Sagsnr S Cpr. Nr. Dato Navn Sagsbehandler Camilla Hovmand Larsen. Notat om omprioriteringsforslag - PDF\nDownload "Sagsnr S Cpr. Nr. Dato Navn Sagsbehandler Camilla Hovmand Larsen. Notat om omprioriteringsforslag"\n1 Sagsnr S Cpr. Nr. Dato Navn Sagsbehandler Camilla Hovmand Larsen Notat om omprioriteringsforslag Notatet beskriver de forslag til omprioritering og besparelser, Børne- og Skoleudvalget fremkom med på mødet d. 13. april Der er udarbejdet et samlet notat med de forslag der blev fremsat under dels Budget og dels Kvalitet og Økonomi i folkeskolen. Omprioriteringsforslag fremkommet under budgetsagen: 1. Fjerne SFO ledere Efter folkeskolereformens beslutning, som betød et fald i SFO ernes åbningstid og at pædagogerne fik opgaver ind i undervisningen, har mange skoler/kommuner valgt at ændre på ledelsesstrukturen, så man i stedet for at have en selvstændig SFO-leder har organiseret sig med en indskolingsleder med ansvar for såvel undervisningen i indskolingen som aktiviteterne i SFO en. Senest er det ved en voldgiftskendelse afgjort, at ansættelse af indskolingsledere med ansvar for såvel undervisning som SFO, ansættes efter den overenskomst, der svarer til deres uddannelse, så læreruddannede ansættes efter LC-lederoverenskomst og pædagoger efter BUPL-lederoverenskomst. I skoleåret 2015/16 er der budgetteret 10,5 mio. kr. til SFO-ledelse men det skal bemærkes, at langt de fleste ledere løser tilsynsopgaver i forhold til SFO ens børn, og at der derfor ikke er tale om et reelt billede af, hvor mange resurser der bruges på ledelse af SFO erne. 2. Konsulenter i CDA samt CUD gøres efterspørgselsafhængigt A. Center for Dagtilbud (CDA) En efterspørgselsafhængig konsulentressource forstået som at daginstitutionerne/dagplejen betaler for de konsulentydelser, de modtager fra CDA vil have en række konsekvenser, både for daginstitutionerne/dagplejen, for den politiske betjening og for de enkelte medarbejderes ansættelsesvilkår/tryghed i ansættelsen. Faglig Kompetente konsulenter i CDA internt er helt afgørende for den understøttende udvikling, der sker i vores dagtilbud og kvaliteten af dette arbejde ses bl.a. i det pædagogiske høje niveau, som vi har i Næstved. Derudover løser konsulenterne i CDA en række tilsyns- og kontrolopgaver, som Byrådet er forpligtiget til at udføre jfr. Dagtilbudsloven samt en række andre opgaver f.eks. interne uddannelser, coaching af ledere og medarbejdere, konfliktløsning. CDA har to pædagogiske konsulenter til udførelse at tilsynsopgaven og udvikling og understøttelse af det pædagogiske arbejde i dagplejen og daginstitutionerne, en Uddannelseskoordinator, som har ansvaret for uddannelse af pædagogiske assistentelever og pædagogstuderende i hele kommunen, samt to Sprogvejledere som har ansvaret for arbejdet med integration og sproglig udvikling af de tosprogede børn som er og som kommer til Næstved jfr. Dagtilbudslovens 11 (sprogvurdering og Side 1 af 10\n2 sprogstimulering), Herudover har de opgaver med implementering af ministeriets Sprogpakke for alle børn. En efterspørgselsafhængig konsulentressource vil på sigt betyde en afgørende forskel i arbejdet med kvalitetsudviklingen og udvikling af den fælles røde tråd i arbejdet. Derudover vil en række tilsyns- og kontrolopgaver ikke kunne udføres med den nødvendige faglighed. For den politiske betjening kan det betyde, at CDA ikke vil besidde den nødvendige faglige viden og ekspertise på disse områder, og det vil kunne medføre ringere politisk betjening. B. Center for Uddannelse (CUD) En efterspørgselsafhængig konsulentresurse forstået som at skolerne betaler for de konsulentydelser, de modtager fra centeret vil have en række konsekvenser, både for skolerne og for den politiske betjening. For skolernes vedkommende vil nogle af de skoler, der har volumen til det, uddanne og give tid til at resursepersoner på skolen kan overtage opgaven. Skoler med mindre volumen vil have svært ved at opnå tilsvarende dækning i forhold til ekspertise og bredde i dækningen og skoler med gæld vil formodentlig være nødt til at anvende den tilførte resurse til at nedbringe gælden og vil derfor ikke have mulighed for at kunne tilbyde sådanne funktioner, som de større skoler uden underskud vil kunne. For den politiske betjening betyder det, at administrationen ikke vil besidde faglig viden og ekspertise på en række områder, og det vil kunne medføre ringere politisk betjening. 3. Kompetencehjulet afskaffes Kompetencehjulet blev anskaffet i forbindelse med Digitaliseringsstrategien, som et IT redskab til synliggørelse af børnenes kompetencer og understøttelse af arbejdet med pædagogiske læreplaner. Hvad bidrager kompetencehjulet med: - Fælles fagligt fundament til vurdering af børns udvikling - Fælles sprog til det tværfaglige samarbejde herunder brobygning - Statistikker som viser børns udvikling på de enkelte områder både i den enkelte inst. og i hele kommunen, som udgangspunkt for iværksættelse af særlige indsatser. - Muliggør at medarbejderne opdateres på ny viden og ideer til pæd. aktiviteter - Erstatter sprogvurdering af børn med særlige behov - Styrker den fælles røde tråd i udviklingen i Næstved. - Giver forældre og personale et udgangspunkt for forældresamtaler og giver forældrene mulighed for at få ideer til, hvordan de kan understøtte barnets udviklingsbehov. Kompetencehjulet er en del af brobygningsmaterialet og skal udfyldes ved barnets overgang fra dagpleje/vuggestue til børnehave (3 år), i forbindelse med barnets overgang til skolen og ved indstilling af børn med særlige behov. Det vurderes, at der årligt bruges ca timer i dagplejen og daginstitutioner til vurdering af alle 3-årige og 5-årige ved skolestart.\n3 Med ca børn i institutionerne svarer tidsforbruget ca. til 0,5 time årligt pr. barn. Hvad skal der i stedet udarbejdes, hvis vi ikke har Kompetencehjulet? Udover at området mister den sammenhæng og det fælles fundament og sprog som værktøjet giver dagtilbudsområdet, så skal der på en række områder findes og udvikles nye/andre redskaber til erstatning. Det gælder f.eks. i forbindelse med - Børns overgang fra dagpleje/vuggestue til børnehave og fra børnehave til skolen. - Beskrivelse af børn ved diverse indstilling til psykolog, specialpædagogisk vejledning, ergo og fysioterapeut, tale-hørekonsulent. - Ved indstilling til særlige foranstaltninger - Sprogvurdering af de børn som har et særligt behov - Materiale til forældresamtaler - Adgang til relevant teori, pædagogiske ideer og evidensbaseret viden, må skaffes på anden vis. Det er meget vanskeligt at beskrive tidsforbruget til ovenstående, men det vurderes, at medarbejderne mindst skal anvende samme tid, som bruges til kompetencehjulet. Udgiften til anskaffelse af Kompetencehjulet ca. kr blev finansieret af opsparet effektiviseringsgevinster ved tidligere sammenlægninger og strukturændringer. Den årlige driftsudgift på ca. kr afholdes af en central konto og er ligeledes finansieres af opsparede midler. 4. Beregning på lukning af Lundebakkeskolen, afdeling Holme-Olstrup Beregningen af nedlæggelse af Holme-Olstrup-afdelingen viser, at provenuet ved denne strukturændring er 1,1 mio. kr. årligt. Anlægsudgifterne vil beløbe sig til ca. 10 mio. kr. 5. Psykologbetjening (THOMAS CARLSEN) Psykologområdet er en del af Børnefamilieenheden (BFE). BFEs samlede budget udgør ca. 49 mio. kr. Af disse udgør Psykologområdet ca. 15 mio. kr. Med budgetstrategiens krav om 1 % reduktion om året i årene 2016 til og med 2019, vil BFE have et samlet reduktionskrav på 4 % svarende til knap 2 mio. kr. Ved en ligelig fordeling af sparekravene mellem områderne i BFE, vil reduktionskravet på psykologområdet udgøre 0,6 mio. kr. svarende til godt ét årsværk. Derudover er psykologområdet en del af effektiviseringsstrategien gennem konkurrenceudsættelse. Her skal det undersøges, om der er et potentiale i at konkurrenceudsætte de undersøgende og behandlende opgaver. Psykologområdet løser opgaver indenfor såvel Folkeskoleloven som Serviceloven. Indenfor hvert af områderne kan opgaverne deles op i undersøgende, rådgivende og behandlende indsatser. Servicelovsområdet (CBU) Efterspørgslen på psykologydelser er ikke jævnt fordelt. Langt hovedparten af opgaver løses af psykologerne i BFE. Det er CBUs vurdering, at en reduktion i ydelserne på\n4 servicelovsområdet for såvel de undersøgende som de behandlende indsatser vil afføde en uundgåelig ekstra udgift til køb af tilsvarende ydelser hos private leverandører. Folkeskolelovsområdet (CUD) Psykologernes betjening af skoleområdet vurderes generelt som god og kvalificeret. Flere skoler oplever dog et større behov for psykologbistand end der er tildelt, og en reduktion af antallet af psykologer i BFE vil gøre denne oplevelse værre. Besparelsesforslag fremkommet under Kvalitet og Økonomi (ideer fra stormødet): 1. Lukke Marvede Skole Marvede Skole blev lukket for adskillige år siden og hører ikke længere under Børne- og Skoleudvalgets område; men Kulturudvalgets område. Derfor ikke nærmere beskrevet. 2. Lukke enheder, der ligger mindre end 3 km. fra hinanden Skoler/afdelinger, der umiddelbart ligger med en indbyrdes afstand på 3 km eller derunder. Holsted Skole Kalbyrisskolen, 3 km Kildemarkskolen Kalbyrisskolen, 1,5 km Lille Næstved Skoles afdelinger, 2,2 Rønnebæk Skole Sydbyskolen, 1,8 km Sydbyskolens afdelinger Sydbyskolen Sct. Jørgens Skole, 2,7 km Sjølundsskolen Sydbyskolen, 1,5 km Sjølundsskolen Sct. Jørgens Skole, 1,9 km. I arbejdet med analysen af skole, SFO- og klubstruktur, har der i forhold til de nævnte skoler i skolestrukturdebatten har der bl.a. været peget på muligheden af at nedlægge Kalbyrisskolen, Sydbyskolens afd. Nygårdsvej Rønnebæk Skole. Besparelse og omkostninger afhænger af, hvordan man fordeler distrikterne mellem de tilbageværende skoler. 3. Flere elever i klasserne Hvis der skal flere børn i klasserne, skal der være flere børn i skolens distrikt. Udover at der flytter flere børn til eller fødes flere børn i de eksisterende distrikter, er den eneste mulighed for at der bliver flere børn i et skoledistrikt, at distriktet gøres større. Dette betyder alt andet lige, at andre distrikter bliver mindre eller nedlægges. Teoretisk vil en distriktsjustering kunne betyde, at flere børn i et distrikt og færre børn i nabodistriktet alt i alt betyder flere børn i klasserne fordi fordelingen bedre kommer til at passe med dannelsen af få klasser. Desværre bor børnene ikke nødvendigvis i de samme områder på alle årgange, og det betyder, at det, der er en optimal distriktsgrænse de ene år medfører skæve klassedannelser det næste år. Derfor kan man generelt sige, at skal man kunne fylde klasserne bedre op, skal man have store distrikter evt. med undervisning på flere matrikler (skolestrukturændring).