REFERAT. Referat fra møde i Bibliografisk Råd mandag den 2. marts kl - PDF\nREFERAT. Referat fra møde i Bibliografisk Råd mandag den 2. marts kl\nDownload "REFERAT. Referat fra møde i Bibliografisk Råd mandag den 2. marts kl. 11.00-16.00"\n1 REFERAT Referat fra møde i Bibliografisk Råd mandag den 2. marts kl Deltagere Henriette Fog, Det Kongelige Bibliotek (formand) (Pkt. 1-6) Leif Andresen, Det Kongelige Bibliotek Hanne Hørl Hansen, DBC Dorete Bøving Larsen, Statsbiblioteket Pernille Saul, Guldborgsundbibliotekerne Susanne Thorborg, DBC Helle Møller Villadsen, Professionshøjskolen UCC René Høtbjerg Øhlenschlæger, Københavns biblioteker Anders Cato, Kulturstyrelsen Kulturstyrelsen H.C. Andersens Boulevard København V Anders Cato Bibliografisk konsulent Biblioteker Direkte tlf EAN CVR Journalnummer Dagsorden 1. Velkommen til Bibliografisk råds nye medlemmer Henriette bød de to nye medlemmer af Bibliografisk råd, Helle Møller Villadsen og Pernille Saul velkommen til rådet. 2. Godkendelse af dagsorden Dagsorden godkendtes. 3. Meddelelser Henriette fortalte de nye medlemmer kort om arbejdet i BIR. 4. National strategi for autoritetsdata Behandling af Strategien inden indstilling til Kulturstyrelsen. /v. Susanne Thorborg (Bilag 1, separat PDF) Susanne fortalte historien bag arbejdsgruppen og dets arbejde. Medlemmer i gruppen er Susanne Thorborg (formand), Bente Herborg Christensen, Henriette Fog, Lone Stephansen, René Høtbjerg Øhlenschlæger med sekretariatsbetjening af Anders Cato. Forslaget til strategi blev gennemgået. Gruppen ønsker nu svar på, om BIR kan stå bag denne strategi og, hvis ja, hvordan vores indstilling til Kulturstyrelsen skal se ud? Notatet er bygget op med forklaring til hvorfor vi skal have en autoritetsdatastrategi: hvad vi vil opnå; indsatsområder; Hvilke krav stiller vi til autoritetsdata; Hvad skal der til for at implementere autoritetsdata. H.C. Andersens Boulevard 2 DK-1553 København V\n2 Referat Susanne redegjorde for hvert afsnit af notatet. Det er Kulturstyrelsen der fastlægger rammerne for implementering af autoritetsentiteter i bibliotekernes infrastruktur, og det videre forløb afhænger af Styrelsens svar på indstillingen. Leif mente, at det vil være aførende for den videre proces, at BIRs indstilling afleveres sammen med med et executive summary, der er kort og gengiver hovedtrækkene i strategien. Leif anførte, at indsatsområdet vedr. sammenhæng til bibliotekernes eksisterende data var for snævert. Vi må sikre, at de lokale systemer kan genbruge autoritetsdata med en direkte genbrugsfunktion. Der var tilslutning til Leifs indvending, og Susanne lovede, at opgaven vil blive defineret bredere i den endelige version af forslaget til strategi, således at det tydeligt fremgår, at man lokalt skal kunne bruge de nationale autoritetsdata. Dorete spurgte om hele LCAF indgår i VIAF og svaret var Ja. Hanne: Det er vigtigt at sige, hvad vi gerne vil have ud af den her strategi. Og det er vigtigt at sige, at vi ikke kan sige nej til en autoritetsdatastrategi og senere sige ja til RDA. Indstillingen er, at der skal etableres et nationalt autoritetsdatarepositorium og det er det vi vil anbefale, at Kulturstyrelsen beslutter. Når vi har denne beslutning, må vi siden arbejde videre med autoritetsdataformatet. Sammenhængen til RDA er helt tydelig. Susanne pointerede, at DanMARC2 s autoritetsdataformat (hjælpepostformatet) kun i begrænset omfang har været anvendt i praksis, men at DBC's erfaring er, at der allerede nu er behov for en revision. Hertil kommer de udvidelser, der er en følge af MARC21 Authorities tilføjelser af hensyn til RDA. Leif syntes, at når vi arbejder med det her er det vigtigt at vi ser det nationale perspektiv og laver et nationalt format. Det må ikke være begrænsende. Dorete spurgte, om alt er afhængigt af hvilket format vi vælger for RDA. Tænker vi os at vælge RDA med et nyt format (BIBFRAME) eller tager vi MARC? Løsningerne kan blive meget forskellige. Hanne pointerede, at det er højst usandsynligt at vi kommer ind i noget andet end et MARC-format den første tid. Er vi ikke nødt til at begynde med en MARC-løsning, men måske en lidt friere løsning? 2\n3 Referat Susanne konkluderede, at opgaven vedr. eksisterende og nye fælles formatløsninger skal knyttes sammen med formatmæssige beslutninger i forbindelse med RDA. René anførte, at vi må tænke kulturformidling generelt, arkiv, museer osv. Vores autoritetsdata må kunne samspille med deres data. Susanne opsummerede diskussionen med, at der vil laves et executive summary på 1-1,5 side. Udgangspunkt i indstillingen bliver, at man i første omgang ønsker opbakning til, at der arbejdes videre med de skitserede manglende analyser og modeller mv. med henblik på en senere beslutning om implementering af strategien, herunder bl.a. etablering af et national repositorium med sammenhæng til VIAF. Dette bliver også en del af den samlede RDAstrategi. En del af de opgaver, som strategien peger på, vil skulle varetages i anden regi end BIR, f.eks. i BIL, Kulturstyrelsens Udvalg for Bibliotekernes Interaktion og Lånesamarbejde. Executive summary, plus indstilling sendes til endelig godkendelse i BIR, før den går til Kulturstyrelsen. Det er vigtigt, at vi er enige, når vi sender indstillingen ind. 5. Status om RDA-projektet. a. Drøftelser af oplæg fra de ansvarlige indenfor respektive opgaver: i. Hvorfor RDA? /v. Hanne Hørl Hansen (Bilag 2) Hanne redegjorde for indholdet i udkast til Bilag2. Henriette spurgte i hvad høj grad vores beslutninger rundt om e- ressourcekatalogisering vil blive bedre løst med RDA? Hanne replicerede, at RDA ikke helt løser de problemer vi har, men det gjorde de tidligere danske regler heller ikke. RDA er mere konservativt end Hanne havde håbet på. Dorete mente, at der er en mere implicit kobling mellem det fysiske og digitale materiale, nu når de er parallelle i RDA. RDA har også en ambition at nå udenfor biblioteksverden, svarede Hanne, så hvis man nu håber at nå disse områder, så er det mere sandsynligvis at disse finder en vej til RDA, end til de danske katalogregler. Leif replicerede, at vi nu laver en databrønd, og vi har jo brug for et fint fremvisningsformat også. 3\n4 Referat ii. RDA status /v. Hanne Hørl Hansen (Bilag 3) Hanne præsenterede sit udkast til dokument vedr. status på RDA i Danmark og der var en del kommentarer. Hanne fortalte også om det nordiske forsøg med at påvirke IFLA til at tage en større rolle indenfor RDA. Det er vigtigt at IFLA også selv ser en rolle her. Det skal ikke kun være JSC og de angloamerikanske lande, der driver dette spørgsmål videre. Hanne spurgte, hvorfor NB i Norge truffet en beslutning kun for NB. Hvorfor laver man ikke en national profil? I Danmark er det Kulturstyrelsen der træffer beslutning, betonede Leif, og så bliver det en enig national beslutning. iii. Fordele og ulemper i forhold til RDA som det foreligger nu /v. Hanne Hørl Hansen (Bilag 4) Leif betonede, at man ikke længere kan skrive det som to muligheder. Der findes kun en mulighed og det er at lave en dansk profil. Dorete spurgte, om der er nogen, der har lavet sin egen profil og ikke følger Core. Går det, og hvad er egentlig en dansk profil? Hanne tilføjede, at vores hovedprincip skal være, at vi følger RDA. Ellers bliver det ressourcemæssigt svært. Derefter fulgte en lang diskussion om, hvor smertegrænsen egentlig går, for hvor langt