan og med hvilke midler de skal finansieres for ikke at skabe unødig fordobling og fragmentering af finansieringen fra EU, navnlig i forbindelse med EU 2020-strategien, EU's budgetrevision og debatten om den fremtidige samhørighedspolitik;\n24. understreger, at makroregionernes europæiske merværdi ligger i større samarbejde mellem stater og regioner, hvorfor programmerne for europæisk territorialt samarbejde vedrørende grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde er et vigtigt element i gennemførelsen af målene for makroregioner; foreslår desuden, at strategien for Østersøområdet bør betragtes som en EU-strategi, der er baseret på flere EU-politikker, som har en fastsat tidsramme og fastsatte mål; foreslår, at strategien på grund af sin horisontale karakter behandles som makroregional, og at koordineringen heraf anbringes under regionalpolitik;\n25. mener, at udviklingen af større strategier, som f.eks. makroregionale strategier, bør bidrage til at udbygge den politiske betydning af det lokale og regionale plan i gennemførelsen af EU's politikker mere generelt;\n26. opfordrer inden for rammerne af strategien for Østersøområdet og andre efterfølgende makroregionale strategier til en styrkelse af forholdet mellem EU og landene uden for EU, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af større projekter med betydelige miljømæssige følger; opfordrer endvidere til samarbejde mellem EU og landene uden for EU med henblik på styrkelse af sikkerheden i området og støtte til bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet;\n27. gør opmærksom på behovet for at søge større samarbejde især mellem Rusland og Belarus og de baltiske lande i opbygningen af energinettet og med dette mål for øje at drage større fordel af energidialogen mellem EU og Rusland, hvilket samtidig ville åbne muligheder for at inddrage Rusland i Østersøstrategien; forventer, at alle aktører omkring Østersøen tilslutter sig de internationale aftaler, såsom Espookonventionen og Helsingforskonventionen, at de overholder retningslinjerne fra Helsingforskommissionen (Helcom) og samarbejder inden for disse rammer;\n28. opfordrer Kommissionen til at gennemføre effektivt samarbejde og effektiv samordning med Helcom og medlemsstaterne i Østersøområdet for at sikre en klar fordeling af opgaver og ansvar, for så vidt angår gennemførelsen af Helcoms handlingsplan for Østersøen fra 2007 og den ovennævnte EU-strategi og handlingsplan, og således sikre en effektiv samlet strategi for området;\n29. fremhæver i særlig grad situationen for enklaven Kaliningrad Oblast, der er omgrænset af EU-medlemsstater; understreger behovet for at fremme den sociale og økonomiske udvikling i dette område som en »gateway«-region eller et »pilotregion« for tættere forbindelser mellem EU og Rusland med inddragelse af ngo'er, uddannelses- og kulturinstitutioner samt lokale og regionale myndigheder;\n30. mener, at den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale med Rusland bør tage højde for samarbejdet i Østersøområdet; glæder sig over de bestræbelser, som Kommissionen og medlemsstaterne i regionen har gjort for at samarbejde med Rusland på en lang række områder, såsom transportforbindelser, turisme, grænseoverskridende sundhedstrusler, miljøbeskyttelse og tilpasning til klimaforandringerne, miljøspørgsmål, told, grænsekontrol og især energispørgsmål; mener, at EU's og Ruslands fælles rum udgør en værdifuld ramme i denne henseende, og opfordrer Rusland til at deltage på lige fod i dette samarbejde;\n31. understreger behovet for at mindske områdets afhængighed af energi fra Rusland; glæder sig over Kommissionens udtalelse om, at der er behov for flere sammenkoblinger mellem medlemsstaterne i området og større spredning af energiforsyningerne; opfordrer i denne forbindelse til i højere grad at støtte oprettelsen af havne til flydende naturgas;\n32. mener, at for at opnå effektiv beskyttelse af miljøet og af den biologiske mangfoldighed bør der indgås aftaler med de lande uden for EU, der befinder sig i de funktionelle områder, som er berørt af strategierne, således at de kan tage del i de samme værdier, rettigheder og forpligtelser, som er indeholdt i den relevante EU-lovgivning;\n33. mener, at samarbejde i Østersøområdet bør prioriteres højt og foregå på højeste politiske plan med stats- og regeringscheferne, da det er af afgørende betydning for at fremme samarbejdet mellem Østersølandene og sikre, at de politiske ambitioner føres ud i livet; ser frem til at se regelmæssige møder mellem stats- og regeringscheferne i Østersøområdet med henblik på at opnå dette;\nMiljø- og energiaspekter\n34. understreger behovet for at foretage en vurdering af de miljømæssige virkninger af energiinfrastrukturprojekter (planlagte projekter såvel som projekter, der er under opførelse), som især tager hensyn til internationale konventioner; opfordrer Kommissionen til at udforme en passende handlingsplan i tilfælde af tekniske uheld og andre mulige katastrofer, som også indeholder instrukser om, hvorledes sådanne hændelser skal gribes an ud fra et økonomisk synspunkt; understreger, at denne fremgangsmåde bør følges i forbindelse med senere projekter, således at sikkerheden, miljøet og betingelserne for skibstransport i de lande omkring Østersøen, som deltager i fremtidige makroregionale strategier, ikke bringes i fare; mener, at det af hensyn til en bæredygtig udvikling og grøn vækst er vigtigt at opnå en stærk miljøbeskyttelse i alle makroregioner og samme grad af opmærksomhed på miljøbeskyttelse, rejseaspekter og andre aspekter;\n35. fremhæver behovet for at oprette et miljøovervågningscenter for Østersøen, et alarmsystem for ulykker og alvorlig grænseoverskridende forurening samt en fælles beredskabsstyrke til at agere i sådanne situationer;\n36. gør opmærksom på den strategiske betydning af Østersøområdet for udviklingen af fælles projekter vedrørende energiinfrastruktur, som øger spredningen af energiproduktionen og -forsyningen, med særlig vægt på projekter om vedvarende energi, fra f.eks. vindmølleparker (land- eller havbaserede), geotermiske energianlæg eller biogasanlæg, som udnytter den biobrændsel, der er til rådighed i regionen;\n37. henleder opmærksomheden på det effektive samarbejde, som allerede er opnået i energi- og klimasektoren mellem Østersørådet og Nordisk Råd i forbindelse med den nordlige dimension;\n38. understreger, at EU-landene i betragtning af den påtænkte udvidelse af udnyttelsen af kernekraft i Østersøområdet skal overholde meget strenge sikkerheds- og miløjøstandarder, og at Kommissionen skal føre tilsyn med og overvåge, om den samme fremgangsmåde og de samme konventioner følges i nabolandene, især i de lande, som planlægger at opføre atomkraftværker nær EU's ydre grænser;\n39. understreger behovet for, at EU og dens medlemsstater omkring Østersøen hurtigst muligt tager fat på de alvorlige miljøproblemer, som påvirker