Den globale herskende klasse: Milliardærerne, og hvordan de kringlede den | KPnet\nDen globale herskende klasse: Milliardærerne, og hvordan de kringlede den\nMens antallet af milliardærer i verden voksede fra 793 i 2006 til 946 i år, blev masseopstande almindelige i både Kina og Indien.\nIndien har det største antal milliardærer (36) i Asien med en total rigdom på 191 mia. dollars: Her erklærede premierminister Singh, at den største enkelte trussel imod ´Indiens sikkerhed´ var de maoistisk ledede guerillastyrker og massebevægelser i de fattigste dele af landet.\nI Kina – med 20 milliardærer, der tilsammen råder over 29,4 mia. dollars – har de nye herskere, der er stillet over for næsten hundrede tusinde rapporterede opstande og protester, øget antallet af særlige væbnede anti-oprørs-militser hundrede gange, og har samtidig øget forbruget for de fattige på landet med 10 mia. dollars i håb om at mindske de monstrøse klasseuligheder og afværge en masseopstand.\nDen globale herskerklasses samlede rigdom voksede med 35 pct. fra sidste år til år, hvor den satte rekord med 3,5 billioner dollars, mens indkomstniveauet for de nederste 55 pct. af verdens befolkning på seks milliarder gik tilbage eller stagnerede.\nSagt på en anden måde ejer en hundrede milliontedel af verdens befolkning (1/100.000.000) mere end over tre milliarder mennesker tilsammen.\nOver halvdelen af dagens milliardærer (523) kom fra blot tre lande: USA (415), Tyskland (55) og Rusland (53). 35 pct. af deres velstandsforøgelse kom i højere grad fra spekulation på aktiemarkeder, ejendomshandel og varehandel end fra tekniske innovationer, investeringer i jobskabende industrier eller sociale ydelser.\nBlandt de nyeste, yngste og hurtigst voksende grupper af milliardærer udmærker det russiske oligarki sig specielt ved sin umætteligt rovgriske start. To tredjedele (67 pct.) af de nuværende russiske milliardær-oligarker startede ophobningen af rigdom, mens de var først eller i midten af tyverne.\nI det berygtede årti i 90’erne under Boris Jeltsins og hans USA-dirigerede økonomiske rådgivere Anatolij Tjubajs’ og Jegor Gajdars halvdiktatoriske regime blev hele den russiske økonomi sat til salg til en ’politisk pris’, der var langt under dens virkelige værdi. Overførslen af ejendom blev uden undtagelse opnået i kraft af gangstertaktik, snigmord, massivt tyveri og tilraning af statens ressourcer, ulovlige aktiemanipulationer og ulovlige overtagelser. De kommende milliardærer rippede den russiske stat for værdier til over en billion dollars i form af fabrikker, transport, olie, gas, jern, kul og andre tidligere statsejede ressourcer.\nI modsætning til, hvad der hævdes af europæiske og amerikanske kommentatorer på både højre- og venstrefløj, er meget få af de tidligere kommunistiske topledere at finde i det nuværende russiske oligarki.\nFor det andet – og i modsætning til spinmestrenes påstande om ’kommunistisk ineffektivitet’ – var de tidligere sovjetiske miner, fabrikker og energivirksomheder profitable og konkurrencedygtige, før de blev overtaget af de nye oligarker. Dette fremgår klart af den massive private rigdom, der blev ophobet på mindre end et årti af disse gangster-forretningsmænd.\nNæsten ingen af milliardærernes oprindelige rigdomskilder havde noget at gøre med byggeri, innovation eller udvikling af nye, effektive virksomheder. Rigdom blev ikke overført til højt placerede kommissærer i det kommunistiske parti (laterale overførsler), men blev beslaglagt af bevæbnede private mafiaer drevet af nyudklækkede universitetskandidater, der hurtigt kapitaliserede på at korrumpere, intimidere eller begå snigmord på overordnede statsfunktionærer og drog fordel af Boris Jeltsins bevidstløse kontrakter med vestlige ’frit markeds-konsulenter’.\nForbes Magazine udsender årligt en liste over de rigeste enkeltpersoner og familier i verden. Det mest pudsige ved bladets berømmede biografiske noter om de russiske oligarkers baggrund er den genkommende henvisning til kilden til deres rigdom som ’selvskabte’, som om tyveriet af statsejendommen, som blev skabt og forsvaret i over 70 år af den russiske befolknings sved og blod, var resultatet af nogle og tyveårige banditters iværksætterdygtighed.\nAlle de otte russiske milliardæroligarker, som topper listen, havde deres start under svært bevæbnede opgør med deres rivaler, ved at oprette ’papirbanker’ og overtage aluminium, olie, gas, nikkel og stålproduktion, samt eksporten af bauxit, jern og andre mineraler. Alle sektorer af den tidligere økonomi blev plyndret af de ny milliardærer: bygge- og anlæg, telekommunikation, kemi, ejendomme, landbrug, vodka, fødevarer, jord, medier, biler, luftfart m.v.\nMed få undtagelser nåede alle oligarkerne hurtigt toppen eller nær toppen ved at følge Jeltsins privatiseringer, bogstavelig talt i kraft af mord på eller ved intimidering af alle modstandere i det tidligere sovjetiske magtapparat og konkurrenter fra rivaliserende røverbander.\nDe centrale ’politiske’ forholdsregler, der muliggjorde de fremtidige milliardærers oprindelige plyndring og overtagelser, var den enorme og øjeblikkelige privatisering af næsten alle offentlige virksomheder, som Gajdar-Tjubajs-holdet gennemførte. Denne ’chokbehandling’ blev opmuntret\naf et hold økonomiske rådgivere fra det amerikanske Harvard Universitet – og ganske særlig af den amerikanske præsident Clinton – med henblik på at gøre det umuligt at vende den kapitalistiske omdannelsesproces om igen. Privatiseringen førte til de kapitalistiske bandekrige og til opløsning af den russiske økonomi.\nResultatet var en 80 pct.s nedgang i levestandard, en devaluering af rublen og frasalget af uvurderlige olie-, gas- og andre strategiske ressourcer til udsalgspriser for den opstigende klasse af rovgriske milliardærer og amerikanske og europæiske multinationale olie- og gasselskaber.\nOver hundrede milliarder dollars om året blev hvidvasket af mafiaoligarker i de centrale banker i New York, London, Schweiz, Israel og andetsteds – midler, som senere blev genanvendt til køb af dyre ejendomme i USA, England, Spanien og Frankrig såvel som til investeringer i britiske fodboldhold, israelske banker og joint ventures i ædelmetal-branchen.\nVinderne af bandekrigene under Jeltsinregimet fulgte succesen op ved at udvide operationerne til en række nye økonomiske sektorer, investeringer til udvidelse af eksisterende foretagender (især inden for ejendomsspekulation, minedrift og forbrugsindustrier) og i udlandet.\nUnder præsident Putin konsoliderede gangster-oligarkerne sig og voksede fra multimillionærer til milliardærer, derfra til multi-milliardærer og så videre. Fra at være unge, brovtende banditter og lokale svindlere blev de til ’respektable’ partnere for amerikanske og europæiske multinationale virksomheder, ifølge deres vestlige pr-agenter. De nye russiske oligarker var ifølge finanspressen ’landet’ på den globale finansscene.\nDe nye milliardærer har imidlertid, som præsident Putin påpegede for nylig, undladt at investere, innovere og skabe konkurrencedygtige foretagender, til trods for optimale betingelser. Bortset fra eksport af råmaterialer, der drager fordel af høje internationale priser, indtjener kun nogle enkelte af de oligark-ejede fabrikker udenlandsk valuta, fordi kun ganske få af dem kan konkurrere på de internationale markeder. Årsagen er, at oligarkerne har ’spredt sig’ til aktiespekulation (Suleiman Kerimov 14,4 mia. dollars, Mikhail Prokhorov 13,5 mia.), bankvæsen (Fridman 12,6 mia. dollars) og opkøb af miner og mineral forarbejdningsanlæg.\nDe vestlige medier har fokuseret på slagsmålet mellem en håndfuld oligarker fra Jeltsin-æraen og præsident Vladimir Putin og den øgede rigdom hos en række milliardærer fra Putin-perioden.\nDe biografiske vidnesbyrd viser imidlertid, at der ikke er nogen kløft mellem milliardærernes opstigning under Jeltsin og deres konsolidering og ekspansion under Putin. Nedgangen i gensidige mord og skiftet til statsreguleret konkurrence er lige så meget et produkt af konsolideringen af de store formuer, som det er ’nye spilleregler’ påtvunget af præsident Putin.\nI midten af det 19. århundrede påpegede Honoré Balzac i sin analyse af det af det 19. århundredes respektable franske bourgeoisis opstigen dets tvivlsomme oprindelse: “Bag alle store formuer skjuler der sig store forbrydelser.”\nDe svindlerier, der gennem årtier affødte det nittende århundredes franske borgerskabs opstigen, blegner i sammenligning med den massive udplyndring og blodsudgydelse, der har frembragt Ruslands milliardærer i det 21. århundrede.\nHvis blod og skydevåben var redskaberne i de russiske milliardær-oligarkers opstigen, var det i andre regioner markedet eller rettere den konsensus i Washington, som blev tilvejebragt af USA, Den Internationale Valutafond og Verdensbanken, der var drivkraften bag de latinamerikanske milliardærers opstigning.\nDe to lande i Latinamerika, der har den største koncentration af rigdom og det største antal milliardærer, er Mexico og Brasilien (77 pct.). Det er de to lande, der har privatiseret de mest lukrative, effektive og største offentlige monopoler. Af de i alt 157,2 mia. dollars, som ejes af de 38 latinamerikanske milliardærer, er de 30 brasilianere eller mexicanere med 120,3 mia.\n38 familiers og enkeltpersoners formuer overstiger 250 millioner latinamerikanere samlede besiddelser. 0,000001 pct. af befolkningen ejer mere end de nederste 50 pct. I Mexico er 0,000001 pct. af befolkningens indkomster større end 40 millioner mexicaneres indkomster lagt sammen.