vi kan gå i Danmark og være så nære RDA som muligt, uden at alligevel gå alt for langt fra danske traditioner. Dorete betonede, at vi ikke skal sige at vi kan gøre alt med en dansk profil, for det kan vi ikke. Men en del lader sig gøre. Hanne og Henriette konkluderede, at hovedintentionen er ikke at have mange afvigelser. iv. Indflydelse på de sammenhænge som bibliotekernes data indgår i /v. Dorete Bøving Larsen & René Høtbjerg Øhlenschlæger (Bilag 5) Dorete redegjorde for arbejdet med papiret. En diskussion fulgte om valget af format den dag man skifter til RDA. Kan vi beholde DanMARC2 eller er en midlertidig overgang til MARC21 at fortrække, før vi får BIBFRAME? Der er forskel på at have MARC21 som nationalt format og at enkelte biblioteker vælger MARC21, betonede Leif. Scenarie B i papiret handler om enkelte biblioteker. Hanne betonede, at vi ikke må give signaler om, at alt er muligt. Dataudveksling skal være mulig. Men vi skal dog ikke opmuntre Danmark til at gå mange forskellige veje. v. Sammenhæng mellem format og regler /v. Susanne Thorborg, Leif Andresen (Bilag 6) Leif redegjorde for det dokument han og Susanne havde skrevet 4\n5 Referat sammen. Der kan tages udgangspunkt i tre scenarier: Der kan tages udgangspunkt i 3 scenarier: 1. Indførelse af RDA uden samtidigt formatskift 2. Indførelse af RDA med samtidigt skift af format til BIBFRAME 3. RDA indføres ikke (umiddelbart) som katalogiseringsregler i Danmark Scenarie 3 (RDA indføres ikke (umiddelbart) som katalogiseringsregler i Danmark) kan, med BIR's overordnede beslutning om at anbefale overgang til RDA, umiddelbart synes uinteressant, men er med, da det er vigtigt pointere, at det ikke er gratis at lade være, selvom vi ikke endnu har lavet en beregning på, hvad det skulle koste. Scenarie 2 (Indførelse af RDA med samtidigt skift af format til BIBFRAME) er på grund af tidshorisonten for BIBFRAME, heller ikke attraktiv.. Så scenarie 1 (Indførelse af RDA uden samtidigt formatskift) er mest sandsynligt og bedst. Men den dag vi har BIBFRAME, skal vi sikkert skifte. Hanne syntes at vi skal være meget skarpe i vores anbefaling, så at der ikke er nogen tvivl om hvilken retning vi vil gå. Udvalget konstaterede, at der var stort overlap mellem Dorete/Renés oplæg og det fra Leif/Susanne, og det blev besluttet at de 2 oplæg skal sammenskrives til et samlet notat. Den samlede gruppe går videre med dette. vi. Økonomi & omkostninger /v. Henriette Fog, Anders Cato og Hanne Hørl Hansen (Bilag 7) Henriette redegjorde for papiret. Papiret går ikke ind i detaljer, men redegør kun for mulige omkostninger. Alt kommer an på, hvad vi beslutter om. For det er det svært at sige, hvad de forskellige dele af projektet koster. Leif pointerede,at der mangler en overvejelse om, hvad det koster at lade være. Vi har imidlertid glemt en ting, sagde Susanne og det er planlægningsarbejdet. Forholdet mellem hvad der er centralt, og hvad der er lokalt, er vi nødt til at belyse mere. Vi er nødt til at være lidt tydeligere om,hvad planlægningsarbejdet går ud på, og hvad det koster. I forhold til spørgsmålet om styregruppe mente Hanne, at man i stedet for kunne have noget i stil med en task force, som man kan indkalde, når der er behov derfor. Det man har brug for i bibliotekerne, er en værktøjskasse med hvad man skal lave for at kunne gå over, mente Dorete. Susanne betonede, at det er den centrale løsning, vi må lægge vægt på, så at vi får konsistens i arbejdet. Det er en stor opgave, og det ville vel være bedre, hvis vi bar byrden sammen. Det burde være tydeligere, at vi anbefaler den centrale model. 5\n6 Referat René afsluttede diskussionen med, at det er vigtigt, at vi er tydelige med, at det her indeholder en del eget arbejde, og vi kan ikke vente med det, det skal laves. b. Planlægning i. Den videre skriveproces Det blev diskuteret, hvordan BIR:s nye medlemmer skulle involveres i arbejdet, og man besluttede så, at de nye får den læseopgave kritisk at læse det der bliver færdigudarbejdet ii. Indstilling Vi arbejder videre med indstillingen, som ifølge planerne skal afleveres til Kulturstyrelsen i oktober. c. Tidsplan Vi prøver at holde den tidsplan vi allerede har lavet, dvs. at alle dokumenter til indstillingen skal være klar til den 31. maj. Siden begynder arbejdet med at sætte alt sammen til et konkret notat. Næste møde ca. uge 20 (efter mødet korrigeret til 24-25). Anders sender Doodle ud. Næstformanden overtog mødeledelsen fra dette punkt 6. Arbejdsgruppe vedr. BIBFRAME Status fra arbejdsgruppen /v. Leif Andresen Leif redegjorde for arbejdet, der førte frem til til BIBFRAME, og det arbejde der hidtil er blevet gjort. BIR s BIBFRAMEarbejdsgruppe er blevet udnævnt, og den har haft et møde. Næste møde er på onsdag den 4. marts. Forskellige opgaver er uddelt til de 12 medlemmer, der er med i arbejdsgruppen. Det første år handler mere om at gå dybden med BIBFRAME. En undergruppe om konverteringsspørgsmålet er dannet, og det er en relativt stor opgave. Det er et stort spørgsmål, hvornår vi skal lave denne konvertering. Sally McCallum på LC regner med, at BIBFRAME er klart til overgang i 2017, men det er der en del, der stiller spørgsmålstegn ved. En stor ting vil også være håndtering af beholdning. Gruppen rapporterer videre på næste BIR-møde. 7. Nationalbibliografiske registreringer /v. Hanne Hørl Hansen a. Netressourcer i Nationalbibliografien Rapport fra DBC (Bilag 8) Hanne redegjorde for de ressourcer der er online og som registreres i Nationalbibliografien. Det redegøres der for årligt. Se bilag for mere informationer. BIR accepterer rapporten. 6\n7 Referat b. Nationalbibliografiske registreringer 2014 Nationalbibliografisk regnskab om hvilke vægtede registrerringer man har lavet. Hele tiden ligger man over de 10 % man må overskride af vægtede registreringer. Man troede at de fysiske registreringer ville dale, men så er det ikke. De stiger og netpublikationerne går langsomt opad. Man har hørt at tendenserne er de samme i udlandet. Se bilag. 8. Formatopdateringer a. Til drøftelse/beslutning af BIR i. Katalogiseringsreglernes Bilag J. Nye funktionskoder for ophav. Forslag til ændringer fra DBC og Det Kongelige Bibliotek (Bilag 9) Hanne redegjorde for dokumentet: En del danske koder kommer vi ikke fra pga. deres sammenhæng til biblioteksafgiften, men vi tilstræber så få specialkoder som muligt. I bilaget mangler stadig de definitioner, der blev efterlyst på sidste BIR-møde. For ikke at forsinke iværksættelsen af ajourføringen af Bilag J i forhold til MARC21 yderligere, besluttedes det, at bilaget, i den form det blev forelagt for BIR på mødet. d , skal publiceres nu. Supplerende koder og de resterende definitioner udredes inden næste møde. ii. Felt 082, delfelt $c. Anmodning fra Det Kongelige Bibliotek om at gøre feltet ikke obligatorisk (Bilag 10) Susanne redegjorde for baggrunden for forslaget. BIR vedtager forslaget b. Godkendt af BIR FU til skriftlig høring i rådet Indsigelsesfrist sammen med referatet De var intet til dette punkt. c. Besluttet af BIR FU Der var intet til dette punkt 9. Handlingsplan for (Bilag 11) Handlingsplanen blev gennem gået og revideret. Revideret version vedlægges referatet. 