\n5 4. Borup Ris Skolens konkrete forslag a. Samle indskolingen på afdeling Grønbro samt samle mellemtrin og udskoling på afdeling Fuglebjerg Alt andet lige vil forslaget betyde at flere børn skal transporteres end nu, idet indskolingsbørnene fra afd. Fuglebjerg skal køres til Sandved og mellemtrinsbørnene fra Sandved skal køres til Fuglebjerg. Omfanget af transporten i forslaget vil afhænge af fordelingen af børnene i distriktet. b. Daginstitutionerne ud på skolerne Sandved Børnehus (den gamle skole i Sandved) ligger i området. Har 2 vuggestuegrupper og 2-3 børnehavegrupper. Forslaget indgår i den samlede beskrivelse af mulighederne for at etablere børneuniverser. c årgang samlet på afdeling i Fuglebjerg samt årgang på byskole i Næstved Forslaget vil medføre en besparelse ved nedlæggelse af afd. Grønbro i størrelsesordenen 1,4 mio. kr. og en merudgift til transport af overbygningseleverne til en byskole på anslået 0,75 mio. kr. d. Afdeling Grønbro årgang; Afdeling Fuglebjerg årgang Umiddelbart vurderes det ikke at dette forslag kan gennemføres, da 6 årgange med 2 spor på hver årgang vil skulle bruge 12 klasselokaler plus faglokaler og afdelingen har kun 9-10 lokaler underforudsætning af at SFO-lokalerne ændres til delelokaler med undervisningen. e. Borup Ris Skolen som overbygningsskole for hele Vest Vestområdet består af Karrebæk Skole, Hyllinge Skole og Borup Ris Skolen (nå der ses bort fra Ll. Næstved Skole). Afstanden fra Karrebæk Skole og Hyllinge Skole til Fuglebjerg er henholdsvis 18 og 8 km. Afstanden fra Karrebæk Skole til LL. Næstved Skole er 9,1 og 7,1 km, til Ll. Næstved Skoles afdelinger på henholdsvis Herlufsholmsvej og Karrebækvej. Det vurderes ikke at være realistisk, at overbygningen fra Karrebæk skal køres til Fuglebjerg pga. afstanden i forhold til alternative skoler. f. Alle elever samles på afdeling Fuglebjerg og afdeling Grønbro lukkes En samling af alle elver på afd. Fuglebjerg vil godt kunne lade sig gøre, selv om standarden og størrelsen af lokalerne kunne være bedre. Der vil være en besparelse svarende til 1,4 mio. kr. Alle forslag fra Borup Ris Skolen har karakter af strukturændring, men kræver kun ændring af styrelsesvedtægten, da der ikke er tale om nedlæggelse af en skole. 5. Styrelsesvedtægten (Landdistriktpolitikken) I forhold til landdistrikterne står der i landdistriktspolitikken fra 2009 følgende, som bygger på kommuneplanstrategien:\n6 Udviklingscentrene Fuglebjerg, Glumsø, Fensmark, Brøderup/Tappernøje I centerstrukturen er de største byer i landdistrikterne udpeget som udviklingscentre. De er geografisk placeret sådan i kommunen, at de kan sikre landdistrikterne adgang til de kommunale servicetilbud. I den langsigtede planlægning skal byerne udvikles som kommunale servicecentre og vigtige bosætningsområder, der har en erhvervsprofil, der tilpasses efter styrkerne i den enkelte by. Udviklingscentrene skal udover det man kan forvente at finde i lokalcentre f.eks. tilbyde borgerservice, bibliotek, varierede fritidstilbud, praktiserende læge, apotek, flere butikker med dagligvarer og gerne andre butikker. Lokalcentrene Herlufmagle/Gelsted, Mogenstrup/Lov, Toksværd/Holme-Olstrup, Karrebæk/Karrebæksminde, Sandved/Tornemark, Hyllinge En række mindre byer og landsbyer er udpeget som lokalcentre. De ligger jævnt fordelt i hele kommunen og knytter sig op til det nærmeste udviklingscenter eller til hovedcenteret, Næstved by. I lokalcentrene kan borgerne forvente at finde skole, idrætsanlæg eller lokaler til kulturelle formål, butik med dagligvarer og børneinstitution. Tilbuddene i lokalcentrene kan understøttes gennem bosætning og ved at samle aktiviteter i de fysiske faciliteter, der allerede findes. Derudover optræder der støttepunkter i kommuneplanstrategien, men her forventes ikke at der er skole, og der er heller ikke nogle af støttepunkterne, der pr. har et skoletilbud. Af seneste skoleprognose fremgår det, at det er i landdistrikterne, at de største tilbagegange i elevtallet forventes, uanset om der er tale om skoler i lokalcentre eller i udviklingscentre. Skole Elevtal Udvikling Status Lokalområde +/- Holmegaardskolen % U Fensmark Herlufmagle Skole % L Herlufmagle/Gelsted Lundebakkeskolen % L Toksværd/Holme-Olstrup Fladsåskolen % L Mogenstrup/Lov Susålandets Skole % U Glumsø Korskildeskolen % U Brøderup/Tappernøje Borup Ris Skolen -36-9% L/U Sandved/Tornemark og Fuglebjerg Sydbyskolen -37-8% H Næstved by Holsted Skole -53-7% H Næstved by Rønnebæk Skole -11-6% - Rønnebæk Kildemarkskolen -7-6% H Næstved by Hyllinge Skole -9-6% L Hyllinge Sjølundsskolen -23-4% H Næstved by\n7 Skole Elevtal Udvikling Status Lokalområde +/- Ll. Næstved Skole -38-3% H Næstved by Karrebæk Skole 3 1% L Karrebæk/Karrebæksminde Sct. Jørgens Skole 5 1% H Næstved by Kalbyrisskolen 34 7% H Næstved by L = Lokalcenter U = Udviklingscenter H = Hovedcenter Landdistriktspolitikken beskriver desuden: I landdistrikterne vil vi prioritere mulighederne for at bygge nye boliger i de områder, hvor et stigende indbyggertal vil øge grundlaget for offentlige og private servicetilbud. Det gælder dér, hvor tilflytning kan medføre bedre udnyttelse af kapaciteten i skoler og institutioner (side 19) Et godt familieliv i landdistrikterne forudsætter, at der er både tryghed og udviklingsmuligheder for børn og unge. Vi er meget bevidste om, at skolerne er et vigtigt samlingspunkt i landdistrikterne. Skolerne betyder meget, når børnefamilier skal vælge, hvor de skal bosætte sig, og derfor vægter vi fastholdelse af de nuværende skoler og skoleafdelinger højt. Skolestrukturen skal sikre eleverne gode faglige læringsmiljøer i trygge omgivelser og med sikre skoleveje. Skolerne ligger spredt udover hele kommunen, og nogle skoler er mere søgt end andre. Skolestrukturen skal undervejs tilpasses antallet af børn i de forskellige områder. I denne proces er skolens betydning i lokalområdet som kulturelt center og samlingspunkt for beboerne i lokalområdet vigtig. Vi vil forsøge at styrke underlaget for de mindste skoler gennem bosætning og ved at samle flere aktiviteter på skolerne. Flere aktiviteter vil betyde, at skolerne styrkes som lokalområdets sociale samlingssted, som vælges til af forældrene og deres børn. De mindste skoler er afhængige af, at familierne i lokalområdet sender deres børn til den lokale folkeskole kun gennem stærk lokal opbakning kan vi fastholde alle vores skoler og skoleafdelinger. Til alle skoler skal der være knyttet en skolefritidsordning for de yngste elever. For de lidt ældre elever vil der være varierende tilbud alt efter antallet af børn og mulighederne i det enkelte lokalområde. Vi ønsker at udvikle og fastholde lokale tilbud om dagpleje og daginstitutioner, så børn under skolealderen bliver passet i deres lokalområde sammen med andre børn fra samme område. De unges fritidsmuligheder vil udover foreningslivet ligge i ungdomsskolen. De generelle tilbud om ungdomsklubber vil være fordelt udover kommunen. De mere specialiserede tilbud vil være placeret færre steder i kommunen. (side 21) Befolkningsudviklingen og dermed grundlaget for tilbuddet skoler mv. i lokalområderne giver anledning til overvejelser over, i hvilket omfang bosætningsinitiativer mm kan ændre på udviklingen og hvilken tidshorisont det i så fald vil have. Der gøres opmærksom på, at bestemmelserne i kommuneplanen lægger rammerne for hvor der skal være et skoletilbud og dermed også rammerne for en evt. fremtidig strukturændring.\n8 Administrationen anbefaler, at man overvejer, hvordan kommuneplan og landdistriktspolitik skal formuleres i forbindelse med den aktuelle revision af kommuneplanen. 6. Provenu ved lukning af skoler/afdelinger Umiddelbart er det vanskeligt at opliste provenuet ved nedlæggelse af hver enkelt skole/afdeling. Grunden til dette er, at der indgår mange faktorer i beregningen, idet en nedlæggelse har eller kan have følgevirkninger for økonomien for andre skoler eller for transportudgifterne i kommunen. Desuden vil man ikke bare kunne sammenlægge provenuerne ved nedlæggelse af flere enheder, da løsningerne kan have afledte effekter på tværs i kommunen. Fra strukturanalysen i 2014 kan vi sige, at lukning af en af de tre afdelinger, der var nævnt i analysen vil give et provenu på mellem 1,1 og 1,9 mio. kr. op året. Herfra skal trækkes udgifterne til ekstra transport af elever, som måtte blive transportberettiget ved flytning til skolens anden afdeling eller til anden distriktsskole. Vi ved også, at de største varige besparelser der kan opnås ud over klasseoptimering - ligger på bygningsdrift og optimering af ledelseslaget. Man skal være opmærksom på, at folkeskolereformen stiller krav om anden og mere ledelse i forhold til medarbejderne, end der har været hidtil og at nedlæggelse af bygninger medfører øgede transportudgifter. 7. Mere frit skolevalg ét skoledistrikt Det frie skolevalg er i dag begrænset til at gælde, i det omfang en skole har klasser på under 24 elever på det klassetrin, som man ønsker optagelse på. Der har været stillet forslag fra nogle af interessenterne på området om, at der skulle besluttes frit optag på alle skoler inden for de fysiske rammer, som skolen råder over. På denne måde ville det synliggøres, hvilke skoler, der kunne levere varen og tiltrække elever. Udfordringerne ved et fuldt frit skolevalg vil være, at det ikke kan styres, hvor mange elever, der ville være tilbage på nogle skoler, men som fortsat ville skulle driftes. Som det fremgår af afsnittet om tildelingsmodeller, vil udgiften pr. elev eksplodere på de skoler, hvor mange elever ville søge væk. Ved en klassetalsbaseret tildelingsmodel ville det betyde, at de attraktive skoler ville skulle undervise mange flere børn for den samme eller kun lidt større økonomi, mens de mindre skoler ville have stort set den samme økonomi som i dag til at undervise langt færre børn. Man kunne forestille sig, at hvis man gjorde hele kommunen til ét skoledistrikt (skolestrukturændring), så ville fleksibiliteten også øges. Det vil den også og mulighederne for at klasseoptimere ville være maksimale, men friheden til at vælge ville begrænses, da det er skolelederens kompetence at beslutte hvilken klasse en elev skal gå i. Skolelederens kompetence ligger naturligvis inden for de Rammer, som Byrådet har besluttet og skal udøves ud fra de principper skolebestyrelsen har fastsat,\n9 men teoretisk ville det kunne betyde, at en elev kunne komme til at gå i skole i den anden ende af kommunen, end hvor man bor. 8. Sænkning af lærernes undervisningstid (break-even ift. undervisningstillæg; undervisning ud over 750 timer) Der kan ikke umiddelbart opnås et break-even på lærernes undervisningstid. Efter arbejdstidsreglerne skal lærerne have et tillæg på 117 kr. pr. undervisningstime efter de første 750 time (25 ugentlige lektioner), men da lærernes arbejdstid ikke udelukkende er undervisning (og tillægget er mindre end timelønnen), vil en lavere gennemsnitlig undervisningsforpligtelse og dermed sparet tillæg, ikke kunne opveje merudgiften til de ekstra lærere, der i så fald skulle ansættes til at dække timerne. Administrationen gør opmærksom på, at selv om ovenstående kunne læses som en mulighed for at få mere undervisning for færre penge, er det vurderingen, at lærernes undervisningsforpligtelse ikke kan øges yderligere, men at man i lyset af krav til implementering af reform mv. snarere burde se på en reduktion. Flere kommuner på Sjælland har inden for den seneste tid enten reduceret lærernes gennemsnitlige undervisningsforpligtelse og/eller indført et maksimalt undervisningstimetal for lærerne. En nedsættelse af lærernes undervisningsdel med 1 ugentlig lektion koster omkring 13,4 mio. kr. om året. Administrationen kan ikke umiddelbart pege på kompenserende reduktioner i forhold til en reduktion i lærernes undervisningsforpligtelse. 