\nOpstigningen af de latinamerikanske milliardærer falder sammen med det reelle fald i mindstelønningerne og udgifterne til offentlige ydelser og svækkelsen af arbejdsmarkedslovgivningen, med forøgelsen af den statslige undertrykkelse og en tiltagende svækkelse af den faglige organisering af arbejdere og bønder og de kollektive forhandlinger, samt med gennemførelsen af skatter, der vender den tunge ende nedad, tynger arbejdere og bønder, mens skattenedsættelser og subsidier til landbrugs- og mineral-eksportører har bidraget til udklækningen af milliardærer.\nResultatet har været en nedsat mobilitet for offentligt ansatte og arbejdere, at byernes arbejdskraft glider over i den uformelle sektor (af sort arbejde), massive fallitter blandt småbønder, småbrugere og landarbejdere og en altomfattende udvandring fra landet til byernes slumkvarterer samt til udlandet.\nHovedårsagen til fattigdom i Latinamerika er selve de betingelser, der fremmer væksten af milliardærer. I Mexicos tilfælde resulterede privatiseringen af telekommunikations-sektoren til bundpriser i firdoblingen af Carlos Slim Helus formue – han er den tredjerigeste mand i verden (lige efter Bill Gates og Warren Buffet), med en nettoværdi på 49 mia. dollars. To andre mexicanske milliardærer, Alfredo Harp Helu og Roberto Hernandez Ramirez, nød godt af privatiseringen af banker og deres efterfølgende denationalisering ved salget af Banamex til Citicorp.\nPrivatisering, finansiel deregulering og denationalisering var de centrale operationsprincipper for den amerikanske økonomiske udenrigspolitik, som fandt anvendelse ved IMF og Verdensbanken i Latinamerika. Disse principper bestemte de fundamentale betingelser, som ligger til grund for alle lån og alle genforhandlinger af gæld i Latinamerika.\nDe vordende milliardærer kom fra både gamle og nye penge. Nogle begyndte deres opstigning ved at sikre sig regeringskontrakter under den tidligere stats-anførte udviklingsmodel (fra 1930´erne til 1970´erne), og andre via arvet rigdom. Halvdelen af de mexicanske milliardærer arvede deres oprindelige formuer på mange millioner dollars på deres vej imod toppen. Den anden halvdel nød godt af politiske forbindelser og efterfølgende store bestikkelser i forbindelse med billige køb af offentlige virksomheder og efterfølgende salg af disse med store profitter til amerikanske multinationale. Hovedparten af de tolv millioner mexicanske immigranter, der krydsede grænsen til USA, er flygtet fra elendige vilkår, der gjorde det muligt for Mexicos gamle og nyrige millionærer at tilslutte sig de globale milliardærers klub.\nBrasilien har det største antal milliardærer (20) af noget land i Latinamerika, med en nettoindkomst på 46,2 mia. dollars, hvilket svarer til mere end 80 millioner forarmede brasilianeres indkomst på land og i by. Næsten 40 pct. af de brasilianske milliardærer startede med store formuer og øgede dem simpelthen via overtagelser og fusioner. De såkaldte ’self-made’ milliardærer nød godt af privatisering af den lukrative finanssektor (Safra-familien med 8,9 mia. dollars) og af jern- og stålkombinaterne.\nMens viden, færdigheder i teknik og iværksætteri samt markedserfaring kun spillede en ringe rolle i udklækningen af millionærer i Rusland og Latinamerika, var kontaktfladerne mellem politik og økonomi langt vigtigere på hvert stadie af rigdomsakkumulationen.\nI de fleste tilfælde var der tre stadier:\n1. Under den tidlige ´statslige´ udviklingsmodel ´lobbyede´ og bestak de nuværende milliardærer sig til regeringskontrakter, skatteundtagelser, subsidier og beskyttelse imod udenlandske konkurrenter. Statslige overdragelser var brohovedet, udgangspunktet for milliardærstatusen i den efterfølgende neoliberale fase.\n2. Den neoliberale periode har skabt den største mulighed for tilraning af lukrative offentlige aktiver til langt under deres markedsværdi og indtjenings-kapacitet. Privatiseringen, der blev beskrevet som ’markeds-transaktioner’, var i virkeligheden politiske salg i fire henseender: prismæssigt, med hensyn til udvalget af købere, returkommission til sælgerne og med henblik på at fremme en ideologisk dagsorden. Rigdomsakkumulationen var et resultat af udsalget af banker, mineraler, energiressourcer, telekommunikationsanlæg, kraftværker, transport og statens overtagelse af privat gæld. Dette var startskuddet til overgangen fra millionær- til milliardærstatus. Dette blev i Latinamerika fuldbragt via korruption og i Rusland via snigmord og bandekrige.\n3. I den tredje fase (den nuværende) har milliardærerne konsolideret sig og ekspanderet deres imperier via fusioner og overtagelser, yderligere privatiseringer og oversøisk ekspansion. Private monopoler for mobiltelefoner, telekommunikation og andre ’offentlige’ funktioner har sammen med høje varepriser tilføjet milliarder af dollars til de oprindelige koncentrationer. Nogle millionærer blev milliardærer ved at sælge deres nyerhvervede, lukrative privatiserede foretagender til udenlandsk kapital.\nI både Latinamerika og Rusland tilranede milliardærerne sig lukrative statsaktiver under beskyttelse af neoliberale regimer (Salinas og Zedillo-regeringerne i Mexico, Collor og Cardoso i Brasilien, Jeltsin i Rusland) og konsoliderede og ekspanderede under angiveligt ’reformistiske’ regimer (Putin i Rusland, Lula i Brasilien og Fox i Mexico). I resten af Latinamerika (Chile, Colombia og Argentina) startede udklækningen af milliardærer med blodige militærkup og regimer, der ødelagde de sociale og politiske bevægelser og påbegyndte privatiseringsprocessen. Denne proces blev dengang om muligt endnu mere energisk promoveret af de følgende valgte regeringer, både højre- og ´centrum-venstre´.\nHvad der gentagne gange er demonstreret i både Rusland og Latinamerika, er, at nøglefaktoren, der fører til kvantespringet i rigdom fra millionærer til milliardærer, var den enorme privatisering og den påfølgende denationalisering af lukrative offentlige foretagender.\nHvis vi til koncentrationen af 157 mia. dollars i hænderne på en minimal fraktion af eliten lægger de 990 mia. dollars, der blev opsuget af de udenlandske banker i gældsbetalinger, og den billion (tusinde milliarder) dollars, der blev hævet i form af profitter, royalties, renter og hvidvaskede penge i løbet af det forgangne halvandet årti, har vi en passende ramme til forståelse af, hvorfor to tredjedele af befolkningerne i Latinamerika fortsat har utilstrækkelige levevilkår, og hvorfor økonomierne stagnerer.\nUSA’s ansvar for væksten i antallet af latinamerikanske milliardærer og massearmod er mangfoldig og omfatter en hel stribe politiske institutioner, erhvervseliter og intellektuelle førere og mediemoguler.\nFørst og fremmest bakkede USA op om militærdiktatorerne og de neoliberale politikere, der indførte de milliardær-orienterede økonomiske modeller.\nDet var ekspræsident Clinton, CIA og hans økonomiske rådgivere, som i forbund med de russiske oligarker sikrede den politiske efterretning og den materielle støtte, der kunne bringe Jeltsin til magten og bakke op om hans ødelæggelse af det russiske parlament (Dumaen) i 1993 og det manipulerede valg i 1996. Og det var Washington, der tillod, hundrede milliarder dollars blev hvidvasket i amerikanske banker i løbet af 1990’erne, sådan som det blev afsløret af den amerikanske kongres´ underkomité for bankvæsen (1998).\nDet var Nixon, Kissinger og senere Carter og Brzezinski, Reagan og Bush, Clinton og Albright, der bakkede op om de privatiseringer, der blev presset igennem af latinamerikanske militærdiktatorer og borgerlige reaktionære i 1970’erne, 1980’erne og 1990’erne. Deres instruktioner til de amerikanske repræsentanter i IMF og Verdensbanken var skåret ud i pap: Privatisér, deregulér og denationalisér (PDD), før der overhovedet kan forhandles lån.\nDet var amerikanske akademikere og ideologer, der arbejdede hånd i hånd med de såkaldte multi-laterale agenturer, som kontraktansatte konsulenter, der trænede, designede og fremdrev privatiserings-, deregulerings- og denationaliserings-dagsordenen blandt deres tidligere Ivy League-studenter (fra de kendteste amerikanske universiteter) og senere økonomi- og finansministre og centralbankdirektører i Latinamerika og Rusland.\nDet var multinationale selskaber og banker fra USA og EU, der købte de fremvoksende latinamerikanske milliardærer ud eller indgik i joint ventures med dem, og som indhøstede billionstore udbetalinger på den gæld, som de korrupte militære og civile regimer havde pådraget sig.\nMilliardærerne er lige så meget et produkt og/eller biprodukt af amerikansk anti-nationalistisk og anti-kommunistisk politik, som de er et produkt af deres eget grandiose tyveri af offentlige værdier.\nI betragtning af de enorme klasse- og indkomst-uligheder i Rusland, Latinamerika og Kina (20 kinesiske milliardærer har på mindre end ti år tilegnet sig nettoværdier for over 29,4 mia. dollars) er det mere korrekt at beskrive disse lande som ´svulmende milliardærer´ snarere end ´markeder på vej frem’, eftersom det ikke er det ’frie marked’, men milliardærernes politiske magt, der dikterer politikken.\nLande med ’svulmende milliardærer´ frembringer blomstrende fattigdom, og sænker levevilkårene i bund. Skabelsen af milliardærerne betyder nedbrydning af det civile samfund, social solidaritet, beskyttende sociallovgivning, pensioner, ferier, offentlige sundhedsprogrammer og uddannelse.