10. Eventuelt 7\n8 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata National strategi for autoritetsdata - udkast Indhold Hvorfor en national autoritetsdata-strategi?...9 Visionen Mål Indsatsområder Samarbejde om entydig identifikation VIAF - genbrug og internationalt samarbejde om autoritetsdata Nationalt autoritetsdata repositorium med sammenhæng til VIAF Sammenhæng mellem autoritetsdata og eksisterende bibliografiske data Linked open data RDA - international dataudveksling i fremtiden Funktionelle krav til autoritetsdata Typer af autoritetsdata Implementering af strategi Modeller og implementering Supplerende analyser Regler og best practice Øvrige tiltag Bilag (baggrundsmateriale) Bilag 1: Brugsscenarier Bilag 2: Autoritetsdata i dag status Bilag 3: Oversigt over væsentlige atributter til forskellige autoritetsdatatyper\n9 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Hvorfor en national autoritetsdata-strategi? Bibliografisk Råd har igangsat arbejdet med udarbejdelsen af en national strategi for autoritetsdata. Hensigten er dels at få fokus på de udfordringer i det bibliografiske arbejde med autoritetsdata, som vi står overfor i dag, og som vi mener, er ved at ændre sig radikalt, dels at få anbefalet et antal indsatsområder, som kan gøre os i stand til at imødegå disse udfordringer. Biblioteksverdenen arbejder i dag med udgangspunkt i FRBR 1, hvor hensigten med autoritetsdata er, at man skal sikre autoriserede søgeindgange på de entiteter, der bliver identificeret i katalogiseringsprocessen, således at man samler eller relaterer data. Dette er principper, som er rigtig gode for de brugere, som skal søge og identificere personer, materialer osv. i en katalog eller database, og som vi ved mange års erfaringer med at producere bibliografiske data har kunnet se et stort potentiale i at lave. Autoritetsdata er dog ikke udelukkende et begreb, som vedrører valg og udformning af en autoritativ form i et bibliografisk univers, men også et begreb, som dækker identificering af identiteter og deres indbyrdes fælles tilhørsforhold og relationer i mange andre sammenhænge som f.eks. forskere, geografiske lokaliteter etc. Nationale digitaliseringsprojekter og webkataloger har givet brugerne mange flere muligheder på nettet. Det betyder, at søgeadfærden for vores brugere er i en digital kontekst og behovet for at få understøttet søgninger i denne sammenhæng er en udfordring for bibliotekerne. Set i en autoritativ kontekst vil opgaven være at sikre adgang til globale autoriteter og skabe relationer, som kan give merværdi og støtte navigation. Brugerne forventer, at bibliotekerne er en autoritativ kilde. Den internationale biblioteksverden står overfor at skulle implementere et nyt regelsæt, RDA 2, som er afløseren for det anglo-amerikanske regelsæt, AACR2 3, som de nuværende danske katalogiseringsregler bygger på. Grundprincipperne for RDA følger principperne i FRBR, hvilket indebærer, at der i RDA er fokus på, at der skal beskrives og tildeles "access points" til forskellige elementer (entiteter) vedrørende det registrerede materiale, samt på at angive entiteternes indbyrdes relationer, fremfor, som de hidtidige regler foreskriver, at opbygge en fuldstændig bibliografisk poststruktur for hvert enkelt biblioteksmateriale. I den sammenhæng får autoritetsdata en vigtig rolle, da man for at navigere i en sådan datastruktur, mange gange bør have adgang til en autoritativ indgang for at komme videre. For bibliotekerne er det desuden væsentligt, at der skal være mulighed for at opbygge et sådant hjælpemiddel på en rationel måde, hvilket RDA gerne skulle kunne understøtte. Andre internationale initiativer hvor autoritetsdata spiller en væsentlig rolle er BIBFRAME 4 og Schema.org 5. For BIBFRAMEs vedkommende er hensigten at imødekomme udviklingen indenfor webteknologien/arkitekturen ved at give fleksible metoder til håndtering og formatering af fremtidens katalogisering, sikre linked data og sikre fælles metoder til overførsel af bibliografiske informationer etc. I denne model indgår autoriteter også som en hoveddel af uni- 1 FRBR (Functional Requirements for Bibliographic Records): 2 RDA (Resource Description and Access: 3 AACR2 (Anglo-American Cataloguing Rules, 2. edition): American_Cataloguing_Rules 4 BIBFRAME (Bibliographic Framework Initiative): 5 Schema.org: 9\n10 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata verset, og de udgøres her af et antal veldefinerede entiteter med relationer til et værk og dens manifestation. Entiteterne kan være personer, steder, emner, organisationer, med relation til værket/manifestationen. Disse autoriteter skal sikre effektive og troværdige pegepinde, som kan hjælpe til med at navigere og frembringe relaterede entiteter. BIBFRAMEautoriteter er dog ikke tiltænkt at skulle erstatte allerede eksisterende autoriteter men tænkes indskudt som et ekstra "abstraktionslag", der kan samle indgange til flere forskellige web-baserede autoriteter. Schema.org er ikke udsprunget af biblioteksdomænet, men af et samarbejde mellem nogle af de største søgemakineaktører, bl.a. Bing, Google, Yahoo! og Yandex, og det har til formål at skabe fælles rammer for udnyttelse af mulighederne i det semantiske web. For bibliotekerne er berigelse af data med opmærkning i schema.org en oplagt mulighed for at bringe bibliotekernes velkuraterede data - herunder ikke mindst autoritetsdata i spil i en større kontekst på nettet. Der er således mange områder, hvor autoritetsdata er i stigende fokus, og det er vores vurdering, at det er nødvendigt med en national strategi for området, hvis vi som samlet dansk biblioteksvæsen skal kunne møde de udfordringer vi står over for. Autoritetsdata bør være en del af det metadatasamarbejde, som der er en lang og god tradition for i de danske biblioteker. Det er håbet, at vi med fastlæggelse af en national strategi kan bidrage til at få identificeret de konkrete udfordringer og til at få påpeget de væsentligste indsatsområder for de kommende år samtidig med at vi undervejs skal være åbne for at rette ind efter udviklingen, da der til stadighed ellers kan være fare for, at teknologien vil overhale os. Visionen Visionen er, at man med etablering et nationalt autoritetsdatasamarbejde kan optimere resource discovery for bibliotekernes slutbrugere og samtidig understøtte såvel internationalt som nationalt samarbejde om skabelse og genbrug af autoritetsdata indenfor bibliotekssektoren på kortere og længere sigt. Visionen er også, at et sådant samarbejde kan realiseres således, at bibliotekernes autoritetsdata fremadrettet har en karakter og en tilgængelighed, der også kan gøre dem attraktive for aktører udenfor biblioteksdomænet. Mål Til opfyldelse af visionen kan der formuleres en række konkrete mål samt peges på, hvordan disse mål kan realiseres. Følgende er de vigtigste overordnede formål med autoritetsdata: Øge brugernes mulighed for resource discovery i bibliotekernes data ved at integrere yderligere metadata, der relaterer sig til de beskrevne bibliografiske objekter. Eksempler på sådanne supplerende data kan være biografiske oplysninger om en forfatter, koordinaterne på en lokalitet, emners semantiske relationer etc. Give åben adgang til data, dvs. gøre data tilgængelige, såvel teknisk som rettighedsmæssigt, på en måde der vil gøre det muligt såvel for biblioteker som for aktører uden for biblioteksdomænet at bidrage til og udnytte nationale autoritetsdata. Understøtte éntydig identifikation af enkelte entiteter, der indgår i de bibliografiske data, det være sig personer, korporationer, værker, lokaliteter, emner eller andet. 