regionen, herunder først og fremmest eutrofiering, følgerne af farlige stoffer, som aflejres på havbunden, og trusler mod havets biologiske mangfoldighed, under særlig hensyntagen til truede fiskebestande; minder om, at Østersøen er et af de mest forurenede havområder i verden;\n40. understreger behovet for at indføre en fælles metode for alle medlemsstater til udarbejdelse af en fortegnelse over kilder til forurening og en plan for gradvis udryddelse af disse;\n41. glæder sig over, at miljømæssig bæredygtighed integreres som en central søjle i EU-strategien for Østersøområdet og den vejledende handlingsplan;\n42. er af den opfattelse, at en af de alvorligste hindringer for at virkeliggøre målsætningen i Østersøstrategien er manglen på sammenhæng med andre politikområder inden for EU, såsom den fælles landbrugspolitik, som forværrer eutrofieringen, og den fælles fiskeripolitik, som ikke er miljømæssigt bæredygtig; mener, at reformer af hhv. den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik skal gennemføres på en sådan måde, at de bidrager til at opfylde målsætningen om, at Østersøen skal være miljømæssigt bæredygtig;\nTransport- og turismeaspekter\n43. understreger, at der må gøres en prioriteret indsats for at skabe et effektivt og miljøvenligt kommunikations- og transportnetværk, omfattende hav og land (idet nettet for godstransport til søs tildeles en hovedrolle), som rettidigt kan foregribe og håndtere nuværende og kommende udfordringer, under hensyntagen til bestemmelserne i den opdaterede udgave af Natura 2000-dokumentet og med særlig vægt på forbindelserne mellem Østersøområdet og andre europæiske regioner via korridoren mellem Østersøen og Adriaterhavet og den centraleuropæiske transportkorridor;\n44. vurderer, at bedre forbindelser med alle former for transportmidler vil være et væsentligt bidrag til udviklingen af en stærkere og mere sammenhængende økonomi i Østersøområdet;\n45. understreger den særlige situation for de baltiske lande, som for størstedelens vedkommende endnu ikke er integreret i det europæiske transportnet; mener, at denne strategi bl.a. bør bidrage til at afhjælpe manglerne i form af utilstrækkelig infrastruktur, ringe tilgængelighed og lav interoperabilitet mellem de forskellige nationale transportnet, som skyldes forskellige tekniske systemer og bureaukratiske hindringer, med henblik på at udvikle et omfattende multimodalt transportsystem i hele Østersøområdet;\n46. understreger betydningen af at integrere Østersøområdet yderligere i TEN-T-prioriteterne, især med hensyn til motorveje til søs (TEN-T 21), udvidelsen af jernbaneaksen fra Berlin til Østersøkysten (TEN-T 1), forbedring af jernbaneaksen fra Berlin til Østersøkysten i sammenhæng med forbindelsen mellem Rostock og Danmark og sørge for, at opgraderingen og udnyttelsen af aksen »Rail Baltica« (TEN-T 27) fremskyndes; understreger desuden behovet for at færdiggøre forbindelserne mellem Østersøområdet og de andre europæiske regioner via korridoren mellem Østersøen og Adriaterhavet;\n47. understreger betydningen af at styrke Østersøområdets transportkapacitet mod øst, især med henblik på at fremme interoperabilitet af transportsystemer, navnlig for jernbanetransport, og at sørge for en hurtigere godstransit ved EU's grænser;\n48. mener, at forbindelserne mellem havne og områder inde i landet, herunder ad de indre vandveje, skal prioriteres for at sikre, at hele området kan drage fordel af væksten inden for godstransport til søs;\n49. fremhæver i denne forbindelse behovet for en effektiv koordinering på tværs af grænserne og samarbejde mellem jernbaneselskaber, søhavne, havne ved indre vandveje, terminaler i oplandet og logistikparker for at udvikle et mere bæredygtigt kombineret transportsystem;\n50. understreger betydningen af nærskibsfart i Østersøområdet og nærskibsfartens bidrag til et effektivt miljøvenligt transportnet; påpeger, at nærskibstrafikkens konkurrenceevne bør fremmes for at sikre en effektiv udnyttelse af havet; anser det derfor for nødvendigt, at Kommissionen hurtigst muligt og senest inden udgangen af 2010 forelægger Europa-Parlamentet en konsekvensanalyse af virkningerne af det reviderede bilag VI til Marpolkonventionen, hvormed der fastsættes en grænseværdi for svovlindholdet i skibsbrændstof på 0,1 % med virkning fra 2015 i de områder af Nordsøen og Østersøen, hvor der foretages overvågning af svovlemissioner;\n51. bifalder integrationen i Kommissionens handlingsplan af målsætningen om at forvandle Østersøområdet til en modelregion for miljøvenlig skibsfart og en førende region på verdensplan inden for maritim sikkerhed; betragter disse målsætninger som altafgørende for opretholdelsen og videreudviklingen af områdets turismepotentiale;\n52. erkender behovet for specifikke foranstaltninger for at bidrage til at opfylde denne målsætning, herunder relevant anvendelse af lodser eller søfolk med dokumenteret erfaring fra de vanskeligste stræder og havne og etablering af pålidelige økonomiske ordninger til forskning inden for og udvikling af bæredygtig skibsfart;\n53. er bevidst om Østersøområdets særlige geografiske beliggenhed, som muliggør en mere aktiv udvikling af forbindelserne mellem EU-lande og tilgrænsende nabolande, og fremhæver betydningen af turismen for den regionale økonomi og mulighederne for udvidelse heraf; glæder sig over den erklæring, der blev vedtaget på det andet forum om turisme i Østersøområdet, der handlede om fælles markedsføringstiltag, bestræbelser på at finde nye internationale markeder og udvikling af infrastrukturer;\n54. understreger, at hansestæderne i Østersøområdet har stor tiltrækningskraft, hvilket giver en enestående mulighed for bæredygtig turisme; støtter endvidere fremme af cykelturisme på tværs af grænserne, hvilket både vil være til gavn for miljøet og for små og mellemstore virksomheder;\n55. vurderer, at temaer som vandsport-, wellness- og kurturisme, kulturarv og -landskaber repræsenterer store muligheder for at udvikle områdets profil som turistdestination; understreger derfor behovet for at beskytte de naturlige kystområder, landskaberne og kulturarven, da disse er en afgørende faktor for i fremtiden at sikre en bæredygtig økonomi i Østersøområdet;\n56. mener, at bedre transportforbindelser og fjernelse af flaskehalse ligeledes er vigtige; bemærker, at man med denne strategi kan løse problemer i forbindelse med grænsepassage ved EU's østlige grænse til Den Russiske Føderation, hvor der opstår lange lastbilkøer til skade for miljøet, den sociale stabilitet, trafiksikkerheden og chaufførernes sikkerhed, så der derved kan sikres en problemfri godstransport gennem Østersøområdet;\n57. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de nationale parlamenter og regeringerne i Den Russiske Føderation, Belarus og Norge.\n(1) EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 3.\n(2) EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 330.