\nMens politikken er helt central, betyder fordums politiske betegnelser ikke længere noget. Den brasilianske eksmarxist og ekspræsident Cardoso og den tidligere fagforeningsleder præsident Lula Da Silva har privatiseret offentlige foretagender og fremmet en politik, der har udklækket milliardærer. Ekskommunisten Putin dyrker visse milliardær-oligarker og tilbyder at stimulere andre til at tage sig sammen og investere.\nDen periode, der har set den største tilbagegang i levestandard i Latinamerika og Rusland, falder sammen med opløsningen af de nationalistiske, populistiske og kommunistiske økonomier.\nMellem 1980 og 2004 stagnerede Latinamerika – nærmere betegnet Brasilien, Argentina og Mexico – på en per capita-vækst på 0-1 pct.\nRusland registrerede en 50 pct.s tilbagegang i BNP mellem 1990 og 1996, og levestandarden faldt 80 pct. for alle undtagen rovdyrene og deres gangsterbander.\nDen vækst, der er set på det seneste (2003-2007) har, hvor den finder sted, mere at gøre med den ekstraordinære stigning i de internationale priser (på energiressourcer, metaller og landbrugseksport) end på nogle positive udviklinger fra de milliardær-dominerede økonomier.\nMilliardærernes vækst er næppe et tegn på ´generel velstand` som følge af det ’frie marked’, som redaktørerne af Forbes Magazine påstår. Faktisk er den resultatet af ulovlig tilegnelse af lukrative offentlige ressourcer, som er opbygget af millioner af arbejderes arbejde og kamp i Rusland og Kina under kommunisme og i Latinamerika under de populistisk-nationalistiske og demokratisk-socialistiske regeringer.\nMange milliardærer har arvet rigdom og har brugt deres politiske forbindelser til at udvide og øge deres imperier. Det har lidet at gøre med iværksætter-evne.\nMilliardærernes og Det Hvide Hus’ vrede og fjendtlighed over for præsident Hugo Chávez i Venezuela skyldes præcis, at han vender op og ned på den politik, der skaber milliardærer og massearmod. Han gen-nationaliserer energiressourcer, offentlige virksomheder og eksproprierer store landejendomme.\nChávez udfordrer ikke blot det amerikanske overherredømme i Latinamerika, men også hele det Privatiserings-, deregulerings- og denationaliserings-menageri, der har opbygget milliardærernes økonomiske imperier i Latinamerika, Rusland, Kina og andetsteds.\nDe vigtigste data i dette essay er hentet fra Forbes Magazines ’Fortegnelse over verdens milliardærer’, offentliggjort 8. marts 2007.\nFørst offentliggjort af Global Research, 23. marts 2007.


Mac eller Windows-PC, hvad skal jeg vælge?\nStartGuidesMac eller Windows-PC, hvad skal jeg vælge?\nI tvivl om du skal vælge en Mac eller en PC med Windows? Vi gør det lidt nemmere for dig, og kigger på fordele og ulemper her.\nDet er kun ganske få år siden, at Microsoft var altdominerende med Windows på PC-markedet.\nNu findes der flere og fuldgyldige alternativer som macOS, Linux og ChromeOS, hvilket kun er godt, da det giver forbrugerne flere valgmuligheder.\nNår du skal købe en ny computer, så virker en Windows-PC umiddelbart som det fornuftige valg, da du kan købe en god PC fra omkring 2.500,00 kroner.\nFor hvorfor skal du smide mange flere penge efter en Mac-computer, når du kan købe en Windows-PC til nogle få tusinde kroner?\nSkal du vælge en Mac eller en traditionel Windows-baseret PC? Det tager vi temperatuen på her, så du forhåbentlig kan blive lidt klogere, inden du smider mange tusinde kroner efter en ny bedste ven.\nHent en kop kaffe, så er du klar til at gå i gang med vores store guide.\nTager vi alene et kig på specifikationerne, så vil du typisk kunne spare en hel del ved at købe en Windows-PC fremfor en Mac. Hvis vi kigger på faktorer som design, batterilevetid, kvalitet og programmerne som følger med macOS, så ser regnestykket en smule anderledes ud.\nSkal du købe en Windows-PC i samme gode kvalitet og flotte design, som Apple tilbyder med Mac, så er prisen stort set den samme som på en Mac, hvis vi sammenligner med topmodellerne fra Lenovo, Asus og HP.\nDet kræver altså et lige stort greb i lommerne, da topcomputere typisk er lige dyre, om det er med Windows eller med macOS.\nApple er kendt for sine rene linier, stilfulde og klassiske design af sine Mac-computere fra den lækre Macbook til den flotte iMac. En Mac er fremstillet i alu, som giver et flot stål-look. Designlinien er simpel, og Apples varemærke har til dato været det lysende Apple logo på bagsiden.\nNår det kommer til design, så er markedet med Windows-PC'er fragmenteret, og der findes ikke en entydig tendens på grund af antallet af hardware-producenter. Der er lige så mange designs, som der er producenter. En typisk tendens er at producere en Windows-PC i sort en plastikkasse, hvilket både er grimt, smagsløst og skæmmer ethvert rum, som du stiller computeren i.\nVi vil dog fremhæve, at Microsoft står for en ny og mere stilren designlinie med sin Surface-serie til Windows 11.\nStyresystemet i Mac hedder macOS og er for mange det oplagte valg, da det er nemt og intuitivt at bruge. Den grafiske brugerfalde er ekstrem flot og passer godt sammen med det fysiske Mac-design. Apple har valgt at præsentere brugeren for færre valg at skulle forholde sig til. Du kan som Mac-bruger ikke pille ved computeren på samme måde som med en Windows-PC. Programmerne og Apps ligger typisk placeret forneden på skærmen i en værktøjsbjælke, som du selv kan tilpasse efter dine egne ønsker.\nDet nuværende styresystem fra Microsoft hedder Windows 11, hvor der i praksis er tale om helt anden oplevelse og filosofi sammenlignet med macOS. Brugerens muligheder er centraliseret omkring startmenuen, som Microsoft har bragt tilbage med Windows 11. Du kan tilpasse en Windows-PC efter alle kunstens regler, hvilket kan gå ud over stabiliteten, da du let kan komme til at rode med noget forkert. Det sker ikke med macOS på en Mac. En af de helt store ulemper med Windows 10 er, at det ikke er muligt at slå de automatiske opdateringer fra. Det går ud over brugeroplevelsen, og nedsætter ydelsen.\nDet første års tid med en Windows-PC kører typisk som smurt, når du har fået afinstalleret alt bloatware (uønskede programmer fra PC-fabrikanten). Herefter begynder det typisk at køre langsomt og dårligt, når der skal afvikles programmer, og der kan gå lang tid med at starte computeren op, og du kan også opleve, at der går langtid før computeren reagerer. Det kaldes træthed, hvilket især er et velkendt fænomen i den billigere prisklasse med Windows computere.\nEn årsag til denne træthed skal findes i, at software og hardware på en Windows-PC ikke altid spiller optimalt sammen. De problemer opleves ikke helt så tit på en Mac, da Apple står for produktionen af både hardware og software (styresystemet).\nEn Mac er lynhurtig til at starte op, hvor der typisk går 3 til 4 sekunder på en bærbar MacBook. Det skyldes et unikt samspil mellem software og hardware, som Apple har perfektioneret. En genstart er også en hurtigere oplevelse på en Mac, end du måske er vant til på en Windows-PC.\nYdelsen under brug ved afvikling af programmer og læsning af data og filer er en mere jævnbyrdig kamp mellem Mac og en Windows-PC. Her er det nemlig et langt stykke hen ad vejen et spørgsmål omkring hardware og specifikationer. En Mac og en Windows-PC med de samme specifikationer vil derfor typisk performe lige hurtigt.\nDet er lidt af en myte, at der ikke findes ordentlige programmer og spil til en Mac. Udbuddet til Mac og Windows 11 er stort set identisk i dag, hvor begge styresystemer også byder på en App Store, hvor det er muligt at hente gratis programmer, apps og spil.\nEt faktum er, at Mac er en populær computer blandt kreative folk og DTP'er, som foretrækker at bruge eksempelvis kreative programmer som PhotoShop på en Mac fremfor en Windows-PC. Dette kan ses som et tegn på, at det er lykkes bedre for Apple at omfavne det kreative miljø med et fornuftig sammenspil mellem hardware og software.\nDer findes både virus til Mac og Windows, hvor statistikken viser, at en Windows-PC bliver udsat for langt de fleste virus- og malwareangreb på trods af, at der bliver brugt et antivirusprogram.\nDet er typisk ikke nødvendigt at anvende et antivirusprogram på en Mac, hvilket de fleste Mac-ejere heller ikke vælger at gøre. En Mac er derfor mere sikker i praksis, da der ikke udvikles lige så mange vira til den, sådan ser det ud lige nu.\nMen hvis brugeren som udgangspunkt kun installerer apps og spil vi den tilknyttede App Store til Mac og Windows 11, så reducerer det problemerne med virus betragteligt, da disse apps er sikkerhedsgodkendt af Apple og Microsoft.\nEr du typen, som elsker at gøre det selv og sagtnes kan finde på at udskifte dele som grafikkort, blæser harddisk og RAM på din computer, så er det en Windows-PC, du skal vælge. Det er nemlig ikke let at skrue på en Mac, det egner en Windows-PC sig langt bedre til.\nNår det kommer til mulighederne for at få repareret en Mac vs. en Windows-PC, så er der en tendens til, at det kan være lidt dyrere at få repareret en Mac. Der findes i antal langt flere reparationsværksteder, som er specialiseret i Windows computere.\nPrislejet på reservedele til en Mac og en Windows computer er stort set identiske med en lille fordel til Windows, da det er lettere at bruge uoriginale dele på en Windows-PC, som er lidt billigere end originale reservedele.\nVores guide kan hjælpe dig godt på vej til at træffe købsbeslutningen mellem en Mac og en Windows- PC. Men, i bund og grund handler det med at købe en ny computer lige så meget om din egen mavefornemmelse. Det er dig, som skal bruge den nye computer hver dag, og det er dig, der skal betale for den. Derfor er det altid en god idé, at du også husker at lytte til din egen mavefornemmelse, når der skal vælges en ny computer.