9. Samle specialundervisningsbørn på færre matrikler (mere centraliseret). Kan vi indrette os anderledes eller blive inspireret af andre Generelt kan man sige, at undervisning af specialelever i specialklasser alt andet lige er billigere end undervisning af de samme elever inkluderet i almene klasser. Samling af specialelever som fx tilbuddene på Sydbyskolen og Kalbyrisskolen giver mulighed for at tilbyde et højere specialiseret fagligt niveau, men betyder også øgede udgifter til transport af specialeleverne. Til gengæld modarbejder undervisning i specialklasser målet for, at 96 % af eleverne skal undervises i almenklasser (med støtte hvor det er nødvendigt). Generelt er tendensen i andre kommuner, at de ligesom Næstved lægger ansvar for visitation og økonomi ud på de enkelte skoler. Det giver større fleksibilitet for den enkelte skoleleder i beslutningen om, hvordan man bedst tilgodeser barnets specialundervisningsbehov og bedre muligheder for at iværksætte en tidlig og/eller en forebyggende indsats. Dette vil også på langt sigt være den optimale anvendelse af midlerne. 10. Tildelingsmodeller Overordnet findes der to former for tildelingsmodeller: elevtalsafhængige og klassetalsafhængige. I praksis er de fleste modeller en kombination af de to typer. Begge former har fordele og ulemper. Elevtalsafhængige modeller sikrer nogenlunde ensartede budgetter pr. elev, men de fordrer et vist (forholdsvist højt) gennemsnitligt elevtal i klasserne for at kunne løbe rundt, da en undervisningstime koster det samme uanset om der er 15 eller 27 elever i\n10 klassen. Der er naturligvis muligheder for at tænke undervisningen sammen på tværs af klasser/årgange, men det betyder større spredning af elevernes faglige niveau, større udfordringer i forhold til at skulle undervise efter fælles mål, der gælder flere klassetrin, og dermed større krav til lærerne i forhold til at differentiere undervisningen, så der er udfordringer til alle elever. Klassetalsbaserede tildelingsmodeller sikrer nogenlunde ensartede vilkår skolerne imellem i forhold til at man er sikret den nødvendige resurse til at gennemføre undervisningen i de enkelte klasser. Klassetalsbaserede modeller bygger på, at man beregner, hvor mange klasser en skole skal have, ud fra hvor mange elever der maksimalt kan være i klasserne (lovgivningen siger max 28). Denne beregningsform har den konsekvens, at en enkelt elev mere eller mindre kan betyde dannelse af en klasse mere eller mindre og dermed ændre budgettet i omegnen af kr. opad eller nedad. Med den aktuelle demografiregulerede tildeling af budgetramme til skolevæsnets undervisning, er det faldende elevtal en udfordring i forhold til en klassetalsbaseretfordeling, idet der ikke er en entydig sammenhæng mellem rammetildelingen og de beløb, der skal udmøntes til de dannede klasser. Rammebeløb/undervisningsmidler vil ofte blive tildelt pr. elev, da der ved lave klassekvotienter ikke skal anskaffes så mange bøger som i klasser med høje kvotienter. Regulering af budgetter. Hvis man arbejder med regulering af de tildelte budgetter, betyder reguleringen ved den elevtalsbaserede model at skolen kan miste eller få et beløb i størrelsesordenen kr. for hver elev der rykkes. Ved den klassetalsbaserede model reguleres der kun, hvis elevtalsændringen betyder at der skal oprettes eller nedlægges en klasse. Til gengæld kan en elev betyde at en skole skal aflevere eller modtage kr. på baggrund af en enkelt elevflytning. Med den beslutning, der pt. er for at skolernes budgetter reguleres efter elevtallet den 5/9, som er den dag, der indberettes elevtal til Undervisningsministeriet, sammen med at vi har en kombineret tildelingsmodel (udgangspunkt i elevtal, men klassetalsbaseret garantimodel) betyder det, at det teoretisk er muligt at 2 elever, der flytter fra skoler, der ikke er på garanti til skoler, der er på garanti, kan betyde, at disse skoler skal have 1,4 mio. kr. ekstra mens de afgivende skoler kun afleverer ca kr. Da det samlede budget skal holdes, skal budgetfordelingen genberegnes, og det betyder, at skoler, der ikke har ændringer i elevtallet i så fald får lavere budgettildeling. Det kan oplyses, at det ikke er ualmindeligt at der på en større skole opleves et nettofald eller en tilgang på mere end 20 elever, så det er større beløb der kan udløses. COA forslag: kombination af klassetildeling og rammebeløb pr. elev


Der findes rigtig mange alternativer, så det er noget der kan tage noget tid og undersøge, og mens det står på, så har man også en undskyldning overfor sig selv, til at forsætte med at ryge. Jeg har selv været der, og tro mig det er noget der kan gå meget tid med, for man synes jo typisk at der er rigtig hyggeligt at ryge – Sådan havde jeg det.\nEfter jeg ikke synes jeg kunne forsvare overfor mig selv at forsætte mig rygning, så var jeg nød til at få taget en beslutning. Jeg var ret hurtig klar over, at jeg skulle have noget andet, så det i det mindste ville blive lidt lettere. Jeg fik egentlig ret hurtig i mine overvejelser øje på e-cigaretterne fra Dansmoke. Det ligner faktisk rigtige cigaretter, og jeg havde en ret klar fornemmelse af, at når man sidder med en e-cigarette, så vill det på mange måde virke som at sidde normalt med en cigarette.\nJeg fik købt mine kommende bedste venner og jeg var klar. Jeg kan tydeligt huske den mandag morgen, hvor jeg skulle skifte over til Dansmoke. Det gik helt uhyggeligt le at gøre det, og jeg bleve aldrig overmandet af de humørsvingerne som mange mine venninder har haft. Min familie har også siden sagt til mig, at det gik langt lettere for mig end de havde frygtet. Jeg vil gerne anbefale der gerne vil stoppe med at ryge, at købe en Dansmoke e-cigarette, for du virker rigtigt godt og måde smag og røg smager ligesom de cigaretter jeg røg før i tiden.\n← Kan 4000 års viden tage fejl ? Hvordan er det med rygning i Norge →


Velkommen til Jordforurening\nDu kan læse om gældende regler for ren, lettere forurenet og forurenet jord.\nDu kan også finde oplysninger om, hvordan du skal forholde dig, hvis du skal håndtere/flytte jord på/fra din ejendom – f.eks. i forbindelse med et byggeri.\nEndelig kan du undersøge om jorden på din ejendom skal håndteres som ren, lettere forurenet eller forurenet.\nEr din ejendom hverken registreret som forurenet, konstateret lettere forurenet eller omfattet af områdeklassificeringen, så kan du forvente, at jorden er ren\nHer finder du anmeldeskema\nJord betragtes som ren når gældende jordkvalitetskriterier overholdes.\n• Indbliksgener, dvs. at man uhindret kan se ind til naboen.\n• Risiko for, at jord skrider ned.\n• At regnvand ledes til de omkringliggende grunde.\nJordforureningsloven (Lov nr. 1427 af 4. december 2009 om forurenet jord ).\nJordflytningsbekendtgørelsen (Bekendtgørelse nr.1479 af 12. december 2007 om anmeldelse og dokumentation i forbindelse med flytning af jord)\nBekendtgørelse af lov om planlægning, LBK nr. 587 af 27. maj 2013.\nJordforureningsloven (Lov nr. 1427 af 4. december 2009 om forurenet jord)\nJordflytningsbekendtgørelsen (Bekendtgørelse nr 1479 af 12/12/2007 om anmeldelse og dokumentation i forbindelse med flytning af jord).\nDet kaldes V1- og V2-kortlægning. Du kan læse mere om V1- og V2-kortlægning på Region Hovedstadens hjemmeside. Her kan du desuden finde oplysninger om din ejendoms forureningsstatus, herunder informationer om hvorvidt din ejendom er:\nEn- og to-familiehuse\nBygge- og anlægsarbejder, som f. eks. omlægning af have, etablering af terrasse, opførelse af udestue eller tilbygning i forbindelse med eksisterende en- og to-familieshuse, er ikke omfattet af reglerne i § 72b. Nedrivning af eksisterende bygninger og efterfølgende opførelse af ny bolig på en- og to-familieshuse er dog omfattet af § 72b.


kl.dkFagområderØkonomi og styringPublikationer\nDet danske velfærdssamfund står over for nogle betydelige udfordringer de kommende år, såvel økonomisk som rekrutteringsmæssigt. Det nødvendiggør en bred politik debat om, hvordan det danske velfærdssamfund kan fremtidssikres. KL har med ”Vilje til Velfærd” peget på en række temaer, der bør bringes ind i denne diskussion.\nResultater fra undersøgelse af de effektive kommuner\nKL har i november 2009 gennemført en undersøgelse blandt kommunerne. Undersøgelsen tager temperaturen på arbejdet med at skabe økonomisk og politisk råderum ved effektivisering. Resultaterne viser, at kommunerne er godt på vej.\nBudgetoversigt 2010 – Næsten uændret kommunal service\nKL har netop offentliggjort publikationen ”Budgetoversigt 2010”, hvori hovedresultaterne af kommunernes budgetlægning for 2010 er beskrevet\nEn FLIS-arbejdsgruppe har defineret og prioriteret i alt 52 indikatorer på dagtilbudsområdet. Arbejdet er sket som led af Det Fælleskommunale Kvalitetsprojekt. Størstedelen af de udvalgte indikatorer beskriver udgifter og aktiviteter på dagtilbudsområdet, mens et mindre antal retter sig mod kvaliteten og effekten på området.\nRelaterede informationer Kommunaløkonomisk Nyhedsbrev


Statsministeren vil have DR undersøgt | Politik | DR\nStatsminister Anders Fogh Rasmussen mener at DRs dækning af de danske soldaters udlevering af fanger i Afghanistan er så utroværdig, at DR bør underkastes en undersøgelse.\nDokumentarfilmen Den hemmelige krig, og DRs opfølgning om fangeudleveringerne i Afghanistan er "fuldstændig" fordrejet, mener Fogh.\nStatsministerens usædvanlige kritik - han er også pressens minister - og kravet om en undersøgelse, bakkes op af De Konservatives gruppeformand Helge Adam Møller, og Søren Espersen, udenrigsordfører for Dansk Folkeparti.\nDR har udarbejdet svar på en række spørgsmål vedrørende dokumentarfilmen 'Den hemmelige krig' og TV Avisens opfølgende dækning: Læs dem her\nAnders Fogh Rasmussen siger til Berlingske Tidende, at DR med dokumentarfilmen "Den hemmelige krig", og de efterfølgende nyhedsindslag, har påført sig selv "et meget, meget stort troværdighedsproblem". Han afviser at han vil blande sig i DRs interne processer.\n- Jeg kan blot konstatere, at de indslag som Danmarks Radio har bragt, er fuldstændig fordrejede i forhold til de oplysninger, vi har i regeringen, og som vi har videregivet til Folketinget. Og jeg har jo lagt mærke til, at det almindelige krav er, at regeringen skal iværksætte en undersøgelse. Jeg synes efterhånden vi er nået dertil, at Danmarks Radio måske kritisk burde undersøge sig selv, siger statsministeren til Berlingske Tidende.\nDen amerikanske forhørsleder, Chris Hogan i TV AVISEN, 23. januar 2007.\nFogh Rasmussen siger videre, at han ikke mener at DR har været balanceret, nuanceret og objektiv.\nDRs generaldirektør Kenneth Plummer siger til avisen, at DRs ledelse i dag vil forholde sig til statsministerens kritik.\nBåde SF-formand Villy Søvndal og De Radikales Naser Khader finder statsministerens udfald bemærkelsesværdigt.\nVilly Søvndal kalder det "demokratisk tankevækkende" at regeringen har anlagt en kurs, hvor man går efter navngivne medier og journalister, og forsøger at påvirke pressen.\nKhader betegner det som "utroværdigt", at Fogh Rasmussen vil have en undersøgelse af DR men ikke af hele de fangeudleveringer i Afghanistan, der drejer sig om.\nGitte Rabøl, programchef for DR 2, der sendte "Den hemmelige krig", mener ikke at de massive angreb på dokumentarfilmen er overraskende:\n- Det er forventeligt at al afslørende og undersøgende journalistik møder modstand og kritik. Det har også været tilfældet her. Indtil videre er DR dog ikke blevet præsenteret for oplysninger eller anklager af det journalistiske indhold i filmen, som journalisterne bag programmet ikke har kunnet tilbagevise med overbevisende dokumentation,” siger Gitte Rabøl.