ÅRSSKRIFT. UdgIveT af elevforeningen. Nordjyllands Landbrugsskole - PDF\nÅRSSKRIFT. UdgIveT af elevforeningen. Nordjyllands Landbrugsskole\nDownload "ÅRSSKRIFT. UdgIveT af elevforeningen. Nordjyllands Landbrugsskole"\n1 ÅRSSKRIFT UdgIveT af elevforeningen Nordjyllands Landbrugsskole LUNdbæK 2011\n2 ÅRSSKRIFT Udgivet af elevforeningen Nordjyllands Landbrugsskole Lundbæk 2011 Sats og tryk: degngrafisk.dk 1\n3 2 Året i billeder 2011\n4 Indholdsfortegnelse Skoleåret En kort analyse Elevforeningens årsfest...9 Ungdomskontoret på Lundbæk Grundforløbet...11 Min første dag på Lundbæk HF HF. i Californien New Zealand Fra Thy til Australien Fuld fart frem Økologidage på NJYLLS GF erne i husdyrpraktik Sådan kan det gå...24 Virksomhedsledere i Bruxelles Da Agro40 var i Sverige...27 Det nye hus Rumæniens tur HF Man skal holde hvad man lover Morten Korch aften Dykker aften Turen går til USA HF. i Italien HF. Turen går til Prag DM i dyrevelfærd Madlavning som valgfag Jubilarer...42 Personalefotos...44 Afgangselever Året der gik i elevforeningen Arrangementer i elevforeningen.. 49 Regnskab Elevforeningens bestyrelse Bestyrelsen på NJYLLS Agro40 på Mosbjerg Elev aften med fart på Elevliste\n5 Skoleåret Hvor har vi haft et dejligt vejr i november! Sommerens og høstens regn blev afløst af en vindstille tør november. Det har vi trængt til længe efter den nok mest kaotiske høst og såning af vintersæd i årevis. Vi trænger til på mange måder at få lidt medvind i erhvervet, ikke kun i bogstavelig forstand, men også i overført betydning. Krisen kradser i samfundet og dermed selvfølgelig også i landbruget. Jeg vil ikke komme ind på de nærmere forhold omkring krisen, men blot konstatere at sælgerne af landbrug ikke kan finde købere, der er i stand til at finansiere købet eller ønsker at løbe den store risiko som selvstændig. Situationen er fortsat fastlåst med det resultat til følge, at der går mange unge veluddannede landmænd, som ikke udnytter deres potentiale, som fødevareproducenter, samtidigt med at der er mange seniorlandmænd, som gerne vil forlade erhvervet. Situationen er fastlåst, hvilket er uheldigt for dynamikken i erhvervet og i samfundet. Jeg anser faktisk generationsskifte problematikken som et af de største problemer for landbruget, og som landbrugsskoleforstander er det frustrerende at se, at det fantastiske produkt vi leverer på landbrugsskolen i form af veluddannede landmænd ikke får den start i erhvervet, som de kunne ønske sig. Der er tre spørgsmål, som jeg ofte bliver stillet. Det ene er: Hvor mange af de elever du optager på skolen bliver landmænd? Svaret er at det bliver langt de fleste. Frafaldet i landbrugsuddannelsen er lille set i forholdt til andre erhvervsuddannelser. Det kan praktiklandmændene og landbrugsskolerne være stolte af! Hvis spørgerne mener, hvor mange der så bliver ejere af et landbrug, så er svaret anderledes, for det er kun i størrelsesordenen 20 % af de elever der starter på uddannelsen som senere bliver ejere. Langt de fleste bliver lønmodtagere i landbruget eller i et af landbrugets følgeerhverv. Det andet spørgsmål jeg ofte bliver stillet er: Hvorfor er der fortsat så stor tilgang i landmandsuddannelsen - underforstået hvad vil de unge i et erhverv i krise og i et erhverv der hele tiden kritiseres af omverdenen og ofte er i mediernes søgelys? Et ungt menneske på 16 år tænker ikke i kriser og negativ medieomtale. Der er ikke mange unge som følger med i de medier, som vi ældre følger. De unge opfatter landbruget som et frit erhverv, hvor man også som ganske ung lærer at tage ansvar for produktions dyr og natur. De oplever arbejdspladserne på landet som fleksible med en afvekslende arbejdsdag. De unge forholder sig også til, at landbruget i omverdenens øjne fylder meget, som f.eks. i trafikken og påvirkning af miljøet. Det tredje spørgsmål som jeg altid bliver stillet er: Hvordan går det på Lundbæk? Det korte svar er at det går godt! Et fyldestgørende svar følger: Regnskabsåret blev helt fantastisk. Da skolens økonomiske grundlag i altovervejende grad er afhængig af elevtallet og taxametertilskuddet - tilskud pr. elev. Elevtallet på landmandsuddannelserne var i 2010 på næsten 200. Dertil kommer så over kursusdage på efteruddannelse. I alt et årselevtal på over 250. Det siger sig selv, at der kan stilles spørgsmål til om en skole skal generere store overskud. Det blev der også. P-4 Nordjylland tog spørgsmålet op. Mit svar på spørgsmålet er, at en god sund økonomi altid kommer eleverne og de ansatte til gode. På Lundbæk er der ikke stramme budgetter på indkøb af f.eks. mad til elever eller på materialer til undervisning. Der er heller ikke stramme budgetter med hensyn til brug af eksperter i undervisningen eller på elevaktiviteter og ud- 4\n6 styr. Mangler vi en traktor eller computere, så køber vi og betaler. Grundforløbseleverne og hovedforløbseleverne bliver undervist i 34 lektioner om ugen. Elever på lederuddannelserne bliver undervist 30 timer om ugen. Hele undervisningstaxametret og lidt til bliver anvendt til undervisning! Et meget synligt bevis på at et godt resultat kommer eleverne til gode er en helt ny fløj med elevværelser klar til indflytning. I samtlige klasseværelser er der nye smartboards og i spisesalen er der sat nyt inventar ind.. Skolens brugere har i høj grad glæde af skolens meget lave finansielle omkostninger, og at kapacitetsudnyttelsen er helt i top! Skolens drift er selvfølgelig et resultat af de værdier og holdninge, som præger skolen i dagligdagen. Læs Kitty Denckers indlæg andet steds i årsskriftet. Året 2011 er en fortsættelse af Elevtal og ansatte bliver også et godt år. Elevtallet på landmandsuddannelserne bliver over 200. Desværre rammes vi af ændrede udbudsregler på efteruddannelsesområdet, hvilket betyder at efteruddannelsesaktiviteten halveres. Interessen er stadigvæk stor blandt folkeskolernes afgangsklasser, så vi forventer en pæn tilgang til erhvervet i de nærmeste år. Elevtal: Brobygning + Intro Agro Egu...12 Grundforløb s hovedforløb hovedforløb Produktionsledere Virksomhedsledere...21 Agrarøkonomer...7 Efteruddannelse kursusdage Nordjyllands Landbrugsskole, årselever\n7 Hvert år uddeler Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab og Fødevareøkonomisk Institut, KU-LIFE i samarbejde med Nordea Bank A/S tre Virksomhedslederpriser. Virksomhedslederpriserne uddeles på grundlag af de eksamensopgaver, som de studerende på landets landbrugsskoler udarbejder