Hanherred og Himmerland forbindes med Aggersund-Broen | Det Danske Filminstitut\nSvend Mikkelsen, Danmark, 1942\nArbejdet med opførelsen af Aggersund-Broen påbegyndes i 1939 og bekostes af Aalborg, Hjørring og Thisted Amter. Filmen viser indledningsvis anlægsarbejdet på land og bygning samt nedsætning af sænkekasser. I august 1941 kommer det andet brofag fra Aalborg. 'Brobisserne' arbejder på toppen af buefagene med tipvogne, der kører op af de høje og stejle buekonstruktioner. Broindvielsen finder sted den 18. juni 1942.\nThe building of the Aggersund Bridge\nHanherred forbindes med Himmerland - Aggersund-broen\nBroer, Aggersund, Færgefart, Aggersundbroen, Brobygning, Himmerland, Hanherred, Jammerbugt kommune, 1930-1939, 1940-1949


The Bronze Blu-Ray Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nEn rapkæftet tidligere bronzemedaljevinder i gymnastik må kæmpe for sin status som lokal berømthed, da byen får en ny, ung gymnast, som stiger i graderne. Læs mere.\nHandel på nettet skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores online betalingsløsning, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Køb og betaling er derfor 100% sikkert.\nGucca.dk giver 30 dages fuld returret, og det uanset hvilken vare du måtte have købt hos os. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker varen, kan du naturligvis bare returnere varerne og få dine penge refunderet. Inden du returnerer dit produkt, har du altid mulighed for at kontakte os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nSom kunde hos Gucca, skal du naturligvis ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Hvis vi er lagerførende, så vil du typisk modtage varen indenfor 1-2 hverdage. På vores shop fremgår lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid se, om vi har det på lager. I tvivl om leveringstid og/eller lagerstatus? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nNår du køber hos os, er det muligt at vælge mellem flere forskellige betalingsmuligheder. Du skal naturligvis benytte den betalingsform, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsmetode du gør brug af, kan du sikkert og trygt købe hos os. I vores FAQ kan du se en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Vær opmærksom på, at når du benytter betalingskort, trækkes pengene først den dag vi sender din vare.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at kontakte os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails på hverdage mellem 10-15, og vi er altid klar på e-mailen eller ved telefonen til at yde dig kompetent assistance med et smil på læben og i godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at følge forsendelsen, når du køber hos Gucca.dk. Du kan få adgang til din egen personlige ordreside, så snart dit køb er gennemført. På ordresiden kan du følge med i, hvornår din forsendelse forlader vores lager. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, får du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nVores brugere har bedømt The Bronze Blu-Ray til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelser og 1 anmeldelse\nJens Andersen ★★★★★\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bluray path__forside path__film path__blurayfilm path__komedie path__thebronze


Ung - Arriva\nEr du mellem 16 og 19 år eller studerende? Så kan du få mindst 25 % rabat på dine togbilletter – både på korte og lange togture i hele landet. Rabatten afhænger af, hvor du ønsker at rejse hen, hvor ofte du rejser med toget, samt hvilken billettype du benytter til din rejse.\nDu har som ung og studerende altid mulighed for at rejse billigt, uanset hvor ofte du tager toget. Derfor kan du få rabat, både hvis du f.eks. pendler til og fra din uddannelse, og hvis du kun tager toget en gang imellem.\nFordele som ung og studerende\nRejs billigt med tog i hele landet.\nFå mindst 25 % rabat på dine rejser.\nKøb billige billetter til både korte og lange togture.\nFå rabat både som pendler, eller hvis du kun tager toget en gang imellem.\nLæs mere om de forskellige tilbud nedenfor og find frem til det, der passer dig bedst.\nEr du mellem 16 og 19 år eller studerende? Og vil du frit kunne rejse i det takstområde, du bor i, og få rabat på andre rejser? Så er et Ungdomskort noget for dig! Med et Ungdomskort rejser du ubegrænset til en fast lav pris i dit lokale takstområde samt til og fra dit uddannelsessted – og du får derudover op til 50 % rabat på rejser i hele landet.\nEt Ungdomskort er for dig, der enten:\ner mellem 16 og 19 år\nstuderer på en ungdomsuddannelse\nstuderer på en videregående uddannelse, som berettiger til SU\nFordele med Ungdomskort\nRejs ubegrænset i hele det takstområde, du bor i.\nRejs lokalt i andre takstområder til børnetakst (50 % rabat).\nRejs på tværs af takstområder med bus til børnetakst (50 % rabat).\nRejs på tværs af takstområder i tog med en ungdomsbillet (25 % rabat).\nFå rabat på rejser på tværs af landet med fjernbusserne.\nLæs mere eller køb Ungdomskort her\nMan kan scrolle i tabellen\nRejsekort (kundetype ung)\nØnsker du kun at have ét kort til alle dine rejser? Rejsekort er din billet til både bus, tog og metro i hele landet – og du rejser altid billigere eller til den samme pris som ved køb af en almindelig Ungdomsbillet. Du kan nemlig opnå automatisk rabat på dine rejser, afhængigt af hvornår og hvor meget du rejser.\nEt Rejsekort med kundetypen ung er for dig, der enten:\ner 16-25 år\ner 26 år eller derover og går på en SU-berettigende uddannelse eller har Ungdomskort\nFordele med Rejsekort (kundetype ung)\nFå altid mindst 25 % rabat på togrejser.*\nBeregner automatisk pris og rabat på din rejse.\nEr oftest den billigste måde at rejse på frem for køb af Ungdomsbillet. Med et Rejsekort får du altid rejsen billigere end - eller samme pris som - en almindelig Ungdomsbillet.\nLæs mere eller køb Rejsekort her\n* Bemærk: Der ydes ikke ung-rabat i Nordjyllands Trafikselskabs område.\nØnsker du en fleksibel togbillet, og vil du have rabat på din rejse? Med en Ungdomsbillet får du altid 25 % rabat på alle togrejser med Arriva og DSB – og du kan selv vælge den afgang, der passer bedst til dig.\nEn Ungdomsbillet er for dig, der:\ner mellem 16 og 25 år (inkl.).\nhar et Ungdomskort.\ner over 25 år og er indskrevet på en SU-berettiget uddannelse (med studiekort eller lignende dokumentation).\nFordele med Ungdomsbillet\nSpar altid 25 %.*\nLæs mere eller køb Ungdomsbillet her\nDine fordele som ung\nRejs billigt med tog i hele landet\nFå mindst 25 % rabat på dine rejser\nKøb billige billetter til både korte og lange rejser\nFå rabat både som pendler og hvis du rejser en gang imellem\nÉt kort til alle dine rejser med bus, tog og metro i hele landet.\nTag en dag til Nordtyskland for kun 195 kr.\nBilligste løsning for dig, der ofte rejser på samme strækning.