10\n11 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Dette er helt centralt i forhold til den måde, hvorpå man fremover vil skulle strukturere bibliografiske data, hvad enten der er tale om RDA eller BIBFRAME. Brugsmæssigt vil dette også være af stor betydning i forhold til f.eks. rettighedsstyring (hvem skal krediteres for hvad?) eller søgning (find alle repræsentationer af den samme entitet uanset det konkrete tekstlige udtryk i metadata ) Fremme samarbejde om metadataskabelse - internationalt såvel som nationalt - ved at sammenstille variantformer af benævnelser for den samme entitet på tværs af forskellige katalogiseringsregler/-praksis og sprog, vil det være muligt at genbruge andre institutioners autoritetsdata uden nødvendigvis at gå på kompromis med egne regler/egen praksis Rationalisere metadataskabelse bl.a. ved at give mulighed for automatisk at tilføje relationer til alternative former når opslagsform er valgt. Indsatsområder Ud fra disse overordnede mål kan der peges på en række strategiske satsningsområder for et nationalt samarbejde om autoritetsdata i Danmark. Samarbejde om entydig identifikation En væsentlig funktion for autoritetsdata er at understøtte den entydige identifikation af en entitet det være sig en person, en organisation, en lokalitet eller andet. Der findes i dag 2 væsentlige internationale tiltag, der understøtter en entydig identifikation af personer: ISNI 6 og ORCID 7. Begge systemer har som formål at tildele et persistent ID til personer, men hvor ISNI overvejende har fokus på skabere af kreative værker, har ORCID primært sit sigte mod forskere og forskningsregistreringens behov. ISNI og ORCID har I januar 2014 underskrevet et Memorandum of Understanding der har til formål at sikre sammenhængen herunder den tekniske interoperabilitet mellem de 2 systemer. Der er i DEFF-regi givet tilskud til et projekt, der skal få alle forskere i Danmark ført ind i den globale forskerdatabase ORCID 8. Det er DTU (Danmarks Tekniske Universitet), der er koordinator på projektet, der tæller 6 universiteter, Kulturministeriets forskningsinstitutioner ved Det Kongelige Bibliotek samt alle UC erne (University Colleges) via UC-Viden. Der er derimod, så vidt vides, pt. ingen konkrete biblioteksrelaterede ISNI-projekter på nationalt niveau. Den nationale autoritetsdataindsats skal omfatte allerede eksisterende initiativer vedr. tildeling af persistente ID er til personer som ISNI og ORCID, herunder fastlægge hvorledes ISNI skal indgå i danske nationalbibliografiske autoritetsdata. I det omfang, der internationalt findes andre veletablerede og udbredte systemer for persistente og unikke ID er for andre entiteter end personer, bør disse også anvendes i danske autoritetsdata, og en nærmere analyse af området er derfor også et vigtigt indsatsområde. VIAF - genbrug og internationalt samarbejde om autoritetsdata Et vigtigt potentiale ved autoritetsdata er mulighederne for genbrug og internationalt samarbejde om data. 6 ISNI (International Standard Name Identifier). For en nærmere beskrivelse se: 7 ORCID (Open Researcher and Contributor ID). For en nærmere beskrivelse se: 8 Afrapportering af forprojekt, der dannede baggrund for det igangværende Deff-projekt. En kort præsentation af projektet kan ses i Perspektiv, 2014,6: 11\n12 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Det danske nationale samarbejde om autoritetsdata bør derfor foregå i tæt sammenhæng til det internationale samarbejde på området. I den forbindelse spiller VIAF 9 en helt central rolle. Udover, at man her har etableret en fælles platform for koordinering og publicering af en lang række landes nationale autoritetsdata, kan man også gennem VIAF-samarbejdet tilføje ekstra værdi til de nationale autoritetsdata: VIAFs match af autoritetsdata fra de deltagende lande/organisationer gør det muligt for den enkelte deltager efterfølgende at hente og genbruge data fra andres autoritetsposter. Som en væsentlig faktor skal det nævnes, at et samarbejde mellem VIAF og ISNI sikrer adgang til ISNI via VIAFs autoritetsdata. Også andre berigelser, der foretages direkte i VIAF, fx links til Wikipedia, vil kunne genbruges og indgå i de nationale data. Gennem deltagelse i VIAF-samarbejdet gives der således muligheder for at berige og udbygge data til gavn for bibliotekernes brugere. Danmark deltager allerede nu i VIAF-samarbejdet gennem eksport af danske nationalbibliografiske autoritetsposter fra DBC s autoritetsbase. Fortsat dansk deltagelse i VIAF-samarbejdet skal være en del af det nationale samarbejde om autoritetsdata. Nationalt autoritetsdata repositorium med sammenhæng til VIAF Det nationale samarbejde om skabelse og genbrug af metadata bør understøttes af et nationalt repositorium for autoritetsdata. De nationalbibliografiske data vil være et oplagt udgangspunkt for dette. Til realisering af dette skal der etableres et fælles dansk autoritetsdatarepositorium der - som minimum - rummer autoritetsdata fra den danske nationalbibliografi. Som nævnt er sammenhængen til internationale autoritetsdata vigtig, og det forudsættes derfor, at et dansk autoritetsdatarepositorium skal kunne interagere med tilsvarende internationale kilder. Inden realiseringen af et nationalt autoritetsdatarepositorium er der imidlertid en række forhold, der skal klarlægges nærmere. Blandt disse er de vigtigste: fastlæggelse af hvilke autoritetsdatatyper, der skal være omfattet af det nationale samarbejde, samspillet mellem de nationalbibliografiske autoritetsformer og bibliotekernes data, understøttelse af åben adgang til data samt sammenhængen til det internationale autoritetsdataarbejde som fx VIAF. Ovenstående spørgsmål vil blive uddybet i afsnittet om implementering af autoritetsdatastrategien. Sammenhæng mellem autoritetsdata og eksisterende bibliografiske data Et særligt indsatsområde vil være at sikre størst mulig sammenhæng mellem autoritetsdata og metadata, det være sig bibliotekernes eksisterende bibliografiske data eller metadata, der også fremadrettet importeres fra eksterne dataleverandører. Der skal derfor foretages en nærmere analyse af de konkrete behov på dette område og herudfra opstilles mulige implementeringsmodeller. 9 VIAF (Virtual International Authority File): 12\n13 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Linked open data Det er et mål, at der skal være åben adgang til de danske autoritetsdata. Dette gælder såvel i forhold til den forretningsmodel, der vælges, som for den tekniske tilgængeliggørelse af data. Linked open data vil være et nøglebegreb i denne sammenhæng, og der findes forskellige internationale initiativer, der bl.a. arbejder med at opstille datamodeller, der strukturerer og tilgængeliggør metadata herunder autoritetsdata - som linked data. De væsentligste er i denne sammenhæng BIBFRAME, schema.org og Europeanas datamodel: EDM 10. Et grundlæggende træk ved disse og andre datamodeller, der understøtter LOD, er, at autoritetsdata indgår som selvstændige entiteter på linje med andre entiteter fra det bibliografiske univers. En anden ting, som det er væsentligt at nævne, er, at autoritetsdatabegrebet i disse modeller rækker ud over en traditionel opfattelse af autoritetsdata, idet det foruden navne på personer og korporationer, steder, emner etc. også åbner for, at andre datatyper, som