som afslutning på Virksomhedslederuddannelsen. I år gik 1. prisen Maria Fristrup Nielsen som er agrarøkonom fra Nordjyllands Landbrugsskole. Prisen blev uddelt i forbindelse med en økonomikonference afholdt i Odense. Nykredits jubilæumslegat 2011 gik til Thomas Thelle Rasmussen. Virksomhedsleder fra Nordjyllands Landbrugsskole. På Nordjyllands Landbrugsskole er vi stolte af, at vi kan tiltrække elever og studerende som har lyst og evner til at tilegne sig viden om fødevareproduktion, og at omverdenen bemærker det. Sekretær Mona Stensig er nu tilbage efter barselorlov. Hanne Hedegaard, som var barselsvikar for Mona, har vi fastansat som vejleder. Hanne skal fortsat delvist arbejde i Landbonord. Køkkenassistent Anne Lund er på barsel. Køkkenassistent Else Marie Nielsen er vikar for Anne. Afslutning Tak til alle, der yder en indsats for at skoledriften på Lundbæk fungerer til stor glæde for elever, ansatte og erhverv. Glædelig jul og godt nytår. Niels Quist-Jensen, forstander 6\n8 En kort analyse af ledelsesstilen og ledelsesprocessen på Nordjyllands Landbrugsskole Kitty Dencker, erhvervspsykolog Bestyrelsen og ledelsen på landbrugsskolen har helt bevidst taget stilling til centralisering eller decentralisering, nærhed eller stordrift. Der er truffet beslutning om decentralisering og nærhed med åbenhed overfor omverdenen og mulige samarbejdsmuligheder med andre undervisningsinstitutioner i området. Lærere såvel som elever nuværende som tidligere taler om Lundbæk-ånden. Den er angiveligt forbundet med ovennævnte valg. Der er decentralisering og nærhed i skolens aktiviteter, og de ansatte på stedet forholder sig direkte til de enkelte elever og de aktiviteter, som de er involveret i. Det gælder såvel i undervisningen som i de mere sociale aktiviteter: spisning morgen, middag og aften. Skolen er jo netop også en kostskole med grill, fiskeri i voldgraven, høstfest og andre festligheder m.m. Og så er der elevernes torsdagscafé, som holder åbent en aften om ugen. Naturligvis er der også her en medarbejder på vagt, som sørger for at der bliver lukket og slukket, samt at eleverne også her udviser en passende adfærd. Overordnet kan siges, at skolen fungerer med en situationsbestemt ledelse ud fra stærke principper om fællesskab, ansvar, faglighed, tryghed og socialt liv. Ledelsesformen er kendetegnet ved et talent for at navigere i kaos. Dette sat i modsætning til at få styr på kaos. Og muligvis er netop dette talent en stærkt medvirkende årsag til, at skolen oplever fremgang og har gjort det i rigtig mange år. Talentet indebærer en omstillingsevne, også i forhold til et skift i elevsammensætningen. Eleverne kommer ikke længere som en given ting med forudsætninger fra en opvækst i landbruget. Ligesom niveauet rent fagligt og socialt kan variere rimeligt meget. Men alle møder de et klart princip: Her gør vi det, som vi siger, at vi gør. Og det gælder alle. De fundamentale principper på skolen er ikke til diskussion, herunder at eleverne møder troværdige voksne og konsekvens; faste spisetider, som skal overholdes; man møder til tiden, såvel i undervisning som til spisning. Konflikter håndteres direkte i forhold til eleven/eleverne ud fra en holdning til unge mennesker her og nu, men også med et klart blik for deres fremtid. Ovenstående ledelsesstil og ledelsesproces drives af såvel ledelse som medarbejdere. Medarbejdere bliver her typisk i årevis, givetvis fordi der også for dem hersker frihed under ansvar. Helt i skolens ånd diskuteres holdninger og principper i forhold til konkrete forhold i dagligdagen og i pædagogikken, men altid med sans for skolens ståsted og geografiske placering. Det skal tilføjes, at ledelsesstilen er præget af vedholdenhed, forstået således, at ledelsen har afholdt sig fra smarte tilgange og op-i-tiden-strømninger indenfor ledelse og organisationsudvikling. Der bliver lyttet og taget ind, men der er ikke grobund for hurtige fix og smarte løsninger. Det er det lange seje træk, der tæller. Hvilket selvsagt stiller såvel etiske som moralske krav til alle skolens ansatte, da Lundbæk-ånden skal afspejle sig i de handlinger, som rent faktisk kan ses og mærkes. Ord alene gør det ikke. Der eksisterer på skolen følgende værdier: Åbenhed Skolen har åbne rum og åbne strukturer også i forhold til beslutninger i konkrete situationer. Det forudsætter, at såvel elever som medarbejdere står ved egne handlinger og egne valg i konkrete situationer. Samt at den enkelte er villig til at forklare sine motiver og intentioner. Åbenhed gælder også samspillet mellem elever; mellem elever og medarbej- 7\n9 dere; mellem medarbejdere; mellem medarbejdere og ledelse. Åbenhed betyder ikke, at alt er tilladt og i orden. Adfærd, som skader fællesskabet og/eller enkeltpersoner vil ikke blive accepteret. Det betyder, at mobning, sladder og krogsnak ikke er i orden. Når der opstår kontroverser mellem mennesker, er det selvfølgeligt, at man går direkte til den, det handler om og ikke sætter gang i rygter og sladder via tredjemand. Dette gælder såvel elever som medarbejdere. Ansvarlighed Såvel elever som medarbejdere kan og skal tage ansvar for egne handlinger og valg. Udgangspunktet er, at alle også vil. Det gælder for egne bidrag til det fællesskab, som skolen er og egne bidrag til det samspil, som sikrer, at alle kan være her. Ansvarlighed betyder også, at den enkelte elev selv tager initiativ til at skaffe sig den viden, som uddannelsen lægger op til. Ligesom ansvarlighed medfører, at praktikophold behandles seriøst og pligtopfyldende. Ansvarlighed betyder også, at den enkelte lærer er opmærksom på, at opgaver og tilbagemeldinger til elever sker i forhold til aftaler. Ligesom den enkelte lærer er opmærksom på, at vedkommende indgår i et samlet team, hvor den enkeltes bidrag betyder noget. Faglighed Opgaven for alle på Lundbæk er at medvirke til, at skolen fungerer som et læringsmiljø. Her er alle medarbejdere vigtige medspillere og bidrager hver især til, at hverdagen for alle glider med humor og fleksibilitet og med fokus på, at Lundbæk er en uddannelsesinstitution, hvor faglighed på alle fronter er i fokus. Det sociale liv spiller en væsentlig rolle for indlæringen, og kostskoleformen giver et særligt socialt liv, fordi mange er sammen døgnet rundt. Det betyder, at der også skal være faglighed omkring det sociale liv. Dog skal der hele tiden være fokus på, at Lundbæk er en uddannelsesinstituion, og ikke et socialpædagogisk opholdssted. Faglighed