Seksualitet og Parkinson | Parkinsonforeningen\nHer kan du læse om seksualitet og Parkinson baseret på en artikelrække fra Parkinson Nyt i 2010, hvor overlæge Karsten Ellemann, Roskilde Sygehus, fortæller om et ofte tabubelagt emne. Første del af teksten handler om, hvorfor og hvordan Parkinson kan have indflydelse på sexlivet mens anden del fokuserer på behandlingen af problemerne.\nSeksualitet hos ældre\nSeksualiteten og den gode livskvalitet\nÆndring af seksualiteten ved Parkinsons sygdom\nHvorfor påvirkes samlivet og seksualiteten?\nMedicin kan spille en rolle\nSeksuelle vanskeligheder hos kvinder\nHvornår er for meget alt for meget?\nBehandling af hyperseksualitet\nSeksualiteten kan styrkes\nLysten og begæret ændrer sig hele vores liv ligesom fornøjelsen ved at udøve seksualitet ændrer sig og orgasmer kan antage en anden karakter. Der er imidlertid ikke meget, der tyder på, at evnen til at få orgasme ændrer sig væsentligt med årene. Denne synes mere at hænge sammen med udfoldelsen af vores seksualitet og her gælder det, som i andre kropslige forhold, at jo mere man holder sig i form, desto bedre fungerer det.\nUndersøgelser tyder således på, at også parkinsonramte, der tidligere har haft et tilfredsstillende rigt seksualliv til en vis grad kan opretholde et sådant med Parkinsons sygdom, men det ændrer naturligvis karakter i takt med, at sygdommen skrider frem og ændringer i den medicinske behandling.\nSociale faktorer i form af et godt og rigt samliv, et meningsfyldt liv og i øvrigt et godt helbred spiller utvivlsomt en mindst lige så væsentlig rolle. Der synes også at være en sammenhæng hvor personer, der er fysisk meget aktive og udadvendte med et socialt rigt liv, også har et tilsvarende højt seksuelt aktivitetsniveau. Seksualiteten hænger således sammen med den gode livskvalitet og omvendt.\nDer hersker imidlertid ingen tvivl om, at det dopaminerge hjernehormon system, som rammes meget tidligt ved Parkinsons sygdom, spiller en særdeles vigtig rolle i vores seksualitet og evnen til at udøve den og føle sig tilfredsstillet heraf.\nDopamin fungerer som også som menneskets belønningshormon og frigives i yderligere mængde ved orgasme. Man må således forvente, at der sker ændringer i seksualiteten ved Parkinsons sygdom og specielt i forbindelse med dennes udvikling.\nSeksuel dysfunktion hos parkinsonramte kan være både i form af hypo- eller hyperseksualitet altså formindsket interesse for og udøvelse af seksualitet eller en overdreven, som virker belastende for den ramte og/eller samleveren.\nForekomsten af seksuel dysfunktion hos parkinsonramte er ligeledes dårligt belyst. Et forsigtigt skøn ud fra undersøgelser udført med en rimelig videnskabelig kvalitet viser, at minimum en tredjedel af de parkinsonramte i sygdomsforløbet udvikler en seksuel dysfunktion, oftest i form af nedsat seksualitet hos op til knap halvdelen, det vil sige hos en sjettedel af alle; hos en tiendedel øges seksualiteten markant og cirka yderligere en tredjedel af alle synes at have vanskeligheder ved at gennemføre sex når de ønskede det.\nDer synes at være en klar overrepræsentation af dysfunktion hos mænd og specielt hos yngre parkinsonramte og forekomsten af dysfunktion synes at være dobbelt så høj hos parkinsonramte sammenholdt med kontrolgrupper af raske. Man må imidlertid forvente, at de parkinsonramte svinger betydeligt mere i deres seksualitet end raske kontrolpersoner, men varigheden af eventuel dysfunktion er slet ikke belyst.\nKønsforskellene træder tydeligt igennem hos parkinsonramte. Hos mændene rapporteres om nedsat eller manglende evne til rejsning hos to tredjedele af de dysfungerende på et tidspunkt i sygdomsforløbet, ligeledes rapporterer to ud af tre om manglende seksuel tilfredsstillelse og knapt halvdelen om for tidlig udløsning og/eller vanskeligheder med at opnå orgasme.\nKvindelige parkinsonramte synes især at have problemer med at blive ophidsede, hvilket rammer over tre fjerdedele af de personer, der rapporterer seksuel dysfunktion. Tre fjerdedele får tilsvarende problemer med at opnå orgasme og halvdelen rapporterer om nedsat seksualdrift og manglende tilfredsstillelse.\nÆndringer i seksualiteten hos parkinsonramte er formentlig omfattende og skyldes mange faktorer. Der er mange forhold både i form af tiltagende alder, ændret socioøkonomisk status og sygdommens mange facetter, der spiller ind. Motoriske svingninger, depressionstendens, autonome forstyrrelser (ændringer i det selvstyrende nervesystem), hos nogle udvikling af demens og ikke mindst den medicinske behandling har en betydning for seksualiteten.\nSamlet lader det dog til, at de mest afgørende faktorer er alder, sygdommens udvikling samt ikke mindst en depressionstendens, som rammer ganske mange på et eller tidspunkt i forløbet. Sidstnævnte medfører som regel en nedsat interesse, men ikke dermed nødvendigvis en nedsat evne til at udøve seksualiteten.\nSeksuel tiltrækning mellem to personer afhænger bl.a. hvor fysisk attraktiv man finder partneren. Hvis den parkinsonramte har mange dyskinesier, øget svedtendens eller spytflåd opfattes dette formentligt ofte som mindre tiltrækkende af partneren. Yderligere er mimikken ofte nedsat hos parkinsonramte og dette kan medføre, at der udsendes misvisende nonverbale signaler og dermed fejlagtigt fremstår som uinteresserede i sex.\nFaktuelle motoriske problemer som svær rigiditet, tremor eller markante finmotoriske vanskeligheder kan ligeledes i sig selv hæmme igangsættelse og gennemførelse af sex. En direkte påvirkning af det autonome nervesystem på erektionsevnen hos mænd og smøreevnen i skeden hos kvinder samt inkontinensproblemer hos specielt kvinder er oplagt faktorer, som hvis der ikke tages særligt hensyn hertil, kan hæmme seksuel udfoldelse.\nPsykiske faktorer spiller naturligvis også en stor rolle. Lettere provokerbar angst og urotilstand hos parkinsonramte er ikke helt sjældent, men også en nedsættelse af det mentale tempo er et kendt fænomen i forbindelse med sygdommen. Specielt partneren skal dog være opmærksom på, at dette på ingen måde behøver at betyde en nedsat mental kapacitet. Kapaciteten vil oftest være til stede og dermed er der også potentiale for at udfolde sig som et seksuelt menneske.\nCa. to ud af tre parkinsonramte mænd udvikler rejsningsproblemer på et eller andet tidspunkt i sygdomsforløbet, mens dette kun findes hos en ud af tre i en kontrolgruppe af raske alderssvarende personer. Et væsentligt element heri er utvivlsomt autonom dysfunktion, men også medicin kan spille en rolle.\nErektil dysfunktion kan behandles med Sildenafil (Viagra) og lignende medikamenter, som ser ud til at øge tilfredsheden og kapaciteten til at opnå og bevare erektionen, og yderligere styrker medicinen også evnen til at opnå orgasme. Som en ekstra lille sidegevinst ser det ud til, at eventuelle depressive symptomer kan aftage i forbindelse med at orgasmeevnen vender tilbage.\nAntiparkinsonmedicin såsom Apomorfin har ligeledes en effekt på erektionen, som forbedres efter 1 til 10 minutter og herefter kan holde fra 5 til 60 minutter. Levodopa og enkelte dopaminagonister kan ligeledes i enkelte tilfælde forbedre erektionen oftest i midlertidige relativt høje doser.\nDet forekommer derfor naturligt, at man også af disse grunde drøfter et evt. seksuelt problem med sin neurolog, herunder om det kunne være en mulighed for eksempel at tage en ekstra dosis Levodopa, måske en dopaminagonist eller en Apomorfinindsprøjtning, inden man evt. forventer at kunne have sex.\nDer foreligger en mindre undersøgelse fra 1997, hvor 27 kvinder med Parkinsons sygdom og en gennemsnitlig alder på 67 år sammenlignes med en alderssvarende kontrolgruppe. Ca. halvdelen af kvinderne i begge grupper var seksuelt aktive.\nBehandlingen af seksuel dysfunktion hos kvinder synes således i højere grad at rette sig mod psykiske faktorer, hvor man måske vil have glæde af en psykologsamtale eventuelt sammen med partneren. De fysiske problemer med inkontinens bør vurderes ved gynækolog med henblik på evt. operativ/fysisk korrektion. Den vaginale tørhed kan behandles lokalt med indføring af østrogenstikpiller.\nSammenfattende for de to køn er der således en øget forekomst af seksuelle vanskeligheder ved Parkinsons sygdom. Der forekommer en del vanskeligheder, som kan behandles medicinsk eller operativt og dermed i det mindste kan afhjælpes ligesom en del psykisk betingede symptomer kan behandles med samtaler og eventuel supplerende medicinsk behandling.