katolsk.dk: Biskoppens prædiken i domkirken skærtorsdag 13. april\n14.04.17 08:23 Alder: 1 year\nBiskoppens prædiken i domkirken skærtorsdag 13. april\nFoto: Ulla Elmquist\n“Ikke desto mindre er fodtvætningen et magtfuld tegn til efterfølgelse, også i den overførte betydning – i tjeneste for andre. Peter mente ikke, at han skulle have vasket fødder af Jesus. Han umiddelbare motiv var nok beskedenhed, men afslører også, at der var noget, han ikke havde fattet i Jesu sindelag, og det viser det, at han måske heller ikke var helt parat til at vaske andres fødder eller til på anden måde at tjene dem”.\nLæsninger: 2 Mos 12,1-8.11-14 1 Kor 11,32-26 Joh 13,1-15\nDagene omkring påske har deres liturgi og et budskab, som vi umiddelbart alle er fortrolige med. Vi kan nemt følge med i rækken af begivenheder fra palmesøndag til påskedag. Hvad nyt er der så at sige om det, der udgør en fast rytme i alle kristnes påskefejring? Der er naturligvis behov for at videregive det til de generationer, der hele tiden kommer til og skal mindes om frelseshistoriens store begivenheder. I slutningen af dagens første læsning – om indstiftelsen af jødernes påske – lægges der op til, at det er noget, som skal fejres ”slægt efter slægt.” I det følgende kapitel af 2. Mosebog hedder det allerede i forbindelse med fejringen af udgangen af Ægypten: ” Når din søn i fremtiden spørger dig: ”Hvad betyder dette?” Skal du svare ham: ”Med stærk hånd førte Herren os ud af Ægypten, af trællehuset…” (2. Mos. 13,14). Opretholdelsen af bestemte traditioner har været med til at overlevere jødefolkets tro og bevare dets identitet. Det samme gælder inden for kristendommen. At det ikke længere sker så konsekvent betyder, at mennesker nu til dags ikke altid har stor viden om deres tro og om, hvordan den skal leves, at den ikke har en selvfølgelig plads i livet. Hvis det er tilfældet, er det heller ikke nemt at fortælle noget videre, og følgen bliver, at det kristne budskab risikerer at miste sin kraft.\nDerfor er det heller ikke kun de kommende generationer, vi skal være bekymrede for, når vi gør os tanker om videreformidling af troen. Også vi, der føler os fortrolige med det, vi gør, skal hele tiden være åbne for at lade os ramme af det, vi fejrer, få ny inspiration og ny indsigt og dér, hvor det er nødvendigt, lade vort liv forandre. Kirkefædrene og mange teologer har ned gennem tiderne beriget vor viden om og vor tilgang til troens store mysterier, ikke mindst Eukaristien. Disse dybe og berigende tanker er måske ukendt for det fleste, selv om de har sat deres præg på katolsk praksis og fromhedsliv. Men det er heller ikke nødvendigt for alle at have den store indsigt i alt, hvad teologien lærer os om Eukaristien. Jesu egne ord ved indstiftelsen af Eukaristien og den basale katekese om den er til strækkeligt, når det drejer sig om viden. Denne viden skal dog næres af vor tro, troen på det, vi har en vis indsigt i. Troen består i tillid til, at det, Gud har åbenbaret, er sandt; men for, at denne tillid kan vare ved, er det nødvendigt, at vi både med vor indre indstilling og ydre holdning viser, at det virkeligt er noget, vi tror på. En tysk pastoralteolog har fremsat et spørgsmål, som han lægger op til, at alle kristne stiller sig. Det er resultatet af en vis frustration over, at meget af den katolske praksis med kirkegang og sakramentsmodtagelse, i det omfang den endnu foregår, ofte kun skyldes tradition, og nogle gange kun en tradition, som giver et svagt religiøst anstrøg til sociale og familiære begivenheder. Det spørgsmål, han synes, vi skal stille os er: ”Tror vi på det, vi fejrer, eller fejrer vi det, vi ikke rigtigt tror på? Det er et meget provokerende spørgsmål, som nogle sikkert vil finde upassende, for hvem kan granske hjerte og nyrer og bedømme andres tro? Men spørgsmålet er relevant, fordi selv den bedste kan forfalde til ren rutine eller slække på krav til sig selv og andre om, hvor meget, man skal gøre ud af sin tro i dagligdagen. Teologen lader os stille spørgsmålet i forbindelse med fejringen af især førstekommunion, firmelse og ægteskab. Tror vi på, at vi virkelig modtager Kristi legeme og blod, tror vi oprigtigt på, at Helligånden kommer til os i firmelsen, og tror vi på, at ægteskabet er et sakramente, som underbygger en livsform, enheden mellem en mand og en kvinde, som del af en ordning, der er indstiftet af Gud? Eller fejrer vi disse begivenheder i kirkeligt regi, fordi de hører sig til på et bestemt alderstrin eller skal danne en ydre højtidelig ramme?\nHvorfor nævner vi det spørgsmål en dag som i dag? Mange ville sikkert finde det provokerende, hvis det blev stillet ved en førstekommunion, firmelse eller et bryllup. Måske ville det ikke være af vejen for at vække folk; men dagen i dag er en god principiel anledning, fordi vi fejrer indstiftelsen af et mysterium, som i særlig grad appellerer til vor tro og også udfordrer den. Eukaristien, altrets sakramente, er det helligste, vi kan forestille os i Kirken, fordi det er den måde, Kristus konkret kommer tættest på os i denne verden. Det er rigtigt, at han også viser sig på mange andre måder, også i situationer, hvor vi let kan overse ham eller forsøger at undgå at se ham: i de nødlidende og i det kristne fællesskab. Alle disse former for Kristi nærvær skal integreres i vort liv. Derfor er det også meget naturligt, at evangeliet om fodtvætningen indtager en så central plads i skærtorsdagens liturgi, netop for at vise, at erkendelse af Kristi nærvær i Eukaristien og ærbødighed for den altid må følges op af et liv i respekt og tjeneste for vor næste og således markere sammenhængen mellem tro og gerninger.\nNogle vil mene, at det er irrelevant at blive mindet om, at man skal knæle for sakramentet i tabernaklet eller, når det passerer i en procession, at man skal modtage det med en ærbødig indre holdning ved kommunionen, forberede sig inderligt dertil og – om nødvendigt – lade et skriftemål gå forud. Nu kan ydre holdninger aldrig stå alene eller være noget, man alene bedømmer mennesker ud fra; men ligesom vi i vor omgang med hinanden har visse former, vi mener hører med til at vise respekt for den, vi møder eller taler med, så bør dette også gælde for vort møde med Guddommen.\nOgså i dette små gælder den gamle maksime, lex orandi, lex credendi, dvs. den måde man beder på, udtrykker, hvad man tror. Alt dette er ikke kun formaninger, der skal sikre, at et ceremoniel bliver overholdt. Det har dybest set og på længere sigt betydning for, hvordan vi overlever som kristne, ikke nødvendigvis, m.h.t. at vi overlever fysisk, men for, hvordan vi overlever som autentiske og troværdige kristne, og vor tro stadig kan have en gennemslagskraft. At vi bekender os som kristne og slutter op om Kirken viser, at vi gerne vil overleve som autentiske og troværdige kristne; men vi må også være bevidste om, at det ikke sker af sig selv. Mange faktorer spiller ind, også de ydre vilkår, som nogle gange kan være vanskelige for mange; men uanset, hvordan de ydre vilkår er, forudsætter det, at vi er vidende og bevidste om, hvad vor tro går ud på, viser det ved den rette tilbedelse af Gud i bøn og gudstjeneste og ved udøvelse af næstekærlighed. Vi kan synes, at udfordringerne er store; men nogle af de nødvendige første små skridt er ofte få. Da Peter endelig havde fattet, at det betød noget, at få fødderne vasket af Jesus, så var det ikke nok med fødderne; men hænderne og hovedet skulle også med. Jesu vask af sine disciples fødder var et tegn og et forbillede, som dog også krævede, at deres indre holdning var med. ”I er ikke alle rene,” siger Jesus med henblik på Judas. Det betyder ikke, at Jesu vask af Judas fødder var uden betydning, og at han skulle have sprunget ham over. Det viser blot, at de nødvendige ydre tegn, skal følges af den indre holdning. Ikke desto mindre er fodtvætningen et magtfuld tegn til efterfølgelse, også i den overførte betydning – i tjeneste for andre. Peter mente ikke, at han skulle have vasket fødder af Jesus. Han umiddelbare motiv var nok beskedenhed, men afslører også, at der var noget, han ikke havde fattet i Jesu sindelag, og det viser det, at han måske heller ikke var helt parat til at vaske andres fødder eller til på anden måde at tjene dem.\nJesus vaskede sine disciples fødder. Han kommer os i møde i Eukaristien, ikke bare ved, at vi hér møder ham i brødets skikkelse; men fordi, det gøres tydeligt, at Eukaristien er det reelle udtryk for, at han har tjent os til det yderste, og ”elsket os til det sidste,” som det hedder i begyndelsen af evangeliet, elsket os så meget, at han ville dø for os. Lad det også i vor modtagelse af Eukaristien og måden, vi møder den på, vise, at vi tror på, at han også har elsket os til det sidste og derved vise, at vi virkeligt tror på det, vi fejrer.