er på alle områder en nødvendighed og den væsentligste grund til, at alle er her. Det gælder fra rengøring, køkken, pedeller til lærere. Værdier og Dilemmaer Alle værdier er først noget værd, når de sættes på prøve i virkelighedens verden. Det gælder også værdierne på Nordjyllands Landbrugsskole. Åbenhed kommer på prøve, når elever udtaler sig til pressen om skolen. Som udgangspunkt er det forstanderen, der står for udtalelser til pressen. I alle andre tilfælde skal såvel ansatte som elever vende det med forstanderen, før de udtaler sig. Åbenhed betyder f.eks. ikke, at alle skal vide alt om, hvilke elever der har problemer. Åbenhed betyder i disse situationer, at alle gerne må vide, at der bliver taget hånd om det. Ansvarlighed betyder f.eks., at eleverne står for skolens torsdagcafé. Hjælp kan hentes og er tæt på, når det behøves. Leves der ikke op til ansvarlighed her af alle elever, så bliver der handlet konsekvent og i samråd med eleverne er torsdagscaféen nogle gange blevet lukket i en periode. Skolens ansvarlighed er på dette særlige område, at det er bedre at eleverne kan hygge sig på skolens område, så de ikke efterfølgende skal ud at køre bil eller ud at begå sig i de nærliggende byers natteliv. Faglighed betyder, at skolen ikke er et socialpædagogisk værested. Det er en uddannelsesinstitution, hvoraf følger, at der bliver stillet krav til elever og lærere om en kvalificeret indsats på det faglige område. 8\n10 Elevforeningens årsfest 9\n11 Ungdomskontoret på Lundbæk I 2008 flyttede ungdomskontoret fra Landbogården i Aalborg til Nordjyllands Landbrugsskole. 3 år er gået siden omstilling fra at være et kontor med 8 ansatte til et kontor med én ansat. Efter 3 år blev det her i sommer dog muligt at udvide med én ekstra, så det i dag er et ungdomskontor med 2 ansatte, Hanne Hedegaard, samt undertegnede. Det siger sig selv, at et kontor med 2 ansatte ikke har så mange opgaver som et med 8. Ungdomskontoret beskæftiger sig i dag med følgende opgaver: Praktikbesøg, hvor alle elever i grundforløbet besøges i det første praktikår. Elever får et besøg af ungdomskonsulenten, for at sikre elev og lærermester fungerer sammen. Under besøget afklares eventuelle spørgsmål og uklarheder i forhold til uddannelsen. Der tales om, hvad det er eleven skal lære i løbet af sin praktiktid inden næste skoleforløb. Heldigvis er de fleste elev/lærermesterforhold ganske uproblematiske, men i enkelte tilfælde kan der være behov for, at der findes en ny praktikplads, hvilket vi så kan være behjælpelige med. En anden opgave, der varetages af ungdomskontoret, er godkendelse af praktikpladser, hvor undertegnede fungerer som sekretær for det lokale praktikpladsudvalg, der dækker Region Nordjylland, dog ikke Mors og Thy. I forbindelse med den nye landbrugsuddannelse, der trådte i kraft i 2008, blev proceduren for godkendelse af praktikpladser også ændret. Arbejdet med godkendelser blev samlet hos Jordbrugets uddannelser i Aarhus, der foretager beslutningerne efter indstilling fra de lokale praktikpladsudvalg. De lokale udvalg kan altså indstille, om de mener, en landmand skal godkendes eller ikke, og til hvor mange elever. Ligeledes kan de indstille en landmand til fratagelse af godkendelsen, men beslutningen ligger i Aarhus. Vejledning/rådgivning af elever og lærermestre, samt ansatte og arbejdsgivere er også en opgave, vi tager os af. Indenfor vejledning og rådgivning bruges der dog absolut mest tid indenfor elev/lærermester området, men færdiguddannede og arbejdsgivere henvender sig også med mellemrum med spørgsmål om ansættelsesforhold. LandboUngdom Region Aalborg og Vendsyssel fylder en del på ungdomskontoret. De to regioner får hjælp til medlemsadministration, udarbejdelse af aktivitetsprogram, diverse sekretærfunktioner for bare at nævne nogle. I forbindelse med at ungdomskontoret i Aalborg blev flyttet til Nordjyllands Landbrugsskole, slap LandboUngdom samtidig ud af rollen som arbejdsgiver. I dag fungerer det således, at LandboUngdom køber det antal arbejdstimer, der er brug for. Det er en aftale, der fungerer rigtig godt, og som direkte kan mærkes på Landbo- Ungdoms økonomi. Der er nu igen sorte tal på bundlinjen. Set med en ungdomskonsulents øjne, har den fysiske flytning til Nordjyllands Landbrugsskole den positive sidegevinst, at der i dag er langt større kontakt til de unge i landbrugsuddannelsen, end tidligere. Det er meget vigtigt eleverne kender og er fortrolige med de personer, der skal hjælpe dem, hvis de har brug for vejledning. Vi lærer nu eleverne at kende meget tidligt i uddannelsen. Ungdomskontoret på Nordjyllands Landbrugsskole ønsker alle samarbejdsparter et godt nytår og ser frem til et nyt og spændende Eigil Poulsen Ungdomskonsulent 10\n12 Grundforløbet 11\n13 Min første dag på Lundbæk Jeg hedder Christina Trangeled og er 17 år. Jeg har valgt at gå på grundforløbet på Nordjyllands Landbrugsskole også kaldet Lundbæk, det har jeg, fordi jeg er begyndt at interessere mig meget for landbruget. Mandag den 15. august - dagen hvor alt nyt begynder. Morgenen gik med at pakke, det hele var lagt frem fra dagen før, så det var nemt at pakke de mange tasker. Det hele kom så pludseligt, tiden er fløjet at sted, jeg har ventet meget længe på, at denne dag skulle komme. Denne dag hvor man skulle pakke alt, hvad man ville få brug for hen ad vejen. Det er nu man skal stå på egne ben og lære lidt om det, der vil siges at flytte hjemmefra. Det var lidt skræmmende at tænke på i starten, men det er også en meget god ting for mig. Det hjælper én til ikke at være så knyttet til ens forældre. Jeg ser det som en udfordring her livet, det er nu, jeg skal finde mig selv, og finde ud af hvad jeg vil med min uddannelse. For mange unge tror jeg, at dette er meget svært, fordi man som ung ikke er parat til tænke på noget så seriøst som ens uddannelse og fremtid. Jeg selv ved ikke, om jeg har valgt rigtigt med henhold til uddannelse, men hvem ved det 100%, før man har prøvet det? Man skal jo tage chancer her i livet! Men altså - jeg fik pakket mine tasker færdige, og så var jeg klar til at vende næsen mod Nibe. På skolen blev jeg taget godt imod af lærerne og de kommende elever på skolen. Jeg fik pakket ud, og jeg mødte min rumbo Maja. Alle elever og forældre skulle ned og have kaffe og Niels Quist fortalte om skolens regler. Efter aftensmaden var der arrangeret orienteringsløb, vi blev delt op i hold, og så var det ellers bare at gå til Nibe og finde svarene på spørgsmålene. Der var en del brok undervejs fra drengene, de er ikke vant til at gå så langt. Drengene havde vel troet, at det at gå i skole er ren afslapning. Der blev man vist nødt til at skuffe dem! Det var nu ellers en meget sjov tur. Mit indtryk af skolen er meget positivt. Eleverne og lærerne er flinke. Mine forventninger til skolen er selvfølgelig meget store, jeg håber på at få så meget ud af skoleopholdet som overhovedet muligt, ligesom jeg vil gøre alt for at leve op til skolens forventninger til mig! Det eneste negative der er at sige om skolen er, at der ikke er nogen netdækning, men hvem skal man også i kontakt med, når man er omringet af ene søde mennesker 24/7. 