\nDette lader sig ikke entydigt besvare, men hyperseksualitet må opfattes som et problem, når den, der er ramt heraf, selv oplever at anvende alt for meget tid, kræfter og eventuelt penge på at udøve sin seksualitet eller direkte kommer i konflikt med den almindelige moral og eventuelt direkte kriminaliseres. Hyperseksualitet kan også være et problem i forhold til partneren, der kan opleve en øget seksuel aktivitet hos den parkinsonramte i forhold til, hvad der blev udøvet før sygdommen blev diagnosticeret.\nI den lille danske undersøgelse med strukturerede interviews refereret ovenfor, fandt man øget libido hos 13 procent af mændene, men ikke hos nogen af kvinderne, som altså åbenbart kun relativt sjældent oplever problemet i overensstemmelse med, at man i de relativt få tilfælde, hvor der berettes om direkte kriminalisering, har registreret, at der kun var tale om mænd.\nVed en gennemgang af journaliserede tilfælde af hyperseksualitet på Mayoklinikken registrerede man ligeledes kun mænd med hyperseksuelle problemer og i øvrigt relativt yngre med gennemsnitsalder 58 år. De havde udviklet hyperseksualitet 6,5 år efter diagnosetidspunktet og alle på nær én var i dopaminagonist-behandling (Sifrol, Requip, Permax, Cabaser) som syntes tidsmæssigt at være sammenfaldende med starten af de hyperseksuelle problemer 1 til 12 måneder efter behandlingsstart.\nImidlertid svandt hyperseksualiteten ikke i alle tilfælde ved ophør med dopaminagonisten, men der synes at være en klart øget risiko ved anvendelse af dopaminagonist, selv om også levodopa (Madopar, Sinemet), COMT-hæmmere (Stalevo, Comtess, Tasmar) og Amantadin kan inducere problemet.\nHyperseksualiteten er beskrevet ofte som en øget seksuel interesse og libido, men også øgede seksuelle krav i øvrigt til partneren, større tendens til at onanere og øget interesse for pornografi samt udenomsægteskabelige forbindelser og jalousi. Andre adfærdsændringer samtidigt hermed er beskrevet i form af ludomani (øget interesse for spil), alkoholmisbrug, hyperfagi (driften til at spise mere end der er behov for), enkelte gange direkte obcessiv kompulsiv adfærd (tvangspræget adfærd).\nAlle grader af hyperseksualitet er beskrevet således også de mildere grader, hvor man har oplevet det som en positiv ting i samlivet, at seksualiteten er blevet lidt øget.\nBåde pårørende og behandlere bør være opmærksomme på de heldigvis relativt få tilfælde, hvor hyperseksualiteten antager et truende omfang for omgivelserne, det være sig partneren eller evt. tredjepersoner. Der er beskrevet kriminel adfærd og strafforfølgelse bl.a. for pædofili. Der er således god grund til for både behandlere og pårørende at få drøftet hyperseksualiteten, inden den antager så voldsomme dimensioner.\nBehandlingen af hyperseksualiteten er diskuteret. Man forsøger oftest at reducere eller evt. helt ophøre med dopaminagonist og regulerer i øvrige antiparkinsonmedicin, eventuelt forsøges clozapine (Leponex).\nHyperseksualitet er beskrevet ved deep brain stimulation (DBS) her ofte kombineret med en mani, som regel forsvindende langsomt inden for uger til måneder efter start af behandlingen.\nSom det fremgår, er seksuelle vanskeligheder hos parkinsonramte ikke helt sjældne enten pga. Parkinsons sygdom eller pga. stigende levealder. Som det fremgår, er der imidlertid muligheder for at få udfoldet sin seksualitet mere uafhængigt af såvel Parkinsons sygdom som alderen, ved at være aktiv med den, dyrke den og hvis man selv oplever det mindre tilfredsstillende, kan der være god hjælp at hente ved at få det drøftet med sin partner og/eller neurolog eller parkinsonsygeplejerske.\nDer er i dag stigende fokus på de non-motoriske problemer ved Parkinsons sygdom og derfor bedre muligheder for at få lejlighed til at drøfte eventuel dysfunktion. Seksualiteten kan som beskrevet styrkes på mange måder og dermed også øge livskvaliteten. En større åbenhed hos alle parter, vil kunne bidrage til at det seksuelle menneske kan udfolde sig - selv med en Parkinson sygdom.\nDenne tekst blev bragt som en serie på to artikler i Parkinson Nyt i januar og april 2010.


Dance With Dirt er ikke et band. Det er en rockfest | Aarhus Echo\nDet halv-aarhusianske band Dance With Dirt spillede larmende pikrock og festede som drengerøve. De vækkede følelser hos de mest dedikerede fans og inviterede resten med til fest. Nu er det slut.\nVi havde planlagt en reportagetur, men der er god så god stemning i tourbussen, at det er svært at lade være med at grine med. Jess Mørch Gjerulff Gertsen og Magnus Jacobsen, henholdsvis trommeslager og forsanger i Dance With Dirt, spiller gamle cd’er med bandets egen musik, og de skraldgriner, efterhånden som minderne fra gamle dage toner frem.\nFortællingerne handler om drukture i Aalborg, hvor bandet har sit ophav. Og de handler om sangene, som er inspireret af alt fra fædres overmenneskelige scoreevner til dyb sorg i familien. De her fyre ved tilsyneladende alt om hinanden.\nDance With Dirt kan kaldes for drengerøve. Primitive endda. Medlemmerne er hver især som omvandrende kataloger af røverhistorier og indforståede vittigheder. Men vigtigst af alt er de varme, åbne og indbydende.\nDet er torsdag, og turen går til København. På grund af et skuffende billetsalg hos det oprindelige spillested er planen lagt om: Et skeleton-crew tager til Escobar for at spille akustisk intimkoncert. Den anden halvdel af bandet, bassist Jonathan Hjorth Lyby og lead guitarist Kristoffer Veirum, slutter sig til turnéen i morgen.\nDet lyder som en sølle begyndelse på Repercussion-turnéen, som den er blevet døbt, men Jess og Magnus ser kun det sjove ved en næsten tom bus.\n– Det er så Dance With Dirt det her, siger Jess.\n– Første gang vi har en tourbus i stedet for en lille bil, hvor vi skal sidde ovenpå hinanden, så er vi ikke engang alle med, forklarer han grinende.\nSenere på aftenen fortæller Magnus de omkring 30 publikummer på Escobar om situationen. Han bemærker, at det er sjovere at spille på en lille, tætpakket bar end i en stor, halvtom koncertsal. Han fortæller også om den småt befolkede, men hyggelige tourbus. Aarhus Echos udsendte bliver inddraget i fortællingen som en del af turnéen.\nVi havde planlagt en reportagetur. I stedet er jeg blevet inviteret til at deltage i en tre dage lang fest med stop hos Escobar i København, 1000Fryd i Aalborg og HeadQuarters i Aarhus. Det følgende er hovedsagelig baseret på et afsluttende interview i Aarhus og pebret med indtryk fra turen.\nVelkommen, dav du gamle, vær hilset\nDance With Dirt kom til verden i løbet af 2007 og 2008. Undervejs har det haft et par konstellationer. Eksempelvis var Joakim Bloch oprindeligt guitarist side om side med Kristoffer. I løbet af bandets sidste to år, fra 2014 til 2016, var Jess Gjertsens plads bag trommerne indtaget af en håndfuld andre trommeslagere. Især Mikkel Frej Eriksen, som spillede med til Dance With Dirt’s sidste koncert som aktivt band.\nLæs også: 25-året for en af Danmarks mest definerende festivaler Kosmopolitan!\nUnder Repercussion-turnéen repræsenteres bandet af de mest aktive medlemmer i dets otteårige levetid. Til fordel for jer, der ikke kender dem, vil jeg tegne et lynportræt:\nBag Telecaster-guitaren finder vi Kristoffer ‘Kris’ Veirum. Manden, som kalder sig selv “en dum nordjyde, som gerne ville være rockstjerne” og i samme åndedrag henfører til et citat af den franske psykoanalytiker Jacques Lacan.\nForrest på scenen med hånd om mikrofonen og guitar om halsen står Magnus ‘Mac eller Mags’ Jacobsen. Den boblende, sociale knægt, der elsker at fortælle historier, næsten lige så højt som han elsker at synge og spille musik.\nJonathan ‘John’ Lyby står et skridt længere tilbage med bassen. Han fremstår umiddelbart tilbageholdende, men på scenen viser han et sultent blik, når musikken svælger. Samtidig har han ofte et vidende smil på læben; Når han taler, lytter vi andre.\nJess Mrøch Gjerulff Geertsen\nAlderspræsidenten er Jess Gertsen. Han smiler og griner stort, og hans beskedenhed overfor at skulle indtage sin plads ved trommesættet får ham til at synes uskyldig. Ikke desto mindre viser han sin indre rock’n’roller under koncerterne, idet han hamrer løs, til han ligner en vårkåd tyr.\nOg sidstnævnte er et glædeligt gensyn for bandfællerne, som måtte undvære Jess i Dance With Dirts sidste to år som aktivt band.\n– Jeg synes, man skal fokusere på det mest åbenlyse, begynder Kristoffer\n– Jess er tilbage på trommerne. Jeg synes helt klart, at det efterlod et sort hul, da han ikke var her længere. Så det giver os, der er her, chancen for at vi sammen kan gå ud med maner. For det føltes som om, at rejsen var ufuldendt.\nHan påpeger, at de mennesker, der deltager i Repercussion-turnéen, var dem, der ofrede mest for bandet. Omkostningerne var høje, både økonomisk, tidsmæssigt og følelsesmæssigt.