fx materialetyper og udgiveroplysninger kan betragtes som autoritetsdata. Danske autoritetsdata skal tænkes ind i denne kontekst og der skal udarbejdes en konceptuel model, der understøtter deres funktion i et linked data univers. RDA - international dataudveksling i fremtiden Ideen med linked data bygger på en datamodel, hvor metadata i form af lukkede bibliografiske poster vil blive afløst af selvstændige entiteter der linkes sammen via relationer. Denne model går igen i det nye katalogiseringsparadigme, der er under implementering internationalt i form af RDA. I RDA spiller autoritetsdata en meget væsentlig rolle i de relationer, som skabes mellem entiteterne. RDA, der er de nye katalogiseringsregler, afløser de hidtidige anglo-amerikanske regler (AACR2) i en lang række lande, herunder USA, Canada, England, Tyskland, Holland og Norge. Det betyder bl.a., at flere og flere af de udenlandske poster, vi importerer eller stiller til rådighed for danske biblioteksbrugere, vil være skabt efter disse regler. Bibliografisk Råd har i 2014 besluttet, at der i 2015 vil blive udarbejdet en indstilling til Kulturstyrelsen med anbefaling om, at vi i DK skifter vores katalogiseringsregler til RDA. Dette vil bl.a. indebære, at vi fremover skal forholde os til autoritetsdata, dels fordi de indgår som en del af RDA s opbygning, dels fordi de vil indgå i importerede data. Funktionelle krav til autoritetsdata Ud fra en række brugsscenarier for autoritetsdata i danske biblioteker (se i Bilag 1), samt på baggrund af de ovenfor beskrevne aktuelle udviklingstendenser inden for det bibliografiske område, kan der opstilles følgende overordnede funktionelle krav til autoritetsdata, der således skal kunne: understøtte éntydig identifikation af en given entitet gennem brug af unikke og persistente identifikatorer (URI'er 11 ) sammenholde tekstlige variantformer for samme entitet og give mulighed for at vælge en foretrukken form 10 EDM (Europeana Data Model): 11 URI (Uniform Ressource Identifier): 13\n14 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata understøtte semantiske netværk, der muliggør meningsfuld navigation mellem relaterede entiteter fremme interoperabilitet ved at være struktureret og formateret ud fra fælles rammer Ikke mindst under inspiration af den udvikling, der foregår inden for det semantiske web og linked data, bør det fremadrettet være et unikt ID (en URI) der er den nøgle, der sammenholder forskellige repræsentationer af den samme entitet det være sig en person, en organisation, et emne, en lokalitet etc. Unikke ID'er kan i denne sammenhæng være allerede eksisterende URI'er, som fx ISNI eller ORCID eller der kan anvendes nationalt eller lokalt fastlagte URI'er. De nærmere retningslinjer herfor skal fastlægges. Brug af URI vil bl.a. betyde, at der fremadrettet ikke vil være behov for en entydig, autoritativt vedtaget navneform som kollokativt element. Hermed dog ikke være sagt, at det ikke i mange sammenhænge, fx i nationalbibliografien, vil være både praktisk og hensigtsmæssigt at opretholde kravet om en vedtagen navneform/foretrukken term således som det da også er angivet i de nuværende katalogiseringsregler. Som eksempel kan nævnes, at autoritetsdata ofte også fungerer som fælles opstillingsdata, f.eks. i folkebibliotekerne. Her vil kravet om fortsat at kunne angive en vedtagen/foretrukken form til entiteten være ufravigeligt. Den nationale indsats må derfor finde en passende balance mellem på den ene side at understøtte entydig identifikation gennem tildeling af URI'er og, på den anden side, hvor det er hensigtsmæssigt, at give mulighed for, at forskellige varianter af navnet på samme entitet kan eksistere parallelt, med mulighed for at kunne angive, at der i blandt dem er en form, der er den foretrukne inden for en gruppe af brugere. I forhold til kravet om at understøtte semantiske sammenhænge vil det tillige være væsentligt, at relationer mellem entiteter indgår som en del af autoritetsdata. Som eksempler herpå kan nævnes oplysninger om evt. navneskift (især for personer og korporationer) eller relationerne mellem emner som fx over- eller underordnede begreber. Samarbejde om autoritetsdata indgår som en væsentlig del af strategien, og en forudsætning for interoperabilitet vil være, at der er fælles rammer for strukturering af autoritetsentiteter. Set i dette perspektiv vil fastlæggelse af fælles rammer for strukturering og formatering af autoritetsdata være et væsentligt middel til at opnå den ønskede funktionalitet. I forbindelse med virkeliggørelse af strategien vil der derfor ligge en vigtig opgave i at pege på holdbare, fælles formatløsninger, der på samme tid både skal være optimale i forhold til fremtidige løsninger baseret på linked data og desuden skal kunne understøtte samspillet mellem autoritetsentiteter og bibliotekernes eksisterende data indenfor de etablerede rammer. I princippet gælder ovenstående funktionelle krav for alle typer af autoritetsdata, men i praksis vil man skulle forholde sig forskelligt, alt efter hvilken type af autoritetsdata, der er tale om. I de følgende afsnit vil dette blive uddybet nærmere i forhold til de enkelte typer af autoritetsdata. 14\n15 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Typer af autoritetsdata Med udgangspunkt i en traditionel opfattelse af autoritetsdata, er følgende datatyper relevante som autoriteter: personer korporationer (titler) 12 emner ('topics') Set i lyset af RDA og BIBFRAME, vil også andre dataelementer skulle tænkes ind som autoritetsdata i fremtiden. Det drejer sig først og fremmest om FRBR-entiteterne work expression Herudover vil andre dataelementer med stor grad af genbrug, og hvor ensartethed er ønskelig være relevante som selvstændige entiteter. De vigtigste vil være: lokaliteter sprog materialetyper Det skal bemærkes, at ovenstående omfatter autoritetsdatatyper, der i dag må anses for de mest relevante. Udviklingen kan ændre ved dette og andre typer kan komme til. Området skal derfor løbende vurderes. Som nævnt gælder strategiens overordnede visioner og mål naturligvis for alle autoritetsdatatyper, men den konkrete målsætning kan variere fra datatype til datatype, alt efter relevans på nationalt/fællesskabs niveau eller kompleksitet. Implementering af strategien vil derfor skulle differentiere i forhold til typerne og afspejle de konkrete problemstillinger, der karakteriserer hver enkelt datatype. Endvidere skal der udarbejdes anbefaling af prioritering af eller evt. rækkefølge for implementering af de forskellige typer. De funktionelle krav vil tillige være afgørende for hvilke attributter, der knyttes til de forskellige typer af autoritetsdataentiteter. Til illustration af dette vil de væsentligste attributter, der bør knyttes til personautoriteter være: vedtaget navn variantformer herunder varianter i forskellige transskriptioner og alfabeter identifikatorer knyttet til personen (ISNI, ORCID) relationer til biografisk og historisk information mv. Fx oplysning om navneskift, fødsels- og dødsår, nationalitet, køn, arbejdsmæssig tilknytning I Bilag 3 ses tilsvarende oversigt for andre autoritetsdatatyper. Udarbejdelse af en detaljeret beskrivelse for alle relevante autoritetsdatatyper inklusiv angivelse af et anbefalet minimumsniveau skal indgå som en del af implementeringen af autoritetsdatastrategien. I samme forbindelse skal også krav i forlængelse af overgang til RDA indtænkes. 