Tavler til skoler, institutioner og virksomheder – A Life Section\nSøger du tavler? I så fald kan Alt i tavler være dig mere end behjælpelig. De har nemlig, bogstaveligt talt, alt i tavler både til skoler, institutioner og virksomheder. Kig forbi og bliv klogere på de mange muligheder.\nEn verden af tavler\nHos Alt i tavler har de et væld af tavler med forskellige funktioner. Hvilke tavler er du på udkig efter? Og er det til en skole, institution eller måske til en virksomhed? Hvis det er sidstnævnte, kan det måske være til en kontorarbejdsplads, hvor der er mange ting, som skal noteres ned og huskes, og her er det ideelt med en tavle. Men hvilken tavle skal du så vælge? Du finder blandt andet whiteboards i forskellige typer, hvor nogle er magnetiske, andre er endda lydabsorberende, andre har indbygget plads til et tv. På et whiteboard kan du skrive, tegne og viske ud, lige så mange gange du vil. Du kan også prøve de populære glastavler med mange muligheder, som kan sammensættes på alverdens måder. Måske er det en kridttavle, du søger, som er ideel til undervisning og endda også kontorlokaler. Mulighederne er nærmest uendelige, så det er med at finde ud af, hvilke behov og krav der er til den eller de tavler, du skal bestille.\nSkal der være lidt mere ro og adspredelse på kontoret, men skal der stadig være plads til det praktiske? I så fald er gulv- og bordskærme og akustiktavler en oplagt mulighed. Ikke nok med, at de er lydabsorberende, så er de praktiske, idet de kan bruges som opslagstavler. Find lige det, du mangler på altitavler.dk.


Se om du har fået NemID-trojaneren: Usynlig for antivirus | Version2\nSe om du har fået NemID-trojaneren: Usynlig for antivirus\nDet ondsindede spionprogram, som blev brugt til at stjæle fra otte netbankkunder, kom fra en legitim hjemmeside og slap forbi brugernes antivirus. Se her, om du har fået trojaneren med navnet Banktexeasy.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Mandag, 20. februar 2012 - 11:02 41\nAntivirussoftware var ikke til megen hjælp for de otte kunder hos Danske Bank, som tilsammen fik stjålet 700.000 kroner i det angreb, som blev afsløret den 10. februar.\nIfølge sikkerhedsfirmaet CSIS var der nemlig tale om en helt ny variant af en trojaner, som var lavet specifikt til at angribe de danske kunder og login-løsningen NemID.\nDet betød ifølge CSIS, at selvom de ramte brugere havde installeret antivirussoftware, så var ingen af programmerne i stand til at opdage den ondsindede trojanske bagdør, før angrebet var gennemført. CSIS har nu givet trojaneren navnet Banktexeasy.\nSelvom antivirusfirmaerne forsøger at have algoritmer, som kan opdage hidtil ukendte varianter af ondsindede programmer, så sørger de kriminelle også for at afprøve deres nye varianter mod antivirussoftwaren.\nFlere af de bagmænd, som udvikler de trojanske bagdøre for de kriminelle bag selve svindlen, giver ligefrem garanti mod, at antivirusprogrammerne kan opdage trojanerne.\nBrugerne blev heller ikke inficeret med trojaneren, fordi de bevægede sig ud på mere lyssky dele af internettet ifølge CSIS. I stedet blev trojanerne spredt fra en legitim hjemmeside, som var blevet hacket.\nDet sker ofte, at helt legitime hjemmesider bliver brugt til at sprede malware på grund af sikkerhedshuller i webapplikationerne.\nSikkerhedskonsulent Peter Kruse fra CSIS beskriver på Facebook trojaneren som den absolut værste malware, han har set det seneste år. Programmet er ifølge Peter Kruse udviklet specifikt for at angribe de danske netbanker, som benytter NemID.\nNemID øger ellers sikkerheden i forhold til flere af de tidligere netbankløsninger, fordi der er tale om såkaldt to-faktor-autentificering, som ikke blot kræver et brugernavn og et kodeord, men også en ekstra kode fra et papkort.\nI angrebet mod Danske Bank-kunderne lykkedes det imidlertid de kriminelle at gå ind som en skjult mellemmand, når brugerne loggede på netbanken, og få lokket en ekstra NemID-kode ud af brugerne med et popup-vindue.\nCSIS har udviklet et lille værktøj, der tester, om en given pc er inficeret med Banktexeasy. Du kan downloade værktøjet her.\nDet er endnu ikke lykkedes Version2 at få en kommentar fra CSIS.\n#1 Jesper Ørsted 20. februar 2012 - 11:19\n#2 Poul-Henning Kamp 20. februar 2012 - 11:23 Blogger\nAntivirus giver ikke sikkerhed\n... det sorterer bare de dummeste kriminelle fra.\n#3 Thue Kristensen 20. februar 2012 - 11:33\nDen efterligner slet ikke så godt som den kunne\nJeg var personligt forhåbentligt ikke faldet for det vindue i screenshottet - det ligner jo ikke en NemID login-dialog. Selv om de sagtens kunne have lavet en der lignede lige så godt som i Version2's demonstration.\nDet at den i modsætning til den rigtige dialog bliver vist som et overlay, med siden bag ved grået ud, forstår jeg heller ikke. De kunne jo sagtens editere/erstatte html-siden som den rigtige dialog var på, og så sætte deres dialog ind i stedet.\n#4 Jesper Ørsted 20. februar 2012 - 11:36\n#5 Erik Jensen 20. februar 2012 - 11:49\nRe: Den efterligner slet ikke så godt som den kunne\nHvorfor bruge tid på at efterligne originalen, når man kan svindle 8 personer for 700.000 kr med ovenstående. Hvis jeg skulle lave det svindelnummer, ville jeg i hvert fald ikke bruge tid på det, når det ikke er nødvendigt.\n#6 Benjamin Balder 20. februar 2012 - 12:08\n#7 Erik Jensen 20. februar 2012 - 12:09\nØhh... det beskytter da intet. Det er jo netop ikke den ægte udgave, som er blevet brugt til angrebene.\n#8 Carsten Olsen 20. februar 2012 - 12:24\nSikkeheden bliver hån(d)teret forkert på Windows\nDet er helt forkert at bruge virus scannere. (da de på forhånd skal kunne genkende en malware på dens signatur.Altså kan den ikke genkende alle de nye og farligste malware)\nEn seriøs måde at gøre det på er: forskellige rettigheds niveauer til brugerne/ sandkasser / API begrænsning.\nJeg påstår ikke at LINUX er garanteret sikkert. Men måden det gøres på de fleste Windows maskiner er garanteret usikkert!. ;-)\n#9 Peter Andersen 20. februar 2012 - 12:28\nSe om du har fået NemID-trojaneren: Usynlig for antivirus,ja og hvor ser m<n det og hvordan? måske iden øverste skuffe i køkkenbordet!\n#10 Helge Svendsen 20. februar 2012 - 12:37\njava version "1.6.0_23" OpenJDK Runtime Environment (IcedTea6 1.11pre) (6b23~pre11-0ubuntu1.11.10.1) OpenJDK 64-Bit Server VM (build 20.0-b11, mixed mode) Feb 20, 2012 12:35:56 PM DANID_DIGITAL_SIGNATUR appletdk.pbs.applet.bootstrap.new - Not using whitelisted class classloader: net.sourceforge.jnlp.runtime.JNLPClassLoader Feb 20, 2012 12:35:56 PM Thread-4 - init Assertion failure: rt->onOwnerThread(), at /build/buildd/firefox-10.0.2+build1/build-tree/mozilla/js/src/jsapi.cpp:6316\nAltså en fejl i Firefox 10.\nDu kan downgrade din firefox til en tidligere version, der virker det, eller bruge eks Chromium.\n#11 Thomas Johansen 20. februar 2012 - 14:15\nEller installere den proprietære Oracle Java i din ubuntu, så virker den fint med FF10\n#12 Benjamin Balder 20. februar 2012 - 15:04\nHej Nikolaj Hansen. Jeg ved ikke, hvordan du ræsonnerer, men jeg kan ikke se, hvordan ovenstående stacktrace viser, at der er en fejl i Firefox. Det kan jo sagtens være NemID, der har en race-condition, som betyder, at en assertion på tilgangen til et objekt ulovligt sker fra en anden tråd. Altså, selvom Firefox ikke er fejlfri, er det endnu lidt svært at sige, hvor fejlen ligger.. men NemID burde selv have ansvaret og skrive det under deres driftsforstyrrelser, så menige brugere kan få nem adgang til vejledning og ikke behøver spilde tid med at undersøge deres egen platform.\nDet er korrekt, at det virker i Chromium med selvsamme OpenJDK og IcedTea.\n#13 Benjamin Balder 20. februar 2012 - 15:07\n#14 Claus Hillker 20. februar 2012 - 15:09\n#15 Helge Svendsen 20. februar 2012 - 15:15\nDet er en fejl i Firefox:\n#16 Jesper Poulsen 20. februar 2012 - 15:26\nJeg har mere tillid til Peter Kruse end jeg har til DanID.\n#17 Deleted User 20. februar 2012 - 15:47\n#18 Flemming Hansen 20. februar 2012 - 16:02\nHvis nu man i stedet prøver at lærer folk hvilke typer at mails de kan stole på samt hvorvidt de må klikke på links i mails osv osv, så skulle man måske bare lærer alle at bruge én fælles hjemmeside til at få adgang til alt offentligt (www.danmark.dk) men derudover også ting der relaterer sig til fx NemID.\nSå ved folk altid hvor de skal finde deres adgang til den slags ting, og hoax mails mv vil blive fortid.\nDet vil ikke stoppe alt, men det vil da stoppe den del hvor folk bliver narret til at klikke på links i mails, eller ramme forkerte hjemmesider via google, hvilket lader til at være de primære angrebsveje.\n#19 Christian Nobel 20. februar 2012 - 16:05\nØh har du overhovedet sat dig ind i hvordan angrebet mod DDB blev foretaget?\n#20 Finn Aarup Nielsen 20. februar 2012 - 16:22\nHvis nu man i stedet prøver at lærer folk hvilke typer at mails de kan stole på samt hvorvidt de må klikke på links i mails osv osv, så skulle man måske bare lærer alle at bruge én fælles hjemmeside til at få adgang til alt offentligt\nAngrebet har ikke noget med link i emails eller een fælles hjemmeside at gøre, så vidt jeg da kan forstå. CSIS skriver på https://csis.dk/da/private/banktexeasy/ "at bankkunden har besøgt en legitim hjemmeside, der har været hacket." Altså ingen link i email eller besøg på obskur hjemmeside. Desuden hvis der er tale om et popup-vindue igangsat af en trojaner under login hjælper det ikke nødvendigvis med een fælles login-side. Det springende punkt er om brugeren kan detektere og forstå at popup-vinduet ikke har relation til hans normale indlogning. Det hjælper een fælles hjemmeside nok ikke på. Det gør vel det snarere nemmere for den kriminelle at hans trojaner kun skal holde øje med at kunden tilgår en bestemt webside.\n#21 Øjvind Serup 20. februar 2012 - 17:25\nØv, ikke til Mac\nSelv programmet der skal forhindre virus, er kun til Windows... :)\n#22 Flemming Hansen 20. februar 2012 - 17:37\nJeg kan godt se min kommentar ikke lige passer til beskrivelsen i den pågældende artikel. Jeg er nok faret lidt vild i de mange NemID artikler. Men jeg mener stadig der kan være noget forebyggende i det jeg beskriver (som relaterer sig mere til en af de andre artikler).