\n– Så føles det os kun rigtigt, når det skal lægges ned, at det så er os, der får lov til at gøre det, siger han.\nDet handler om at kommes ved\nBandfællen Jonathan påpeger, at alle gerne havde haft Joakim ‘Jokke’ Bloch med undervejs. Det lod sig ikke gøre. Til gengæld deltager Mikkel Eriksen i et enkelt nummer i Aarhus til stor glæde for publikummerne, som genkender ham. Denne gang spænder han en harmonika på brystet og deler scenen med manden, han var indskifter for.\nDet udløste glædesskrig blandt gæsterne på HeadQuarters, som havde pakket sig sammen foran scenen. Ligeledes var det vigtigt for Dance With Dirt at samle bandet, så meget som det lod sig gøre.\n– Dance With Dirt har altid været mere end bare musikken. Det har lige så meget været de mennesker, der spillede musikken, siger Kristoffer.\nMagnus supplerer ved at påpege, at det er en udfordring for gruppen at deltage i et interview om bandet uden at henvise til de mange fælles oplevelser.\n– Vi har så mange interne referencer i det her band, fordi vi har haft så mange oplevelser internt. Vi har jo også boet sammen på kryds og tværs. Jeg har både boet sammen med Kris og John, forklarer han.\n– Som man siger oppe nord på: Vi kom hinanden ve’, kvitterer Kristoffer.\nBandets sociale kvalitet viser sig også hos tilskuerne på de forskellige spillesteder. Dance With Dirt er bedst kendt for musik, man kan synge og danse med til. Under koncerterne handler det om at komme tæt nok på til at blive sprøjtet til af sved. Nok lykkes det ikke at samle mange tilskuere i København, men i både Aalborg og Aarhus er der stærke fremmøder.\nEt par dedikerede fans viser sig endda til alle koncerter. Som fynboen Thomas Bernhard Kjærgaard, der lader en tåre falde under koncerten i Aalborg, fordi “det er jo den næstsidste koncert.” Eller Ditte Brøndbjerg Jensen, som ikke alene er med forrest ved alle koncerter, men også tog plads i bussen, hvor hun delte øl og grin med gruppen.\nOrganismen rører på sig\nDet nære samvær skabte over otte år en gruppe så sammentømret, at hvert medlem føler, de tænker ens. Det kommer til udtryk i livemusikken, også når de suppleres af Jess, som har stået uden for bandet i flere år.\nSå jeg spørger dem; Hvad tænker I, når I spiller og kigger over på Jess?\n– Altså Jess og jeg vi har oplevet lidt af hvert sammen. Vi har båret hinanden ud af Vietnams jungler mange gang, siger Kristoffer, mens bandfællerne fniser i baggrunden.\nHan uddyber i en mere seriøs tone:\n– Der er ingen tvivl om, at når jeg spiller, så er jeg ikke i tvivl om, at det er ham, der spiller bag ved mig. For han kender mig lige så godt, som jeg kender mig selv. Det betyder meget for, hvordan man spiller. Jeg kan gå ud af en tangent, og jeg ved, at han fanger den.\nDet er samspillet mellem venskab og musikalsk sikkerhed, som gør Dance With Dirts medlemmer i stand til at spille musik inspireret af 1960’ernes og 70’ernes improviserende, bluesdrevne rockgrupper. Ifølge Kristoffer lader det sig kun gøre, når man kender hinanden ind og ud.\n– Musikken skabte vi sammen, men for at skabe musikken, var vi nødt til at dele meget mere end bare vores kreativitet. Det var også vores liv. Oplevelser i vores privatliv blødte ind i bandet, og vi boede på kryds og tværs sammen.\nJonathan nikker genkendende til Kristoffer\n– Vores fælles musikalske baggrund og idoler er noget gammelt shit. Vi kommer ud af sådan nogle bands og musikere, som er meget organiske. Band-bands. Vi har bygget sindssygt meget på det, at vi skal smelte sammen til en enhed og blive til Dance With Dirt, siger han.\n– Du er aldrig bedre end ham, der har din ryg, indskyder Kristoffer, før Jonathan fortsætter:\n– Det gør, når man spiller live, og man hører et bækken – pschk! – så ved man godt – du-dum – hvordan den lige skal ligge.\n– Som en organisme, bemærker Magnus og overlader igen ordet til Jonathan.\n– Lige præcis. Det, har jeg altid syntes, var det fede ved det her. At vi er ligesom en amøbe.\nJess hopper nærmest i sin stol for at byde ind med sin konklusion:\n– Jeg synes faktisk, at vi spiller bedre end nogensinde.\nDen musikalske kunnen og evnen til at inddrage publikummer blev især bemærket i 2012, da Dance With Dirt vandt P3’s Karrierekanonen. Således blev de sat i klasse med Djames Braun og Kaliber, hvad angår status.\nMedlemmerne er fuldstændig enige om, at det var en vigtig og hovedsagelig positiv oplevelse. Det førte til koncerter på store danske scener og turnéer i udlandet. Blandt andet spillede de to gange til Skanderborg Festival og i 2013 til Rock for People i Tjekkiet, hvor de indtog samme scene som Foals og Queens of the Stone Age.\n– Jeg synes, det har givet os nogle fucking store oplevelser, siger Jess.\n– Jeg tror ikke, jeg kommer længere op i hierarkiet end at prøve at spille på Skanderborg, Rock for People, at tage til Tyskland. Hvis du tager forretningsperspektivet væk, som jeg egentlig er nødt til at sige sådan her til –\nHan viser langemanden, før han fortsætter;\n– Jeg har lyst til, at vi fokuserer på, hvor stor en sejr det var. I stedet for at fokusere på det kommercielle pis, hvor vi sider og græder, fordi et band bliver hyret af et stort pladeselskab, mens et lille pladeselskab knap nok vil røre os.\nIkke desto mindre er han taknemmelig for muligheden for at nå ud til et bredere publikum.\nKristoffer er ligeledes glad for oplevelserne, som fulgte sejren. Men han ser også en skyggeside.\n– Der er ikke noget, der kan korrumpere en menneskeånd mere end smagen af falsk succes, som man tilbeder som en guldkalv. Det kan trække én rundt i manegen, og man bliver en idiot af det, siger han, før han uddyber:\n– På sin vis er jeg glad for at have prøvet at se ind i det parnas af guld, glitter og pis – som det egentlig er – og at opleve det, men det er ikke noget, jeg skal opleve igen. Jeg spiller ikke musik, fordi det skal på P3. Og nu kan det godt lyde, som om jeg synes, at Karrierekanonen rent faktisk er en pest. Men vi er alle sammen vores egen værste dommer. Og jeg var i hvert fald ikke stærke nok til at modstå fristelsen for alt det, der lå foran mig.\nMagnus kalder det ‘et tohovedet monster’. Oplevelserne var uvurderlige og næsten så overvældende, at tanken om dem gjorde ham blød i knæene, dengang han var yngre. Han kalder det i næste nu ‘et stort ride‘.\n– Så var der skyggesiden. For der er et pres. Hvis alt det her var sket på grund af noget andet end Karrierekanonen, havde det været noget helt andet. Når folk ved, at et band vinder Karrierekanonen, så forventer de, at der sker det her og det her, fortæller Magnus.\nHan forklarer, at forventninger er en farlig størrelse. De kan aldrig indfries, nøjagtig som man selv eller andre forestiller sig. Man kan nærme sig forventningerne, men aldrig ramme dem fuldstændig, mener Magnus.\nJonathan arbejder til daglig med bands og karriere, så han kan både henvise til sin personlige erfaring og sin erfaring med andre gruppers op- og nedture.\n– Der hvor man crasher hurtigst muligt som artist, det er, når man blæser sig selv op til noget, man ikke er. Og Karrierekanonen gør lige netop det, at det tager et meget ungt band og blæser det helt op. Helt op i en sfære, hvor man ikke er som artist endnu, forklarer han.\nFor eksempel kan et band være så heldige at blive løftet til stjernestatus på grund af et par gode koncerter i Aarhus og København. Så koster det titusindvis af kroner at booke dem, hvilket lyder godt. Det er dog knap så fedt, når man ankommer i en mindre by og knap nok kan samle ti tilskuere.\nDet skal bemærkes, at Karrierekanonen på ingen måde tog livet af Dance With Dirt. Men i dag er fyrene enige om, at en del af deres fokus blev trukket væk fra den bærende søjle, som var musik for folket. Magnus kalder hele affæren ‘en kæp i hjulet og en speeder på cyklen på samme tid’.\n– Folk har sagt til mig: “Det er også ærgerligt, at der ikke skete mere, for I vandt da Karrierekanonen!” Og jeg kan godt se, hvad de mener, men jeg synes faktisk, at vi drev det til ret meget. Alt taget i betragtning, gjorde vi meget mere, end jeg havde troet, vi kunne, forklarer han.\nEfterhånden som bandet forholder sig til store oplevelser og til beslutningen om at lade eventyret ende, begynder de at reflektere over det gamle slogan ‘No matter what you’ve heard, we are Dance With Dirt’. Ord som både blive råbt ud fra scenen og set på t-shirts blandt publikummerne.\nDance With Dirt er ikke et band. Det er en rockfest. Vi finder aldrig ud af, om det kunne have indfriet flere forventninger, men Jess, Jonathan, Kristoffer og Magnus er i dag fuldt bevidste om, hvilken rolle de har haft på den danske musikscene og i folks liv.