12 Titler som selvstændige autoritets-entiteter er ikke relevante i RDA, hvor titel indgår som attribut til works og expressions 15\n16 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Implementering af strategi Inden strategien kan implementeres i bibliotekernes nationale infrastruktur, vil der være endnu en række opgaver, der skal løses. Nogle af disse vil have karakter af yderligere afklaring og analyse, andre vil være tiltag vedr. fastlæggelse af regler og best practice, mens andre igen vil være egentlige udviklingsopgaver med henblik på at kunne etablere de tekniske løsninger. Nedenstående liste er ikke at betragte som fuldstændig opgaveplan for realisering af strategien, men udgør en samlet oversigt over de væsentligste opgaver, der kan adresseres i forbindelse med det videre arbejde med virkeliggørelse af strategien. Modeller og implementering Etablering af et nationalt dansk autoritetsdatarepositorium indgår som et væsentligt indsatsområde i strategien. Inden dette kan realiseres, udestår dog endnu et stykke arbejde med udarbejdelse af modeller for, hvordan et sådant repositorium skal indgå i bibliotekernes infrastruktur, og hvordan forbindelsen til VIAF skal være, og ikke mindst et egentligt udviklingsprojekt, der har som mål at etablere repositoriet. De overordnede opgaver vil være: Der skal opstilles en model for det nationale autoritetsdatarepositorium, der sikrer optimal udnyttelse og genbrug af autoritetsdata i danske biblioteker. Modellen skal adressere såvel sammenhængen til eksisterende data som det fremadrettede datasamarbejde i et linked data univers. Udarbejdelse af modeller for håndtering af eksisterende bibliografiske data i sammenhæng med autoritetsdata Der skal opstilles en model for, hvorledes de danske nationalbibliografiske autoritetsdata sammen med bibliotekernes autoritetsdata kan interagere med VIAF på den mest hensigtsmæssige måde. På baggrund af ovenstående modeller skal der etableres et egentligt udviklingsprojekt med henblik på etablering af et nationalt autoritetsdatarepositorium Supplerende analyser Der peges i strategien på en række områder, hvor der vil være behov for at iværksætte yderligere analyser med henblik på at fastlægge de indholdsmæssige rammer for det nationale autoritetsdatasamarbejde: Der bør iværksættes et analysearbejde med henblik på at afklare, om der i relation til andre entiteter end personer er internationale, veletablerede og udbredte systemer for persistente og unikke ID er, som det vil være relevant at implementere i danske bibliotekers autoritetsdata. En overgang til RDA som danske katalogiseringsregler vil betyde øget fokus på autoritetsdata, og et selvstændigt indsatsområde vil derfor være at specificere kravene til danske autoritetsdata i set i relation til RDA. Det skal fastlægges og prioriteres hvilke autoritetsdatatyper, der skal være omfattet af det nationale samarbejde, og i hvilken rækkefølge det vil være hensigtsmæssigt at implementere dem i det nationale autoritetsdatarepositorium. 16\n17 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Regler og best practice Et samarbejde mellem danske biblioteker omkring autoritetsdata vil indebære et behov for yderligere standardiseringstiltag på området, i form af regler eller vejledning om best practice på en række områder: Der skal fastlægges regler eller best practice for, hvorledes ISNI og ORCID skal indgå i danske nationalbibliografiske autoritetsdata. Der skal udarbejdes beskrivelse af ønskede attributter for alle relevante autoritetsdatatyper inklusiv angivelse af et anbefalet minimumsniveau. I denne sammenhæng skal også nye krav i forlængelse af overgang til RDA indtænkes. Det skal vurderes, om nuværende varierende praksis for valg af autoritative former bunder i historiske forhold, eller om der stadig er et aktuelt behov. I de tilfælde, hvor der fortsat vil være behov for at bruge flere autoritetsformer til samme entitet, skal dette understøttes af såvel regler som format på en sådan måde, at der etableres korrekte relationer mellem variantformerne. Eksisterende og nye fælles formatløsninger skal ajourføres eller udarbejdes. Konkrete opgaver i denne sammenhæng vil være at foretage en revision af danmarc2's hjælpepostformat 13 samt at udarbejde anbefalinger for anvendelse af vokabularer til autoritetsdata som linked data. I sammenhæng med ovennævnte vil det tillige være hensigtsmæssigt at udarbejde fælles retningslinjer for best practice for udarbejdelse af URI'er til identifikation af entiteter. Eventuelle juridiske begrænsninger vedr. persondata i autoritetsrepositorier skal analyseres og beskrives. Øvrige tiltag En forudsætning for en vellykket implementering af strategien vil være, at den har bred opbakning i biblioteksvæsenet. Dette vil bl.a. være betinget af, at bibliotekernes faglige specialister og beslutningstagere får mulighed for at drøfte sagen. Kulturstyrelsen bør sikre rammerne for en bred drøftelse blandt bibliotekerne og BIR skal gennem udarbejdelse af oplæg mv. igangsætte og bidrage til denne debat. 13 danmarc2 Bilag J: Hjælpepostformat 17\n18 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Bilag (baggrundsmateriale) Bilag 1: Brugsscenarier Som baggrund for autoritetsdatastrategien er udarbejdet en række brugsscenarier. Disse illustrerer nogle typiske brugsscenarier for autoritetsdata i biblioteker, men der er ikke tale om en udtømmende liste. AUTORITETSDATA BRUGSSCENARIER OPHAV Brugsscenarie 1 Eksempel: En studerende søger overblik over udgivelser af Søren Kierkegaards værker på dansk, engelsk og tysk. Han foretager en ordsøgning med tegnsæt i almindelig dansk tastatur. Lænker / relationer skal desuden kunne finde S. A. Kierkegaard, Søren Aabye Kierkegaard med diverse varianter af ø og aa samt pseudonymerne Johannes Climacus, Victor Eremita etc. (I VIAF ses 10 varianter, i LCs autoritetspost ses 27 varianter, hvoraf dog nok ikke alle er relevante på engelsk og tysk) Kommentar: Selv om brugeren kender Søren Kierkegaards fulde navn, har han ikke forudsætninger for at vide, at databasen ikke samler alle relevante værker under ét, og slet ikke for at gennemskue, at navnet kan forekomme med forskelligt tegnsæt. Et traditionelt henvisningsnetværk ville sende brugeren videre fra én variant til den næste, men ambitionen må være, at søgesystemet udfører denne funktion bag om ryggen på brugeren. Krav til funktionalitet: Autoritetsdata skal gøre det muligt at samle adgangen til værker med forskelligt formulerede variationer af samme navn. Brugsscenarie 2 Eksempel: En låner søger i en databrønd på shostakovich symphony 7. Han har en forventning om at få både musik og anmeldelser. Bibliotekets katalogiserede materialer er registrerede med navneformen D. D. Šostakovič. Men andre biblioteker i databrønden har formen Dmitrij Sjostakovitj, og en stor mængde artikelstof er registreret med formen Shostakovich. Kommentar: Brugeren bør kunne finde både bøger, artikler og musikalier uanset hvilken form, der forekommer i de enkelte materialer. I eksemplet ligger også den problemstilling, at katalogiseringsreglerne giver valgfrihed m.h.t. standard for transskribering af kyrillisk tegnsæt, et forhold, som de færreste brugere har forudsætninger for at gennemskue. En fagperson fra musikområdet vil sandsynligvis ikke søge på samme navneform, som en fagperson