12\n14 2. HF\n15 2. HF. i californien Vi startede turen lørdag d. 22/10 kl i Aalborg lufthavn. Alle mødte til tiden, dvs. vi manglede lige Gitte Larsen, der ellers havde prædiket om, hvor vigtigt det var ikke at komme for sent. Efter flyveturen var vi i San Francisco hen ad aften, og ca. 25 timer efter vi var startet i Aalborg. Vi kørte derfor direkte til hotellet, gik ud og spiste pizza sammen, hvorefter folk hver i sær måtte bekæmpe deres jetlag, som de bedst kunne. Første rigtige dag blev tilbragt i San Francisco s turistområde på havnen. Herfra sejlede vi blandt andet ud og så Alcatraz, hvor vi gik som zombier rundt med deres høretelefonguide. Bagefter fik vi lidt tid selv i San Francisco. Dagen efter var vi på det første rigtige landbrugsbesøg. Det foregik på en grønsagsfarm. Vi sluttede dagen af med at se på blomster. Da de var på vej mod en stor salgsdag, havde de skrækkelig mange blomstrende julestjerner. Et af turens højdepunkter for de fleste var de næste dage, for her var vi ude og se på kvægbedrifter. Dog lagde vi ud med at se en landbrugsskole, og de praktiske områder de opererede på (bl.a. en kødkvægsproduktion og en vinproduktion). Derefter blev det i skolens kantine bekræftet, hvorfor der er fedmeproblemer i USA. Generelt havde de meget forskelligt mad, men det eneste sted hvortil der var kø, var i frituren. Desuden havde de sodavand ad libitum. Herefter gik turen mod en John Deere forhandler, hvilket også var et højdepunkt for mange. Vi blev modtaget af en vældig flink sælger, der endda lod Lasse køre en tur i en af de store bæltetraktorer, de havde til at stå. Herefter kørte vi ud til en kvægbedrift. Det var en stor produktion ift. danske forhold. Ca malkende køer + opdræt. Blandt de mere specielle ting her på stedet var et stort solcelle-anlæg samt deres gylle-laguner. De var nemlig bygget i højden, da grundvandet stod højt. Dog var der ikke noget behov for at lave en bund i lagunerne. Sidste dag med landbrugsbesøg starter med, at vi er ude og se et appelsinpakkeri. Appelsinerne bliver plukket af mexicanske plukkehold, der flytter efter, hvor appelsinerne er klar. Til gengæld kan pakningen, og det meste af sorteringen klares mekanisk. Da vi havde set det hele, fik vi en kasse smagsprøver med videre. Næste besøg var på et slags kalvehotel, det han lavede var at tage imod daggamle småkalve og passe dem, indtil de kunne sælges videre, enten som kvier eller til opfedning. Da vi drejer ind til gården, er der en del, der er MEGET opmærksomme på dem, der kører på modsatte side af vejen og snitter majs. Vi blev kørt rundt på gården i bus, vi måtte ikke komme ud af bussen, og vi måtte slet ikke tage billeder. De havde lavet en side på facebook, hvor de selv lagde billeder op. Ejeren var nemlig bange for, at der slap forkerte billeder ud fra produktionen på ca dyr - og jeg har ikke skrevet forkert, han fik ca. 600 kalve ind hver dag. Bagefter gik vi ud af bussen og kiggede på majssnitningen, hvilket nok var dagens høj- 14\n16 depunkt. I det samme kom ejeren af maskinstationen, og han gav os lov til at køre videre hen til gården, så vi også kunne se dem lave stakken, hvilket foregik med bulldozer, for at kunne lave stakken høj nok. Til sidst skulle vi ud og se en bomuldsproduktion, hvor vi så en bomuldshøster i funktion, og dem, der ville, kunne bagefter komme op og køre med en tur. Resten af turen gik med at se og prøve nogle ting, der ikke havde så meget med landbrug at gøre. Vi var i Sequoria National Park, hvor verdens største træer vokser. Vi kom også forbi Death Valley, der er et af de laveste og varmeste steder på jorden. Turen gik også til Las Vegas, hvor vi kunne se os om på de forskellige Casinoer, og hvor vi fik et lynkursus i cowboy-jobbet, både med lassokast, ridning og håndtering af kvæg, og til sidst var der en konkurrence i sortering af kalve, hvor det bedste hold vandt en lasso. Vi sluttede vores tur i Los Angeles, hvor vi var nogle timer på Santa Monica Stranden, stedet hvor Baywatch er optaget, vi gik en tur på Hollywood Boulevard, og så skiltet oppe i bakkerne, og som det sidste punkt kom vi ind og så Universal Studios. Her kørte vi som det første med rundvisningen, hvor vi så nogle forskellige scener. Blandt andet hajen fra dødens gab og Wisteria Lane fra Desperate Housewives. Vi fik også en prøve på nogle special effects, da King Kong lige kom forbi, og smed lidt rundt med de vogne, vi sad i. Om aftenen var vi igen derinde til Horror Night i anledning af halloween. Der havde hele parken fået en virkelig gennemført ændring til gyserstil, hvor der var pyntet med lig og spindelvæv, og der gik zombier rundt og savede folk ned med motorsave. Det var virkelig en oplevelse. Det er vores opfattelse, at alle havde en rigtig god tur. Ikke mindst pga. vores fantastiske guide Charlie der havde arrangeret de forskellige besøg, og som var rigtig god til at fortælle om, de forskellige ting vi så. Hans Damtoft Jakobsen & Nikolaj Birk Nielsen 15\n17 Naturoplevelser, udfordringer og vilde aktiviteter? SÅ ER NEW ZEALAND STEDET! Det mener tre nyuddannede produktionsledere Kristian Skov, Jonas Risager og Lars Borup Thomsen, som sammen rejste til New Zealand i august måned Kristian Skov skriver: Jeg har nu været i NZ i over en måned og er kommet ned til en famille, som har et forholdsvis større kvægbrug. De har 2300 køer, der malkes i 2 forskelige malkestalde. Den ene er næsten helt ny og er en 60 plads udvendig karrusel, og den anden er kun en 54 plads udvendig karrusel og ca. 7 år gammel. Køerne er delt i 4 hold på ca. 575 køer i hvert hold. Der malkes 2 hold i hver malkestald to gange i døgnet. Der er ca. 600 hektar til afgræsning til køerne, plus kviegården som ligger 45 km væk. Hvorfor valgte jeg NZ? Fordi alle dyrene