\n#23 Deleted User 20. februar 2012 - 17:50\nahh flemming måske folk skulle lære sig selv at stole på deres eget indstinkt og så prøve at skriv s i deres søgning på google også skulle de også lære ikke at åbne e,mails som de tydligt kan se i deres mail kommer for en de ikke kender så ville det være godt men folk er desværre så godtroende jeg kender flere som blindt stoler på deres udbyder og deres eget antivirus pgr.\n#24 Flemming Hansen 20. februar 2012 - 18:01\n@Kim - Det er netop det jeg er inde på. Det er ikke alle der besidder sund fornuft i relation til netbrug, og uanset om folk er hjemmevant med IT eller ej, så vil der altid være nogen der ryger i fælden.\nJeg tror det er svært at få alle lært en "fornuftig" brug af mail og hjemmesider, og som vi kan se kan de nuværende metoder snyde selv garvede it-brugere. Mails kan have en falsk afsender som man ikke lige opdager hvis man ikke kigger nærmere efter. I søgninger på google kan man også let komme til at klikke på et forkert link hvis adressen mindre tilstrækkelig meget om den rigtige.\nJo mere simpelt man kan gøre det for folk, desto mindre bliver risikoen for fejl. Det kan være rigtigt at centralisering af fx. adgang til det offentlige bare giver bedragerne færre steder at skulle rette sine angreb mod, men til gengæld kan man også fokusere flere ressourcer til at overvåge disse centrale "knudepunkter".\n#25 Jesper Poulsen 20. februar 2012 - 18:38\nRe: Øv, ikke til Mac\nDet er en Windows-virus, så alle vi der ikke anvender Windows har ikke noget at frygte. Og hvis man sandbox'er NemID i en virtuel maskine der kun anvendes til NemID har man heller ikke noget at frygte, selv om den virtuelle maskine skulle køre Windows.\nMin sandbox kører ikke Windows og host-OS er ikke Windows. :-)\n#26 Henrik Madsen 20. februar 2012 - 22:40\nMere optimalt at fortælle hvilken legitim side det drejer sig om.\nPå den måde kunne alle dem som IKKE har besøgt siden spare sig for at installere og scanne computeren.\n#27 Anonym 20. februar 2012 - 22:51\nHvem stoler man på ?\nNår man nu ved, fra tidligere tråde her på V2, at Netz / DanID, selv benytter sig af skjult software på brugernes PC, så er det jo umuligt at stole på nogen. Kan man ikke bare få at vide hvilken fil man skal slette ? Det virker ikke betryggende, at skule hente et andet stykke software.\nHvorfor stilles denne mulighed til rådighed i Danmark ?\n" CSIS beskriver på Facebook trojaneren som den absolut værste malware, han har set det seneste år. Programmet er ifølge Peter Kruse udviklet specifikt for at angribe de danske netbanker, som benytter NemID. "\nJeg forstår, at man angriber gennem NemID, simpelthen fordi det stiller så mange muligheder til rådighed. Jeg kan også forstå, at der er tale om, at det med et sådant angreb er muligt, specifikt at gå efter Banker. Det underminerer grundlaget for NemID, der jo netop er udviklet med henblik på bl.a. Banker.\nNoget andet er, hvad med alt muligt andet ? Er der nogen som helst, der kigger på at alle mulige andre aktører, der benytter NemID i deres system, kan være angrebet. Skat, Kommuner, Detailhandlen, osv, hvad skal de nu gøre ? Er der allerede angreb i gang på dem, uden at man ved noget som helst om det ?\nGennerelt: Teoretisk scenarie, som postuleret af DanID, er vi ude over. Der er tale om et helt reelt scenarie.\nNu må det være noget som Netz/DanID, tager ansvarligt op, og simpelthen fjerner muligheden for den type angreb.\nDet hjælper intet, at f.eks. Banker kan beskytte sig, hvis alle andre aktører, fortsat er udsat for denne usikkerhed i NemID. Det er jo den forurettede forretningsdrivende, der skal betale, hvis systemet bliver misbrugt. Det gælder naturligvis også for Bankerne, og de har demonstreret ansvarlighed. Men det vil kunne ruinerer mange forretningsdrivende, og helt stille en given NemID bruger økonomisk ubeskyttet. Derfor må man forlange, at Netz/DanID enten fjerner muligheden, eller dækker en hver udgift nogen må have ved anvendelse af NemID.\nMan kan jo ikke både stille et system til rådighed for forbrydere, og samtidigt slå ud med armene, og sige det ikke er deres bord, når systemet bliver benyttet til kriminalitet.\nNu må de vælge, enten kan de levere et sikkert system, eller også kan de ikke. Set ude fra, er der INTET der tyder på, at de kan leverer et sikkert system. Der er ikke engang noget der beskriver, at der er noget på vej, eller vilje til at leverer en sikker løsning.\nJeg er voldsomt træt af at skulle hakke på Netz/DanID, og se hvordan andre brugere tilsvarende er utrygge ved NemID. Det kan ikke passe, at man gennem simpelt misbrug af den magt man er tildelt, kan få lov til at fortsætte på den måde. Regner de med, at bare de bliver ved længe nok, med en løsning der ikke hænger sammen, så bliver det mere sikkert at benytte NemID, og alle bliver trygge og glade ?\n#28 Jesper Poulsen 20. februar 2012 - 23:02\nRe: ville det ikke være\nOg du tror ikke at trojaneren findes på andre sider?\n#29 Henrik Sørensen 20. februar 2012 - 23:37\nRe: Hvem stoler man på ?\nHvorfor insisterer du på at stave det med Z?\n#30 Lars Meldgård 21. februar 2012 - 09:33\nEr jeg den eneste der har studset over at man i artiklen linker til en ikke-krypteret side hvor man kan download en executable som angiveligt skulle scanne om man har dårlig software på computeren?\nSkulle man hos CSIS (hvem de så end er) ikke tage og sætte et certificat på sitet så man havde en smule føling med, om det var endnu et hacker site eller nogen der (igen) prøver at kaste dårlig kode mod mig?\nJeg stoler i hvert fald ikke på et site uden certifikat.\n#31 Bjarne Aakesen 21. februar 2012 - 12:49\n" Hvordan ser jeg/man om man har fået den " ! ?\nHej. Der er flere der efterlyser hvordan/hvor ser jeg/man om man er blevet ramt ? Der fortælles: " se her om du har fået den " - så klikker man for at se ! ? Venligst Bjarne Aakesen\n#32 Jesper Poulsen 21. februar 2012 - 13:03\nRe: " Hvordan ser jeg/man om man har fået den " ! ?\nså klikker man for at se ! ?\nOg hvad ser du så?\nSkal du holdes i hånden i IT-sammenhæng, så du befinder dig på et site for IT-professionelle...?\n#33 Lars Magnusson 7. august 2012 - 13:36\nNordea brugte noget tilsvarende til NemID i Sverige for flere år siden, men tvingedes at droppe dem netop fordi det var för nemt at fejke loginsider og plukke brugerne på koder.\nBrug noget tilsvarende SecurID/Ubikey der kombinerer engangskoden med tiden. Dyrere? Vad siger der som fåt sine penge stjålne?\nEller at hvis en kod blir hopet over, så som sker i attacken, så blir denne umedelbart blokkerede, dvs. der integreres en löbnummerfaktor i koden. Kan ikke se at så er idag.\n#34 Jesper Poulsen 7. august 2012 - 14:02\nEller at hvis en kod blir hopet over,\nKoderne der bruges i NemID står ikke i kronologisk rækkefølge. Der bliver derfor ikke sprunget noget over.\n#35 Lars Magnusson 7. august 2012 - 14:12\nNet op det der er grundlaeggende svagheden i konceptet, "snupp en kod og brug den senere, ejeren maerker det ikke forrend pengerne er vaek". Lige det som var på vej at döde Nordeas ry i Sverige, de tabte mange kunder pga detta.\n#36 Jesper Poulsen 7. august 2012 - 14:50\nNet op det der er grundlaeggende svagheden i konceptet, "snupp en kod og brug den senere,\nHvordan vil du snuppe en kode, når du ikke ved hvilke numre koderne har?\nDe er jo ikke nummereret 1-132.\nHar du nogensinde set NemID eller gætter du bare?\n#37 Anders Rosendal 7. august 2012 - 16:20\nTror det han prøver at sige er: Hvis jeg snupper din pung og tager et billede af dit nemid kort, så kan jeg bruge en kode uden du opdager det.\nHvis koderne blev brugt som nummer 1,2,3.... ville du se et "hop" næste gang du gik i banken hjemmefra.\n#38 Lars Magnusson 7. august 2012 - 16:25\nVia de falske pop-op vindue, hvis jeg opfattet artikeln korrekt. Brugeren logger ind, får "fejl" og bliver ombed at logge ind igen, då man kommer ind? Eller fejl opfattet?\nVar sådan attacken såg ud i Sverige. Koden fra den "fejlagtige" indloggning, var den som siden brugedes for at komme til kontot. Gettning behövdes ikke, brugeren gav dem alt de behövde og vad jeg ser, det samme sker med NemID.\n#39 Jesper Poulsen 7. august 2012 - 17:08\nKoden fra den "fejlagtige" indloggning, var den som siden brugedes for at komme til kontot. Gettning behövdes ikke, brugeren gav dem alt de behövde og vad jeg ser, det samme sker med NemID.\nKoden skal bruges med det samme. Systemet tæller ned når en kode er blevet anvendt. Lad os sige, at systemet beder om koden ud for 0832. Denne kode skal bruges med det samme (den skal passe til tallet 0832 som NemID skriver på skærmen). Bliver den ikke brugt med det samme er den ude. Den kan ikke bruges senere, for NemID vil aldrig spørge efter den igen.\n#40 Jesper Poulsen 7. august 2012 - 17:12\n"snupp en kod og brug den senere,\nDet bør du kunne gøre med Blizzards Authenticator.\n#41 Anonym 7. august 2012 - 17:55\nDet med at aflure koden, er korrekt. Det er en af de grundlæggende fejl i NemID. Det er sådan set lige meget hvordan man aflurer.\nDet er mindst lige så sikkert, hvis brugeren selv bestemmer koden, og ændrer den jævnligt. Der er flere muligheder, for at gøre NemID bedre.\nNemID handler ikke om en nem id. Det handler om noget helt andet. I Danmark handler det om magt og retten til økonomisk styring. Det ligger hos organisationen bag NemID, altså finanssystemet. Den offentlige myndighed, Digitaliseringsstyrelsen, lytter KUN til finansråddet, som er den reelle magtfaktor i forbindelse med Dansk økonomi, og altså også i forbindelse med identifikation af de brugere som skal benytte noget som helst, i forbindelse med at kunne eksisterer i Danmark.\nFinanssystemet er på den måde informeret, om hvordan og i hvilken forbindelse, enhver borger eller virksomhed foretager sig noget som helst i Danmark.\nDa det tilsvarende er bundet sammen med f.eks. Tinglysning, som heller ikke er en sikker løsning, er det en alvorlig situation.\nTeknisk set, kan enhver finansvirksomhed, gøre som de vil, med enhver tænkelig ejendom i Danmark. Følger man lidt med, så er det en intention som findes og udnyttes.\nDer har, bare inden for den sidste uge, været eksempler på, at magtpositionen udnyttes. Se evt. Indlæg på Business.dk: http://www.business.dk/finans/landbrug-frygter-million-tab-paa-cibor-svi... Eller her på V2 omkring izettle.