fra et slavisk institut. Krav til funktionalitet: Autoritetsdata skal gøre det muligt at søge, finde og genkende information i den for brugeren kendte form, uanset hvilken form, der optræder i materialet. Problemstillingerne, der er beskrevet i brugsscenarie 1 og brugsscenarie 2, har principielle funktionalitetskrav fælles, men der er tale om forskelle både i søgesituationen og i datastrukturen. I scenarie 1 kunne der godt være tale om søgning i én database, som ganske vist indeholder data importerede fra forskellige kilder f. eks. DBF og LC, men lagrede i samme format og system, som den katalogiserende institution må antages at have en vis redaktionel indflydelse på. I scenarie 2 søges i en brønd med sammenbragt dataindhold i 18\n19 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata flere forskellige formater. Her har katalogisator ingen indflydelse på de forskellige klumper af data, men man kunne godt tænke sig indflydelse på de transaktioner, der forgår bag om ryggen på brugeren. Det er netop her, autoritetsdata kunne være til hjælp. Brugsscenarie 3 Eksempel: Bibliotekaren skal katalogisere cd'en Ave Maria : sange til Jomfru Maria gennem 900 år, og skal blandt andet lave opslag på Hildegard af Bingen. I Danbib findes 46 hits på Hildegard af Bingen , der findes 111 hits på Hildegard, Saint , der findes 161 hits på Hildegard von Bingen, og der findes 27 på Hildegardis Bingensis. Bibliotekaren importerer en post med formen Hildegard von Bingen. Det er vigtigt at kunne etablere relationer mellem disse varianter. Kommentar: Eksemplet indeholder varianter, der stammer fra poster fra forskellige kilder - DBF, DMO og LC, og poster, hvor navneformen skyldes valgfriheden i katalogiseringsreglerne. I en brugergrænseflade, hvor brugeren navigerer ved hjælp af hyperlinks, vil hver af de ovennævnte former fungere som adskilte enheder, og det vil derfor være nødvendigt at kunne etablere lænker mellem varianterne. Problematikken har meget tillfælles med den, der er beskrevet i brugsscenarie 4. Krav til funktionalitet: Det et nødvendigt, at der kan etableres lænker mellem variantformer. Autoritetsdata skal levere materiale til lænkerne. Brugsscenarie 4 Eksempel: Katalogisator registrerer både noder og fonogrammer af Niels W. Gade samt bøger om denne. I DMF er navneformen: Gade, Niels W I DMO og DBF er navneformen: Gade, Niels W., og i LC er formen Gade, Niels W Niels Wilhelm, Derudover findes i Danbib også varianterne Gade, Niels Wilhelm , og Gade, Niels Wilhelm f Kommentar: Varianterne vil ikke give problemer i ordsøgning, men det er vigtigt at sørge for lænke mellem relationerne. Med traditionel katalogisering ville katalogisator have valgt én navneform fra én af kilderne og så have tilrettet navnet ved import fra de andre kilder. Variationerne er endda så små, at man nok ikke ville overveje henvisninger. Men vi har i efterhånden mange år importeret poster fra nationalbibliografiske kilder uden at redigere yderligere i dem, fordi de hver især repræsenterer en autoritet. Her er det nødvendigt at operere med et entydigt ID og/eller lænker mellem variantformerne. Problematikken har en del tilfælles med brugsscenarie 3, men her er det vigtigere at få udpeget ét ID Krav til funktionalitet: Autoritetsdata skal gøre det muligt for katalogisator at benytte data fra forskellige kilder og knytte dem til en entydig identifikation. Brugsscenarie 5 Eksempel: Der findes i Danbib 6 indførsler med Ole Hansen med forskellige fødselsår og der findes 809 poster uden fødselsår, hvor der ikke kan skelnes. Der er brug for, at hver forfatter forsynes med entydigt ID, evt. med lænke til værkfortegnelse. Kommentar: 19\n20 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Det forekommer udsigtsløst at skulle koble ID på alle de indførsler, der deles af flere ophav. Der er dog flere initiativer i gang, når det drejer sig om forskeridentifikation, men de vil i alle tilfælde kun kunne dække en brøkdel af de entiteter, der er registrerede. Men kan forstille sig, at ID på ophav bliver mere udbredt, men der vil altid være et stort gråt felt. Dog vil valg af en foretrukken form, når flere varianter foreligger, være muligt og i visse tilfælde nødvendigt. For biblioteker, der opstiller efter forfatter/ophav, er det vigtigt at kunne afmærke en foretrukken form. 20\n21 Bilag 1: Forslag /Arbejdsgruppen vedr. national strategi for autoritetsdata Krav til funktionalitet: Der skal være mulighed for tydelig angivelse af, hvilken variant, der foretrækkes. For folkebiblioteker vil den nationalbibliografiske form være gældende, for andre biblioteker skal man kunne ejermærke egen foretrukken form. Se også navneformerne i brugsscenarie 2 og 3. Afmærkning er uomgængelig i tilfælde, hvor navnet benyttes som opstillingselement. Ved etablering af brugergrænseflade forekommer der problemer i forbindelse med varianter på navne. Hvis posterne ligger i uredigeret form, som de er importerede og det vil de jo bl.a. gøre for alle de poster, der er modtaget som dataleverancer, vil der følgelig være lige så mange varianter som i eksemplerne ovenfor. Hvis hyperlinks blot etableres i den enkelte post, vil den kun fange poster med samme form. Derfor bør lænken gå til en autoritetspost med alle de former, der er tilgængelige evt. ved at supplere med varianter fra VIAF. Brugsscenarie 6 Eksempel: I forbindelse med digitalisering af et værk, ønskes der klarhed over hvorvidt værket er beskyttet af ophavsret. Værkets MARC post har ingen information omkring forfatterens dødsår, som kunne give en indikation om hvorvidt værket er i public domain eller ej. Kommentar: ARROW.eu er et EU-projekt som netop har gjort adgangen til søgning efter rettighedshavere lettere. ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works) benytter sig bl.a. af VIAF og andre autoritetsbaser. Krav til funktionalitet: Ved at tilgå autoritetsdata vil det være muligt at trække information omkring rettighedshavers dødsår og dermed få klarhed over status på copyright i forhold til et evt. public domain spørgsmål. Brugsscenarie 7 Eksempel: Låner er interesseret i Afghanistan og vil gerne have romaner og noveller, som foregår i Afghanistan eller det geografiske område, der i dag er Afghanistan. Hun ønsker sig også faglitteratur om forskellige perioder i landets historie, gerne perioden omkring år Generelt er det Djengis Khan og mongolernes tid i Afghanistan, der har lånerens interesse. Kommentar: Ved hjælp af de nuværende nationale metadata vil dette informationsbehov kræve megen mental bearbejdning hos personen selv, hvis informationsbehovet skal opfyldes. Lad os fx antage, at Afghanistan i dag anvendes som isoleret term til at repræsentere et objekts geografiske emne, så kan den informationssøgende ikke se, at Afghanistan er et geografisk område etableret i 1700-tallet og ledes ej heller til andre termer der beskriver samme geografiske område historisk set. Krav til funktionalitet: Autoritetsdataene skal her kunne beskrive geografiens historie gennem relationer til andre begreber (værdier), der kan beskrive - og derved verificere - hvad det geografiske område Afghanistan skal forstås som. Det kunne fx være: Etableringstidspunkt (foundedin) staveformer (inkl. sprogvariationer) geografiske koordinater nabolande (fx hasgeographicneighbour Kina ) 21\nNational strategi for autoritetsdata\nNational strategi for autoritetsdata Indhold Hvorfor en national autoritetsdata-strategi?...3 Visionen...4 Mål...4 Indsatsområder...5 Samarbejde om entydig identifikation...5 VIAF - genbrug og internationalt