går på græs, og alle køerne kælver over en 10 ugers periode. Da jeg startede den 1/8 var der kommet ca. 200 kalve de sidste 2 uger, og det syntes jeg var helt vildt. De kiggede bare på mig og sagde, at det var da ingenting. Det fik de fuldstændig ret i, da jeg nu har været med til få 1600 kalve på 4 uger. Der er kalve over alt og køer alle vegne. Den store forskel fra det danske til NZ er helt klart at man altid er udenfor, da de ikke rigtig har nogle stalde. Alle dyrene bliver drevet rundet med en crosser, og man går aldrig. Alle medarbejdere har deres egen 2 hjulede crosser, og derudover er der flere 4 hjulede crossere samt biler, som vi bruger til alt muligt. Jeg har kørt 1000km på den første måned, det siger en del. Som sagt - man går aldrig. Jonas Risager skriver: Jeg har nu arbejdet på en New Zealandsk kvæggård i en måned. Gården ligger på syd øen og består af 650 malkekøer. Jeg er kommet i en travl tid, da alle køer på New Zealand kælver i løbet af 7 uger, så der kommer kalve hele tiden. Mit arbejde omhandler alle arbejdsopgaver på gården. I denne tid hjælper jeg især med kalvefodringen. Det er et job, som sætter ens tålmodighed på prøve, når man hver dag står med nyfødte kalve, som ikke vil drikke rundt om en mega stor suttespand. Malke stalden er en swing-over sildebenstald med plads til 36 køer i hver side. Der er ingen aftagere, så der er nok at se til, men det går hurtig, fordi vi skal hverken tørre patterne af eller malke for. Gården jeg arbejder på, er sidste år blevet kåret til New Zealands bedste og mest arbejdssikre. For at blive New Zealands bedste gård kræver det, at der er styr på både økonomien og produktionen. Så det er ikke nødvendigvis den højst ydende gård, der løber af med titlen. Arbejdssikkerhed har top prioritet på gården. Det betyder, at man får et grundigt sikkerhedskursus i alle arbejdsopgaver, man påtager sig, så det er sikkert, at alt foregår på den mest sikkerhedsforsvarlige måde. Fx bæres der altid hjelm på crosseren, som i øvrigt kun må køre 30km/t. Du går også ud af traktoren på en helt bestemt måde, så du ikke risikerer at falde, og når du kører i traktoren, er det altid med sikkerhedssele. Alt det sikkerhed skal man lige vænne sig til 16\n19 New zealand fortsat... Jeg er taget til New Zealand for at lære lidt af den måde, de driver landbrug på. Det foregår på en meget billig måde, eftersom de ikke får nogen form for støtte fra staten. Alle køerne går ude året rundt og fodres kun med græs. Det betyder, at det eneste hus (skur) vi har, er der, hvor vi malker. New Zealænderne eller kiwierne, som folk hernede fra hedder, er utrolig flinke og imødekommende. Før jeg kom her ned, var det ikke meget engelsk jeg kunne, men nu er det blevet meget bedre. Man lærer det ret hurtig, eftersom der ikke er nogle, der kan tale dansk. Det skal også siges, at det engelsk, som New Zealænderen taler, ikke er rigtigt engelsk, som vi lærer det i Danmark, så jeg tror næsten det er lige godt, hvor god man er til sproget, inden man tager af sted. Jeg er taget af sted sammen med 2 gode kammerater, som jeg har været i klasse med lige siden, vi startede på Lundbæk. De arbejder på 2 andre farme, ca. 1 times kørsel fra mig. Så vi bruger vores fri weekender sammen, og der er nok at få tiden til at gå med. New Zealand er fyldt med spændende ting at tage sige til. I denne weekend skal vi f.eks. ud at flyve i luftballon. Vi regner da også med, at vi skal prøve at springe Bungy jump. Det er der i hvert fald rige muligheder for at prøve hernede. Den sidste måned vi er her, vil vi rejse lidt rundt. Målet er at komme New Zealand rundt, men landet er ca. 7 gange så stort som Danmark. Lars Borup Thomsen skriver: Jeg arbejder på en planteavls ejendom med 250 ha rigtig god lerjord. Alt vi avler er til fremavl. Vinterhvede (Udbytte ton/ha), Vårhvede (9-10 ton/ha) Vårbyg (9-10 ton/ha), derudover har vi også radiser, kartofler, sennep og frøgræs. Der er meget tørt hernede om sommeren, og derfor vander vi meget. Om vinteren har min arbejdsgiver 4000 lam Et enormt udvalg af aktiviteter, som gør weekenderne mega sjove. til opfedning. Lammene går og afgræsser alle frøgræs marker og alle de hvede marker, der står for godt. Derudover får de nogle kål, som bliver sået efter vårbyg. De går ude fra april og til august / september, hvor de bliver slagtet. Jeg kom til New Zealand den 15. august 2011, med forår og 20 graders varme, troede jeg, men jeg blev klogere! Efter en uge kom der 30 cm sne. Når man arbejder med planteavl, er der ikke så meget at lave, når der er sne, så den første uge gik mest med vedligehold. Men hernede forsvinder sneen lige så hurtig, som den kommer, og en uge senere var vi allerede i gang med at pløje, harve og så vårbyg og vårhvede. Der er ingen tvivl om, at landmændene hernede er rigtig dygtige, men det er på en helt anden måde end hjemme i DK. New Zealænderne s slogan er: Lave omkostninger og høj driftsikkerhed. Dvs. at man køber lige så nye maskiner, traktorer og malkekarruseller som i DK, men meget billigere modeller uden alt elektronik. New Zealand er et fantastisk flot land, med ekstrem mange nationalparker, hvor der er den flotteste natur med alt fra varme kilder, jungle, bjerge, flotte sandstrande, floder, vandfald og gode skisportsteder. Er man til vilde aktiviteter som: Bungy-jump fra 134 m høj bro, river rafting, jet boating, sky diving, svømning med delfiner, se kaskelot hvaler, se sæler, flyve med luftballon, helikopter, mini fly og meget mere, der er et enormt udvalg af aktiviteter, som gør weekenderne mega sjove. Du skal tage til New Zealand, fordi du kan arbejde med alt inden for landbruget, om det er malkekøer, får, planteavl eller frilands søer. Du lærer at stå på egne ben og klare dig selv. Du lærer at snakke engelsk meget hurtigt. Og så skal du selvfølgelig vælge New Zealand, fordi der er en unik natur og masser af aktiviteter. 