Madlavning over bål -og i det fri— Survivalstore.dk\nMadlavning over bål -og i det fri\nJuli 13, 2017 Bjarke Petersen\nOutdoor bøf stroganoff med Dutch Oven\nBålmad er helt fantastisk. Bøf stroganoff er bestemt en klassiker, der udmærker sig til at blive lavet over åben ild, i en dutch oven. INGREDIENSER 800g oksefilet (Eller hvad du nu har ved hånden. Jeg har brugt kanin med succes)...\nMaj 25, 2017 Bjarke Petersen\nBålkaffe - 3 simple trin der giver dig verdens (måske) bedste bålkaffe\nKomplet guide til dejlig varm bålkaffe Fyld vand i kanden og hæld derefter kaffen i. Bare den almindelige hjemme fra køkkenskabet til bålkaffe, og så doserer du den ellers med rund hånd ned i det kolde vand. Der går ca....\nApril 23, 2017 Bjarke Petersen\nDe korte ture i skoven er oftest de bedste\nDe korte ture i skoven er ofte de bedste En god kammerat, noget mad og så et bål - det er alt hvad der skal til for at gøre live lidt bedre. Det var efterhånden længe siden at jeg havde hørt...\nApril 11, 2017 Bjarke Petersen\nKylling over bål aka pip-på-pind\nKylling over bål aka pip-på-pind Der findes ikke noget mere fortryllende end madlavning over bål. Der er dog én ret som jeg stadig synes overgår mange andre retter og det er kylling over bål. Jeg plejer at kalde det for...\nBrændenældesuppe med bacon\nBrændenældesuppe med bacon til 4 personer ½ pose (ca. 250 gram ) unge brændenældeskud fra skovbunden – pluk dem længst væk fra hundeluftere4 store kartofler4 gulerødder1½ løg2 fed hvidløg1 hønse bouillonterning1 liter kogende vand½ flaske cremefine1-2 pakker bacon i strimler...\nMarts 7, 2017 Bjarke Petersen\nNår du skal vælge båludstyr og bålgrej, så er der mange ting du skal tage stilling til. Størrelse, materiale, højde, bredde osv. Alt sammen vigtige beslutninger! Båludstyr - hvad skal du vælge? Rooolig nu. Først vil jeg tage dig en...\nAugust 20, 2016 Bjarke Petersen\nHjemmelavet beef jerky marineret i limfjordsporter\nHjemmelavet Beef Jerky marineret i limfjordsporter, er super nemt at lave og smager fantastisk. Her er min opskrift til dig. 1 flaske limfjordsporter – Den tilfører noget af den røgsmag som gør det ekstra lækkert1. spsk. økologisk citronsaft2 tsk. honning1/4 tsk....\nJuli 10, 2016 Bjarke Petersen\nBannock brød - let og lækkert brød over bål\nDet er nemt at bage over bål og Bannock er især nemt at have med at gøre Det kræver ikke den store ledvogtereksamen for at bage over et bål. Det vigtigste er sådan set bare at du får prøvet det...\nOktober 3, 2013 Bjarke Petersen\nHvad er bedre end en kop varm te ude i skoven – så skal du prøve gran eller fyrrenåle te Gran og fyrretræerne sætter lige nu små nye skud og de er særdeles velegnede til at lave te af. Fyr...


Prey - Anmeldelse - Playup.dk\n(Ikke helt) alene i rummet\nBethesda er nok en gang tilbage for at forføre os med endnu en af de fortryllende åbne verdener. Denne gang tager vi dog hverken til en radioaktiv postapokalyptisk fremtid eller til sagnlandet Tamriel, men derimod med Prey og Arkane Studios til den grandiøse rumstation Talos 1, som nu er plaget af de onde og mystiske Typhon-rumvæsener. Uden nogen hukommelse om hvem man er, eller hvor man er, drager spilleren ud som Morgan Yu i den kolde men absolut ikke forladte rumstation for at svare på spørgsmålet: Hvem er jeg? Eller snarere, hvem er de?\nPrey er endnu et spil i rækken af den efterhånden store liste af sci-fi adventure shooter-spil. Tankerne henledes på spil som Arkane Studios’ egne Dishonored spil, for ikke at nævne Deus Ex-serien. Der er blevet trukket heftige inspirationer fra horror-genren, i det vi begiver os ud for at udforske endnu en af de åbne verdener fyldt med hemmeligheder og uvisheder\nAtmosfæren og stemningen i Prey er kold, ensom og hjælpeløs. Prey leverer en intens oplevelse, som kan være hårrejsende stille eller hæsblæsende rædselsfuld, når man tager kampen op imod Typhon væsenerne i alle deres afskygninger. Mystikken vil få spilleren til undersøge hvert et hjørne af Talos 1, og samtidig kan man alligevel ikke lade være med at knuge sin controller, når man med minimal ammunition og fortrøstning fortsætter videre til den næste afdeling. Det er ganske enkelt en fornøjelse at udforske verdenen omkring sig.\nÆstetikken og lydsiden er intet mindre end fuldstændig betagende. Talos 1 kombinerer nærmest kættersk det storslåede med det horrible, og rummene fortæller nådesløse og visuelle historier. Sjældent har stilhed været så foruroligende og sjældent har de gennemborende diskantlydbælter fået os til pumpe med adrenalin og stille spørgsmålet: Er jeg alene?\nHistorien på Talos 1 er mystisk og gribende. Hukommelsestabspræmisset er et efterhånden ofte brugt værktøj fra skribenternes side, men Prey formår at bruge det tilfredsstillende til konstant at stille spørgsmål igennem oplevelserne på rumstationen. Der er ikke øjeblik, hvor man ikke søger svar, og disse bliver akkompagneret af endnu flere spørgsmål, som giver Prey en konstant følelse af undren.\nProgressionen i spillet er godt balanceret. Skilltree-systemet i Prey er et overflødighedshorn af interessante evner, som kan virke urimelig svære at vælge imellem med sine hårdt optjente Neuromods. Samtidig skal der træffes en beslutning, for Typhon væsenerne synes at komme i mange former og størrelser, den ene mere frygtindgydende end den anden. Den næste kamp er altid sværere end den sidste, og hver eneste af dem udtømmer spillerens ellers sparsomme ressourcer.\nGysene er ikke det store at råbe hurra for. Prey er en mester til at skabe en intens og håbløs atmosfære, som virker fantastisk og er konstant presserende, men hvis man er ude efter decideret gys, er der desværre ikke meget mere end glorificeret gemmeleg og tamme jumpscares at komme efter i Prey. Selvom de første par timer kan sende hvirvler af spænding gennem spilleren, må det simpelthen siges, at det hurtigt bliver forudsigeligt.\nMan kan komme til at sidde fast på grund af dårlige forklaringer. Talos 1 sluger spilleren ind og tvinger dem til at gå på opdagelse, men den åbne natur og utallet af muligheder i spillet, kan virke overvældende, og det er til tider forvirrende, i hvilken retning man bør fortsætte sin rejse.\nHistoriefortællingen halter en smule. Når Prey bruger sin visuelle fortællestil fungerer det så afgjort dragende, men knap så dragende er det dog at læse email på email, som til tider bliver afbrudt af en lydfil eller to. Der er gemte guldkorn hist og pist, men i sin søgen efter næste kodeord, nøglekort eller ledetråd bliver man alt for tit fanget af ligegyldige email korrespondancer og post-it notes. Selvom Preys karaktergalleri ikke nødvendigvis er dårligt, er der heller ingen mindeværdige karakterer. Den mest interessante karakter er i virkeligheden den forladte rumstation i sig selv.\nShooterdelen byder ikke på meget nyt. Der er ikke nødvendigvis noget meget dårligt at pege på, men shooter-elementerne er uden dybde og føles til tider klodset. Nærkamp føles tomt, og der er kun minimalt mere at komme efter med skydevåbnene. Preys force ligger i spillerens frie tilgang til spillet, så det er ikke denne gang, vi klapper over at få vores fjender til at æde bly.\nEn forladt rumstation du bør besøge\nDet bedste ved Prey er Talos 1. Arkane Studios har formået at skabe en gribende og gådefuld rumstation, hvor valgene og udforskning står som de to allerstærkeste elementer. Prey leverer et intenst sci-fi adventure, som fans af Dishonored, Deus Ex og Bioshock-spillene absolut bør give sig i kast med, men hvis man derimod søger et foruroligende horror spil eller en taktisk og dyb shooter, så er der ikke så meget at komme efter. Prey er underholdende fra ende til anden, og man kan ikke andet end at være imponeret af den intense og stemningsfulde mastodont der udgør Talos 1, selvom den til tider kan blive lidt repetitiv. Uanset hvad er der dog ingen tvivl om, at Prey er besøget værd.\nXbox One, PC, PS4 (anmeldt)\nBioshock, Dishonored, System Shock, Deus Ex


Misery (Blu-ray) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nUdgivet 1. oktober 2012 af 20th Century Fox 1000775114 / UPC# 5039036049993\nCastle Rock - 1990\nJ.T. McCain Richard Farnsworth\nPete Jerry Potter\nAnchorman Thomas Brunelle\nAnchorwoman June Christopher\nForfatteren Paul Sheldon (James Caan) husker intet om den rasende snestorm, der tvang hans bil ud i rabatten. Han husker heller intet om, at han er blevet plejet til han kom til hægterne igen. Det eneste han husker, er at han vågner hjemme hos Annie Wilkes (Kathy Bates) - en vanvittig fan, som er fast besluttet på at holde sin yndlingsforfatter indespærret... i resten af hans "fordømte" liv!\nDenne nervepirende psykologiske thriller, som blev belønnet med en Oscar, er en af de bedste gysere nogensinde. Filmatiseringen af Stephen King's roman af den Oscar-belønnede manuskriptforfatter William Goldman (All the President's Men) blev instrueret af Rob Reiner, og denne grusomme film med Kathy Bates og James Caan i hovedrollerne er en Hitchcock-lignende katten-efter-musen-leg mellem to sind - det ene er skarpt som en knivsæg, det andet tungt som en forhammer.\nBrugerne skriver om Misery:\nAnnie Wilkes: "God came to me last night and told me your purpose for being here. I am going to help you write a new book!".\nSom andre også er inde på så er Misery filmen mere spændende end egentlig uhyggelig, men underholdningen er bestemt hjemme! Kathy Bates er forrygende i sin rolle som den "ustabile" Annie Wilkes! Bogen af Stephen King kan også varmt anbefales - den ER Uhyggelig!\nMorsom og spændende film. Kan anbefales.\nDEN ALLER VÆRSTE FAN\nMisery er en meget spændende film, og Caan og Bates gør det begge formidabel i deres roller. Men uhyggelig bliver det aldrig, men tilgengæld mister historien ikke pusten.\nEr helt sikkert en af King's bedste.\nKathy Bates og James Caan spiller fantastisk sammen.\nforfatter med gåsehud.\nEn meget meget uhyggelig film ingen tvivl om det kathy bates er simpelthen uhyggelig og faretruende og samtidig en kvinde med store psykiske problemer.\nstephen Kings forlæg til filmen er fremragende en af de bedste bøger fra hans pen, men desværre må jeg nok sige misbruger Rob reiner det en lille smule.\nFor.eks er psykologien mellem annie wilkes og paul sheldon ikke fuldt udviklede, så det er en smags sag om man kan lide den elle ej jeg synes ihverdtilfælde at den mangler lidt.\nJa, en rigtig god thriller, men jeg er enig i at den er mere komisk end egentlig scary. Der hviler dog en super-eerie stemning over det hele, og Kathy Bates, der med denne film for alvor gødede grunden for at hun kunne blive et household-name, er rigtig skræmmende som den helt forrykte kvinde. Scenen hvor Richard Farnsworth kommer galt afsted er ret uhyggelig. James Caan er velplaceret som forfatteren under et ganske usædvanligt pres!\nAnmeldt af Pintoz, Herlev 22. oktober 2004\nMwehaha! Absolut underholdende thriller. Men jeg er ret uenig med coveret hvor der står det er en hjerterbankende thriller. For mig er det humor i verdensklasse, fordi at Kathy og James spiller deres roller til perfektion. Hun som en rigtig psycho-bitch og ham som den bange-anende forfatter der ikke ved hvad han skal.\nRet din egen anmeldelse af Misery - klik her\nStart en debat om filmen Misery - klik her\nStart en debat om denne udgave af Misery (Blu-ray) - klik her