987 Barcelona Hotel - Sammenlign Hotelpriser Barcelona\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Spanien > Hoteller i Barcelona > 987 Barcelona Hotel\n987 Barcelona HotelMallorca 288, Barcelona, Spanien Vis kort\n987 Barcelona Hotel: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Barcelona, Spanien.\nDette moderne 987 Barcelona Hotel har en perfekt beliggenhed i centrum af byen. Denne ejendom er ideelt beliggende i centrum af Barcelona City Centre.Faciliteter på hotellet indbefatter kaffebar, massage og ekspres check-ind/check-ud. Hotellets stab er til rådighed døgnet rundt og kan foretage bestilling af udflugter og billetter.De ekstravagante værelser på 987 Barcelona Hotel er udstyrede med faciliterer som film on demand, fladskærms-tv og minibar. Alle badeværelser har både bad samt hårtørrer.987 Barcelona Hotel er udstyret med både restaurant og bar, som gæsterne kan nyde godt, når der skal slappes af hen ad aftenen. Området byder på massevis af barer og restauranter med varieret mad.Besøg La Pedrera Casa Mila, Passeig de Gracia og Casa Batllo i Barcelona, kun en kort gåtur fra 987 Barcelona Hotel. Hotellet er omgivet af barer, mens Avinguda Diagonal og Gran Via er 20 minutters gang derfra.\nGenerelRoomservice, Restaurant, Bar/Lounge, Aircondition, Minibar, Kabel-/satellit-tv, TV med filmkanaler, Hårtørrer, Tv, En suite, Privat badeværelseTjenesterForretningscenter, Concierge, Elevator, Døgnåben reception, Renseri, Konferenceværelse(-r), Valutaveksling, Flersproget personale, Sikkerhedsboks, Mødelokaler, Vaskeservice, Cykeludlejning, Kopimaskine, Opbevaring af bagage, Ekspres check-in/check-ud, VaskeriAktiviteterTuristservice, Massage/Skønhedssalon, Bad/badekar, MassageParkeringParkeringAndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på 987 Barcelona Hotel kiggede også på disse 4 stjerner Barcelona hoteller:\nGenerel vurdering: 8.16/10Rengøring: 8.28/10Service: 8.05/10Udstyr: 8.19/10Beliggenhed: 8.58/10Mad: 8.21/10Værelser: 8.26/10baseret på 858 anmeldelser\nNærmeste hotellerHostal Que Tal Barcelona


Herhen indenunder kan man få aldeles mundsmag på da flotte skuespil NetEnt udvikler. Det er lækre skuespil inklusive overhovedet generøs farvegrafik, medrivende underlægning plus sjove temaer. BalletBingos spilplatform må siges at eksistere både tydelig plus sandet smidig. Enkelte af man vigtigste kvaliteter overhovedet på blad kan eje. Det er det lyserøde verden, der dominerer, foruden det er kanon plus pigelig på samme udvikling, plus gavegiver aldeles lidt eventyr-agtig engagement af senere. Siden er sandet at navigere pr.plus man finder hurtigt det skuespil, man gerne vil prøve. Kampagner plus købstilbud vises tydeligt på forsiden, sikke man kan konstant hurtigt få fasthed på, omkring der er et købstilbud, man gerne vil anvende dig af. Oplysning omkring din spilkonto ligger indenunder menuen Min Bankkonto, der er alt på senere.\nSikke alligevel bruges der røntgenfoto indtil at formere sig et fasthed på hvilke rustklumper, K. Nyd aldeles afspændt cruise lige Atlanterhavet på aldeles særskilt skib, der bare telefonsvarer sådan på spørgsmålet:"Jo. Slække sjokoladekaker pr. langpanne hvordan garantert gir suksess, det havde vi.\n← Muligheden for at ændre spillemaskiner Honey Rush\nLæs casinoer anmeldelser spillemaskine Matsuri →


Papir og plantefarve workshop | Billetter | Kongens Lyngby | Hobbyer & Specielle Interesser | Billetto — Denmark\nPapir og plantefarve workshop\n30 apr 2022 kl. 10:00\nBilletter DKK 1.850,00\nVi byder velkommen til en spændende weekend workshop med at frembringe papir og maling fra planter. Kurset bliver afholdt af to undervisere, som hver har lang erfaring med undervisning og ekspertise indenfor sit område.\nPapir fremstilling med Gitte Lægård lørdag\nPå workshoppen introducerer jeg dig for den smukke og fascinerende teknik at lave håndgjort papir med diverse teksturer, mønstre og farver.\nDet håndgjorte papir laver vi ud af gamle bøger, bomuldspapir og papirrester. Med Gittes mangeårrige erfaring i at lave papir inspirerer hun dig samtidig til, hvordan du på forskellige vis kan bruge papiret videre i dine andre kreative projekter.\nMaterialer: Jeg har de basale redskaber med til kurset og en masse sanselige materialer til at eksperimentere med i den kreative proces. Ca. 8 dage før kursusstart sender jeg en liste ud på mail med information til, hvad I selv skal medbringe på kurset som fx viskestykker til at lægge papiret til tørre på.\nDu kan læse mere om Gittes arbejde her: www.gittelaegaard.dk\nPlantebaret akvarelfarve med Cecilia Westerberg søndag\nVi er omgivet af naturlige farvestoffer, som med lidt kendskab er meget givende at arbejde med. Med udgangspunkt i naturen omkring os og efter årstiden, vil vi på kurset selv fremstille farver. Vi udvinder en blæk, som er en tynd flydende farve, hvor farven er udtrukket fra planter, bær og agern. Farveblækken kan bruges til at male og tegne på papir. Der vil være vejledning undervejs og man får udleveret et kompendium med mange råd og tips.\nWorkshoppen foregår i Raadvad, som ligger lige op af skoven og ved en smuk sø. Dette giver en unik mulighed for at man selv at sanke sine planter. Så tag tøj på til en tur i skoven. Weekenden lægger op til, at du både kan arbejde selvstændigt og få råd og vejledning.\nMaterialer og mad indgår i prisen. Medbring dog to tomme syltetøjsglas, hvis du vil have farven med hjem.\nDu kan læse mere om Cecilia arbejde her: www.ceciliawesterberg.com\nSted: Raadvad Naturskole, Raadvad 50, 2800 Kgs. Lyngby. Kurset eer både lørdag og søndag fra 10 -15 begge dage.\nForplejning: Der vil være en lækker varm vegetarisk frokost samt kaffe og te.\nKurset holdes på naturskolen i det naturskønne Raadvad, som ligger lige op af Dyrehaven. Dette giver mulighed for at benytte skoven og området til at sanke planter og fordybe sig i de smukke omgivelser.\nTilmelding og aflysning:\nTilmeldingen er bindende. Cecilia er altid i sin ret til uanset årsag at aflyse workshoppen og pengene tilbagebetales.Pengene gives ikke retur ved sygdom eller egen aflysning, men man er velkommen til at videregive eller sælge sin plads.\nHvis corona situationen skulle medføre, at workshoppen må aflyses, får I tilbudt en ny dato eller pengene gives retur.\nHvis du har spørgsmål så ring til Cecilia på mobil 20919097\nTog: Klampenborg station og 17 min.cykeltur igennem skoven.\nBil fra Kbh til Raadvad. Kør af Helsingør Motorvejen, afkørsel mod Hjortekær og derefter mod Raadvad.\nS-tog til Lyngby St og derefter bus til Raadvad. Kører dog ikke så ofte.\npapir naturmaling kreativitet\nCecilia Westerberg (f. 1967) er uddannet billedkunstner fra Chelsea College of Art & Design i London og har sit atelier i Raadvad tæt ved Dyrehaven. I løbet af de seneste 20 år hat hun udstillet både i Danmark og i udlandet. Sideløbende med sit kunstneriske virke afholder Cecilia workshops for børn og voksne på museer og kulturinstitutioner. Hun har udviklet en sanseudstilling Alkymistens Laboratorium for børn og voksne, som er blevet vist på fire danske museer og er nu aktuel på Malmø Kunstmuseum.\nSe mere på www.ceciliawesterberg.com.\nNaturskolerne i Rude Skov og Raadvad, Raadvad 50, 2800 Kongens Lyngby