18\n20 fra THY Så er vi klar til at tage ud for at sætte hegn TIL AUSTRALIEN Vores dejlige bil Ja nu er det så blevet min tur til at fortælle kort om min tur til Australien. Turen startede den 26 januar, hvor jeg sammen med en af min kammerater satte mig i flyet mod Australien som ende destination. Vi rejser med et firma, som kaldes Viset Oz. Det fungerer lidt som et arbejdsbureau. Så den første uge gik på en gård, der ligger 200 km fra Brisbane. Her arbejdede vi, mens vi søgte arbejde,og efter en uge havde vi fået et job ved en kødkvægsproducent inde midt i Queensland. Han havde 3 gårde, hvor han ejede tilsammen ha. og havde kvæg. Her var arbejdet hovedsagligt kvægdrivning på motorcykel og hegnsarbejde. Derudover var der også en del arbejde med kvæget, såsom brændemærkning og kastrering. Jeg må dog indrømme, at jeg ikke brød mig om, den måde som dyrene blev behandlet på. Da dette var meget barsk. var en kæmpe oplevelse..! Efter at have arbejdet der i 3 mdr. tog jeg videre til en anden farm. Her var det planteproduktion, som for det meste var hvede. Her stod arbejdet meget på såning og ellers alt forefaldende arbejde på gården. Men efter at have arbejdet i et halvt år var tiden inde til et road trip. Her tilbagelagde vi over km, hvor vi kørte hele vejen langs kysten og op til Darwin. Dette var en kæmpe oplevelse, hvor jeg fik en masse nye indtryk både af landet, men også af befolkningen og alle andre, der rejste rundt i landet. Men ellers vil jeg sige, at de 8 mdr., jeg var af sted, gik meget, meget hurtigt, og jeg helt sikkert har fået noget med, som jeg vil huske i resten af mit liv. Thorning Dissing 19


Tunnel Hoppekids construction - tunnel til leg i børneværelset eller som sovehule\nHoppekids construction sovetunnel til sengen.\nTunnelen er ekstra forstærket i toppen med en træ stiver.\nBunden i tunnelen er lavet i quiltet stof med filt indlæg.\nHøjde: 73 cm (HUSK at checke om der er plads til den)\nDette er kun et forhæng.\nForhæng, Construction til mellemhøj seng - Hoppekids VÆLG STØRRELSE\nPudesæt 2 stk, Construction 60x35 cm - Hoppekids\nFlot construction pudesæt til sengen med målene 30x65 cm fra Hoppekids.\nPasser til resten af tekstilserien Construction fra Hoppekids.\n428,00 342,40 DKK


Et år efter flystyrt: Er Sharm el-Sheikh blevet mere sikker? - politiken.dk\nEt år efter flystyrt: Er Sharm el-Sheikh blevet mere sikker?\nOmfattende sikkerhedstjek og tomme gader var virkeligheden for Daniel Skouw, der netop har været på ferie i den ’lukkede’ egyptiske badeby.\nStille. Ingen køer til restauranterne, problemer med at få et sted til håndklædet på stranden eller generelt store horder af turister. Sådan oplevede Daniel Skouw Sharm el-Sheikh, da han besøgte den egyptiske badeby i begyndelsen af oktober. Foto: Daniel Skouw\nNyheder 31. okt. 2016 kl. 07.32\nOmfattende sikkerhedskontrol i lufthavnen og checkpoints på vej ind til Sharm el-Sheikh. Det var virkeligheden for danske Daniel Skouw, da han tidligere på måneden var på ferie i den egyptiske badeby.\nSå omfattende sikkerhedsforanstaltninger har han ikke før oplevet på sine nu 10 ferier i Sharm el-Sheikh. Men virkeligheden er en anden i dag end tidligere. For den 31. oktober 2015 styrtede et russisk passagerfly ned over Sinai-halvøen. Flyet var lettet fra Sharm el-Sheikh, og mistanken kredsede hurtigt om en bombe placeret på flyet.\nDet fik en lang række lande, herunder Danmark, til at fraråde rejser til Sharm el-Sheikh. Vurderingen gik ikke på, om man som turist var sikker i selve byen, men på at de danske myndigheder ikke kunne garantere for sikkerheden i lufthavnen.


Når Novo Nordisk tirsdag holder kapitalmarkedsdag, kan der især komme fokus på GLP-1-markedet, og hvordan Novo Nordisk vinder det, vurderer analytiker i Alm. Brand Markets Michael Friis Jørgensen.\nOffentliggjort: 20.11.17 kl. 10:57\nDer er lagt op til bred gennemgang af Novo Nordisks forretnings- og udviklingsaktiviteter på selskabets kapitalmarkedsdag tirsdag, og vanen tro næppe nye finansielle målsætninger.\nDet vurderer analytiker i Alm. Brand Markets Michael Friis Jørgensen forud for tirsdagens investormøde, der i år er henlagt til Måløv.\n"Jeg kan på ingen måde se Novo gå væk fra sin målsætning om at vokse 5 pct. i gennemsnit målt på driftsindtjeningen i de kommende år. Det ville være en kæmpe overraskelse."\n"Men der er to sessioner, der i mine øjne ser spændende ud. Det handler om GLP-1-markedet, og hvordan Novo vinder det, og så er der selvfølgelig break-out sessionen om oralt semaglutid," siger Michael Friis Jørgensen til Ritzau Finans.\nJoker i ærmet\nPå det lukrative marked for GLP-1-behandling til type 2-diabetes vokser Novos supersællert Victoza med tocifrede vækstrater, men salget af det konkurrerende middel Trulicity fra Eli Lilly vokser endnu hurtigere, og Novo har i en periode tabt markedsandele.\nBaggrunden er formentlig bekvemmelighed, da Trulicity skal bruges én gang ugentligt mod Victozas én gang dagligt.\nTil gengæld har Novo fået bedre kort på hånden i konkurrencen. Selskabet regner snart med at få sin ugentlige GLP-1-analog, semaglutid godkendt, så den kan lanceres på tre af de væsentligste markeder i 2018 - det amerikanske, det europæiske og det japanske.\nSemaglutid har i et direkte sammenligningsstudie med netop Trulicity vist sig at giver såvel bedre blodsukkerkontrol som større vægttab.\nMen også Victoza ser ud til at stå bedre i konkurrencen. Novo kunne i slutningen af august fortælle, at den amerikanske lægemiddelstyrelse, FDA, har godkendt, at Victoza nedsætter risikoen for alvorlige hjerte-kar-hændelser i patienter med type 2-diabetes og konstaterede hjerte-problemer.\nSiden har Novo indledt en kampagne rettet mod forbrugerne i USA, og selskabet har også set det første glimt af en øget penetration for Victoza, sagde koncernfinansdirektør Jesper Brandgaard i starten af november i forbindelse med præsentationen af regnskabet for tredje kvartal.\nTablet i fokus\nEt andet emne, der kan tiltrække sig opmærksomhed på kapitalmarkedsdagen, er præsentationen af Novos tabletversion af Semaglutid, der i er i den afsluttende kliniske udviklingsfase 3.\n"Der kommer ikke nyt om data, men der kan komme noget om økonomien bag, og hvordan det lader sig gøre produktionsteknisk at få det gjort rentabelt," siger Michael Friis Jørgensen, der generelt ikke anser kapitalmarkedsdagen som en væsentlig kursrykker.\n"Men stemningen er bedre om aktien lige nu, og det forventer jeg, kan blive forstærket. Der kommer jo næppe nogle negative udmeldinger. Så det kan blive en svagt positiv kurstrigger. Man har jo formentlig nogle OK budskaber om oral Semaglutid samt recepttal fra GLP-1-markedet, der viser positive signaler, efter at Novo i august fik hjerte-kar-dataene på Victoza," siger Michael Friis Jørgensen.\nAktien i Novo stiger mandag med 0,4 pct. til 322,10 kr. og har medregnet udbytte leveret et samlet afkast på 30 pct. siden årsskiftet.\nBernstein indleder dækning af Novo Nordisk\nNovo rokerer stort i USA - 185 job nedlægges, men erstattes af andre