Sommerhus i Rørvig - E17713\nHjemSjællandNordvestsjælland, Nykøbing, RørvigRørvigE17713\nLækker lys lejlighed i 2 etager, beliggende mellem Nykøbing Sjælland og Rørvig. Den indeholder et dejligt åbent køkken-alrum med direkte adgang til overdækket terrasse. Hertil kommer et badeværelse med spabad og sauna samt et soveværelse, trappe til 1. salen med en dejlig lys stue med adgang til dejlig stor altan, gæstetoilet samt et soveværelse. Fra både den dejlig terrasse samt altanen, er det rig mulighed for at nyde solen i fulde drag. Endvidere er der fælles swimmingpool (alt efter vejret åbent fra ca. maj til august/september), petanquebane, tennisbane og basketball til rådighed. Yderligere overnatning muligt i køkken-alrum. Rørvig byder på et hyggeligt og levende havnemiljø og mulighed for at komme ud på lystfiskerture. Kort afstand til købstaden Nykøbing med caféer, restauranter og mange butikker. Børnene vil elske at se de mange brandbiler på Odsherred Brandmuseum, eller tag på sælsafari fra Rørvig havn. Udover gode badestrande findes der store naturreservater omkring Rørvig. Elsker I at vandre, tag på en af de tre vandreruter ”Havet, sandet og vinden 16,2 km, Fuglenes Vand som er 8 km, Kultur langs kysten på 7,5 km. Istidslandskabet i Odsherred er unikt – og afgørende for nutidens Odsherred. Derfor er Odsherred en Geopark, tag en tur rundt på Gravhøj-ruten og oplev istidslandskabet, stenalderens dysser og bronzealderens gravhøje, Hempel Glasmuseum, Odsherred Museum som har en kopi af solvognen, som blev fundet i Trundholm Mose, Lommestenen – Troldens værk eller geologisk vidunder? Næsholm borg som ligger på en holm i Nygård sø mellem Højby og Nykøbing Sj. Naturskolen med sine mange aktiviteter fra alt godt fra havet, ekspeditioner i skoven, sommerfuglesafari til trolde og rævetur.\nSoveværelser: 2 Badeværelser: 1 Boligareal: 105 m2\nfra 2.840 DKK pr. uge\nVandafstand: 1.3 km\nSommerhus i Rørvig fra 2.829 DKK pr. uge\nSommerhus i Rørvig fra 2.340 DKK pr. uge


Job Computere kan aldrig udskiftes - Karriere Og Penge\nJob Computere kan aldrig udskiftes\nHar du et job, der aldrig vil blive erstattet af en computer?\nSelv før Terminator i spidsen for vores samfunds besættelse af fremtiden, har der været en kollektiv frygt for, at robotter en dag vil overtage. Denne frygt har båret mange forskellige masker: Nogle mener, at robotter fysisk vil ødelægge os; andre ser teknologi og kunstig intelligens som udryddelsen af vores anvendelighed. De, der har tendens til at se kunstig intelligens som fjenden, der er bekymret for, at operationerne kunstig intelligensapplikationer kan udføre, vil eliminere behovet for menneskelige job.\nSelvom jeg ikke kan sige, at jeg er enig med det, forstår jeg denne frygt. Sikker på, at teknologien bliver mere sofistikeret hvert år. Bestemt vil nogle af de programmer, vi opretter, være i stand til at replikere menneskelige aktiviteter for at frigøre tid og tillade, at udgifter fordeles andetsteds. Jeg tror dog ikke, at kunstig intelligens nogensinde virkelig kan erstatte menneskelig forbindelse. Nedenfor er syv job, kunstig intelligens ville have en ekstremt vanskelig tid at erstatte - uanset hvor meget du blev forelsket i David i Kunstig intelligens eller rodfæstet for Deckard at sparke røv i Blade Runner .\nAt viseSide 7.\nMens ideen om en computer skriver den næste episode af Game of Thrones får maven til at svigte, trøster jeg mig med, at selv de nyeste skrivecomputere har begrænsninger. Fortællingsvidenskab er et Chicago-baseret firma, der hævder, at det har lært computere, hvordan man skriver journalistiske artikler - hovedsageligt artikler om sportsbegivenheder. Sidst jeg tjekkede, er forfattere og reklamer ofte nødt til at udnytte en kilde af ressourcer og følelser for at få deres vision til at leve.\nAt viseSide 3 6.\nVirtuel administrativ assistent\nTiden er mere værdifuld end nogensinde, og uanset hvor meget jeg prøver at bede Siri eller Cortana om at reservere mine fly, ender jeg med at bruge mere tid på at genoplive overudtalt kommandoer og i sidste ende sige, bare annuller. Banebrydende virtuelle assistenttjenester som Red Butler kombiner ekspertisen hos traditionelle administrative assistenter med bekvemmeligheden ved den digitale oplevelse for at give dig det bedste fra begge verdener. Chatbots og digitale assistenter hjælper med at forbinde prikkerne, men når det er tid til noget strategisk, er der intet som en administrativ assistent til at smække en opgave fra ende til anden.\nAt viseSide 4 5.\nFor hvordan kunne kunstig intelligens nogensinde forstå de menneskelige sanser nok til at formørke ægte kød-og-blod-kokke? Kokke har den vanskelige opgave at blande kulinariske færdigheder med en præsentation, der både glæder øjnene og ganen. Kunstig intelligens har inden for en overskuelig fremtid ingen grund til at indtage mad og kan derfor sandsynligvis aldrig virkelig få, hvor stor bacon der er på alt. At gå på kulinarisk skole er en god måde at sikre, at dit job aldrig bliver taget af en robot - for der er ingen måde, de ville vide, om noget var for salt.\nAt viseSide 5 Træningspladsgodkendte træningsmetoder, der fører dit fitnessregime til nye højderLæs mere Penge Nyd det store spil fra hymnen til slutningen med disse top-væddemålLæs mere Penge Alt hvad du behøver at vide for at placere smarte væddemål på dine yndlingsholdLæs mereFire.\nEmpati er afgørende, når det kommer til at forstå nogen og deres underliggende problemer. AI kan i sidste ende have evnen til at emote, lytte og reagere, den sande helbredelse, der finder sted under terapi, kan kun styres af en person, der ved, hvordan det er at kæmpe med den menneskelige oplevelse. Hvis du ikke kan fortælle eller trække på en lignende oplevelse i livet, synes det ikke sandsynligt, at en maskine kunne reflektere over tidligere erfaringer for at give nogen visdom.\nAt viseSide 6 3.\nNej, Yelp tæller ikke! I et stykke tid syntes dette kundeservicejob at være dømt til at blive formørket af iPads og crowd-sourcede anmeldelser. I de sidste par år har vi dog set en genopblussen af portneren og takke gud. Når det kommer til at kende et område som en lokal burde, er der ingen måde, en AI kan fortælle dig, at du helt sikkert får tømmermænd fra hvor stærk margaritas er på billig Taco-restaurant.\nAt viseSide 7 to.\nUndervisning er langt mere end bare at smide information ud og forvente, at en person husker det. Undervisning bliver aldrig et forældet erhverv, fordi det kræver en stor følelse af empati og vilje til at skræddersy dine undervisningsmetoder til at passe til den studerendes behov. Indtil videre er der lidt, der tyder på, at kunstig intelligens nogensinde vil være i stand til at lære et rum fyldt med førsteklassinger, hvordan man læser.\nAt viseSide 8 Træning De 7 løftfejl, der mest sandsynligt skader digLæs mere Hår Den perfekte ansigtshårstil for hver ansigtstypeLæs mere Penge Nyd det store spil fra hymnen til slutningen med disse top-væddemålLæs mere1.\nHvor ville vi være uden iPhone, Virgin Galactic og Ford Model T? Maverick-iværksættere skubber menneskeheden fremad og kunne aldrig erstattes af maskiner. Det menneskelige sind er den ultimative supercomputer, og det virker meget usandsynligt, at en kunstig intelligensapplikation ville være i stand til at replikere instinkt, udholdenhed og de andre lederskabskvaliteter, der er nødvendige for at opbygge en virksomhed, der kan ændre verden.


AfD kræver oplysninger om størrelsen på mindretal : FLA\n10-07-2018 | 09:52 | af Jens Nygaard\nTo mindretal i Tyskland vender sig mod ønske fra blandt andet partiet Alternative für Deutschland vedrørende flere oplysninger om deres antal. Det ville gå imod den tyske grundlov, anfører mindretallene.\nFor kort tid siden var mindretalsrapporten om sorberne til debat i landdagen i den tyske delstat Sachsen. Den huser sammen med Brandenburg medlemmerne af det slavisktalende mindretal.\nI den forbindelse blev der fra blandt andet partiet Alternative für Deutschland (AfD) efterlyst aktuelle tal og mere troværdige oplysninger om folkegruppens størrelse. Blandt andet blev der bedt om en frivillig folketælling.\nEt par uger forinden havde et AfD-medlem af landdagen i Sachsen også bedt om svar på, hvor mange romaer der egentlig er i Sachsen.\nDet er politiske markeringer, som de to mindretal nu reagerer på, ligesom de får støtte fra Mindretalsrådet, der omfatter de fire anerkendt mindretal i Tyskland. Her henviser man til Europarådets charter om mindretal, hvoraf det fremgår, at det står enhver frit at bekende sig til et mindretal, og at noget sådant »ikke må efterprøves af myndighederne«.\n– Vi synes slet ikke, at landdagen i Sachsen skal tillade spørgsmål, der helt klart har en racistisk baggrund, lyder det fra Zentralrat der deutschen Sinti und Roma i Heidelberg.\nRomaernes råd peger på, at AfD i flere delstatsparlamenter i Tyskland har stillet den slags spørgsmål – der i sin substans har til formål at kaste et negativt lys på folkegruppen.\nRomaerne gør opmærksom på, at den tyske grundlov i sin artikel 3 klart siger, at der ikke må indsamles oplysninger om etniske tilhørsforhold.\n– Når AfD gentagne gange beder om etniske data, så er det en klar tilkendegivelse af, at partiet ikke føler sig bundet af vores grundlov, siger formanden for Zentralrat, Romani Rose.\nHan henviser til, at den nye italienske regering har et lignende mål. Og han mener, at det er på høje tid, at den tyske forfatningsbeskyttelse (Verfassungsschutz) tager fat i sagen.\n– Svaret rundt omkring i landdagene kan kun være, at noget sådant ikke er tilladt, og at derfor ikke er nogen årsag til overhovedet at beskæftige sig med de spørgsmål, hedder det fra Zentralrat.\nSorberne i Sachsen og Brandenburg ytrer sig på linje med romaerne:\n– Vi afviser en folketælling, om det så er frivilligt eller obligatorisk at deltage. Vi må henvise til den frie ret til at bekende sig til en befolkningsgruppe, som det er sikret i blandt andet den saksiske lov om sorberne, siger formanden for sorbernes kulturelle hovedorganisation, Domowina, David Statnik.\nHan erkender, at skolesituationen for sorberne skaber problemer. Ganske vist er antallet af elever i de sorbiske klasser og skoler let stigende – men det kan kan også konstateres, at antallet af elever, der har sorbisk som hjemmesprog, falder mærkbart.\nStatnik konkluderer, at situationen fordrer handling – men i form af en positiv forskelsbehandling for at bevare det sorbiske sprog.\n– Det er også, hvad loven foreskriver. Og vi er glade for, at delstaterne Brandenburg og Sachsen og den tyske stat er vore forbundsfæller i denne sag, siger sorberformanden.\n– Vi vil ikke tælles – om det så skulle være frivilligt eller med pligt til at deltage, siger formanden for sorbernes hovedorganisation, Domowina, David Statnik. Arkivfoto: Martina Metzger.\nMerkels alliance bløder stemmer til AfD ved tyske…\nNyt fremstød for at få mindretal i tysk grundlov\nNyt forsøg på at få mindretallene medtaget i tysk grundlov\nUng sinti og roma: Jeg er aldrig før blevet taget så…