\n– Vi har aldrig været så fascinerede af den klassiske rockfortælling, hvor du kun er rigtig rock’n’roller, hvis du har full-sleeves og tager stoffer. Det har aldrig handlet om de klassiske ‘dyder’. Det har handlet om at gøre noget fedt, forklarer Magnus.\nKristoffer forstår godt, hvorfor mange musikelskere er tiltrukket af de mystiske rockstjerner. De bands, der kører rundt i limosiner med tonede ruder. Men det er – eller var – Dance With Dirt ikke.\n– Vi har sgu altid været dem, der går ned og snakker med folk. Det her er en fest, og det er fandme en underlig fest, hvis der sidder fire røvhuller og styrer stereoanlægget, som ikke gider lade dig sidde ved bordet.\nDance With Dirt har således lagt sig mageligt i graven. Det har ikke ført til den store gendannelse af bandet. Det har ikke ført til en overraskende annoncering om, at bandet går på vejen igen. Men de fire Aalborgdrenge har genfundet det, der betyder mest for dem.\n– For mig betyder det at få tre venner igen. Jeg er ikke den store tudekarl, men det har været missionen for mig. Og det lykkedes, fortæller Jess.\nHvad angår døden, bemærker Jonathan, at:\n– Det var næsten grotesk, at sloganet til sidste afslutning var: “Sometimes, to truly live, you have to truly die.” Men lige nu lever vi jo meget mere, end vi nogensinde gjorde.\nKristoffer kigger fra sin bandkammerat og over til mig. Hans ansigtsudtryk er halvvejs mellem salig og sarkastisk, idet han konkluderer:\n– I virkeligheden er der jo ikke noget, der dør. Det ændrer bare form.\nNok er den organisme, vi kalder Dance With Dirt, død, men festen skal nok leve videre. Og vi er alle inviteret.\nThe Upcoming, The Succes and The Dead – Tre bands fra Aarhus Echo’s Bandprofil\nHeadQuarters: Dagligstuen med et bankende hjerte for livemusikken\nDance With Dirt er ikke et band. Det er en rockfest2018-09-212018-09-28https://aarhusecho.dk/wp-content/uploads/2017/10/white-black-background.pngAarhus Echohttps://aarhusecho.dk/wp-content/uploads/2018/09/dwd-00_cover-e1538135926185.jpg200px200px


Martin Dreadnought Jr Acoustic Guitar, Natural hos Gear4Music.com\nkr. 4.777 (Moms inkluderet @ 25%)\nSitka Gran Top parret med Sapele ryg og sider\nRichlite gribebræt og matchende Bridge\nHøjtydende koniske hals for lethed og komfort\nIdeelt for mindre aktører, studerende og rejser musikere\nInkluderer en Form-monteret Nylon Gig taske til nem Transport\nMartin Dreadnought Jr Akustisk Guitar er blevet smukt udformet fra en Sitka Gran top, parret med Sapele ryg og sider. Sitka Gran er kendetegnet ved sin klare grundlæggende harmoniske, og har længe været anvendt til fremstilling af guitarer på grund af sin søde og glat toner, evne til at opnå god projektion og kraftige volumenSapele ryg og sider giver D Jr med tonale output, der er sammenhængende og afbalanceret hele den tonale spektrum, hvilket gør den kompatibel med en række forskellige spil stilarter. Hver D Jr. model inkluderer en form-monteret nylon gig taske til nem transport.\nKlik her for at købe Martin Dreadnought Jr Acoustic Guitar, Natural og dit valgte tilbehør\nSitka Spruce Top & Sapele ryg og sider\nSitka Spruce er en af de mest populære tone woods brugt til guitar toppe og er genkendelige ved sin blege farve og underspillet regne. Den reason for dens popularitet er fordi det har en tone, der gør det en meget god all-rounder. Ved at kombinere Sitka Spruce med Sapele ryg og sider kan du opnå en meget smuk lyd og ejer et fantastisk instrument med æstetiske appel.\nBrugen af Richlite er langsomt ved at blive et fælles materiale for guitar fingerboards. Et genbrugt harpiks sammensat det giver en tone, der er næsten identisk med Ebony, dens hurtig, glat, men i modsætning til træ ikke kræver nogen form for behandling eller konditionering. Matchende broen giver en matchende æstetik samt tilføjer til den samlede lyd.\nSitka Spruce top parret med Sapele ryg og sider\nHøj ydeevne koniske hals for lethed og komfort\nIdeel til mindre aktører, studerende og omrejsende musikere\nFinish: Hånd gned, Natur\nTotal længde:37 5/8"\nKroppen bredde:14 1/4"\nKroppen dybde:4 3/8"\nBredde på møtrikken: 1 3/4 ''\nBemærk: Martin har ikke skib deres guitarer med knappen rem installeret i bunden af guitaren. De gør dette for at undgå enhver indvirkning revner, der kan opstå under forsendelse. Du kan finde din rem knappen inde den kasse rum.


KL tilbyder tilfredshedsmåling af kommunal service på bygge- og miljøsagsbehandling\nkl.dkPolitikKL tilbyder tilfredshedsmåling af kommunal service på bygge- og miljøsagsbehandling\nKL tilbyder tilfredshedsmåling af kommunal service på bygge- og miljøsagsbehandling\nKL har udviklet og pilottestet en ensartet måling på tværs af kommuner, der skal dokumentere brugernes tilfredshed med den kommunale sagsbehandling på bygge- og miljøsager. Indtil videre har 20 kommuner tilmeldt sig til tilfredshedsmålingen.\nAlle landets kommuner arbejder strategisk med at sikre erhvervslivet de bedst mulige rammer og har fokus på at give en god service og korte sagsbehandlingstider. Udviklingen af en tilfredshedsmåling er en del af en strategisk indsats for både at sikre den enkelte kommune relevant og løbende ledelsesinformation og er også med til at give et samlet billede af tilfredsheden med den kommunale service.\nSelve tilfredshedsmålingen består af et standardiseret spørgeskema, hvor der måles på brugerens tilfredshed med den overordnede service, sagsbehandlerens faglighed og adgangen til forhåndsdialog og vejledning i forbindelse med sagen. Spørgeskemaet udsendes via et modul for brugerundersøgelser i Byg og Miljø-systemet. Konkret udsender Byg og Miljø automatisk et spørgeskemaet når kommunen har truffet afgørelse i en sag.\nPrisen er på tilfredshedsmåling er 10.000 kr. årligt pr. kommune. Den enkelte kommune har løbende adgang til resultaterne af målingen, idet besvarelserne samles i en onlinerapport, der opdateres for hver enkelt indkomne svar. Ved udgangen af et år modtager kommunen en samlet kommenteret årsrapport, hvori den enkelte kommunes resultater benchmarkes i forhold til de øvrige kommuners resultater.\nTilmeld jeres kommune til tilfredshedsmålingen\nKommuner kan tilmelde sig og finde yderligere information om tilfredshedsmålingen på http://tilmeld.kl.dk/tilfredshedsmaaling.\nPilottest af en ny tilfredshedsmåling på beskæftigelsesområdet\nPå sigt ønsker KL at kunne måle tilfredsheden med alle virksomhedernes snitflader med kommunens myndighedsområder. KL er derfor ved at lave en ny pilottest af tilfredshedsmålingen - denne gang af tilfredsheden med kommunens service på beskæftigelsesområdet. Har jeres kommune mod på at deltage i en pilottest af tilfredshedsmålingen på beskæftigelsesområdet, kan I kontakte specialkonsulent Mette Skovbjerg på MESK@kl.dk eller 3370 3253.


BUPL er de seneste til at udsende strejkevarslinger. Det betyder, at forældre muligvis må finde andre pasningsløsninger. Foto: Scanpix\n06. mar 2018 kl. 07:11\nAf Ole Krohn, Finanskommentator\nFor BUPL’s vedkommende konflikter man i fem kommuner i TV 2 Lorrys sendeområde. Det er Gentofte, Helsingør, Ballerup, Høje-Taastrup og København (Nørrebro/Bispebjerg).\nBallerup, Helsingør og København (Nørrebro/Bispebjerg)\nHøje Taastrup, Ballerup og Gentofte


Bæredygtige fiskekvoter er landet - FiskerForum\nTags: bæredygtig, Kvoter\n”Vi har landet en aftale, der er bæredygtig for både miljøet og de danske fiskere. Det har været hårde forhandlinger, hvor jeg har lagt mig i selen for at skaffe størst mulige fiskekvoter til danske fiskere – fisk som vel at mærke er fanget bæredygtigt. Aftalen viser, at vækst og miljø ikke er en modsætning, men derimod hinandens klare forudsætning,” siger fødevareminister Dan Jørgensen.\nKommissionen har igennem de seneste måneder skabt usikkerhed hos de danske fiskere ved at sætte spørgsmålstegn ved de nuværende regler for bifangst. Denne usikkerhed er nu væk.\n”Jeg har arbejdet benhårdt på at få løst problemet, og det er heldigvis lykkedes. Det ville have kostet de danske fiskere en milliard kroner, hvis Kommissionen havde holdt fast i deres forslag, der havde gjort det praktisk umuligt at fiske brisling, tobis og sperling næste år. Som en ekstra fjer i hatten får fiskerne også større kvoter på vigtige arter næste år,” siger Dan Jørgensen.\nMiljøorganisation, minister og fiskere i fælles front\nFødevareministeren har presset Kommissionen til at komme med en ny videnskabelig vurdering af tungefiskeriet i Kattegat og Skagerrak. Danmarks Fiskeriforening, Greenpeace og Dan Jørgensen har alle modsat sig Kommissionens oplæg til en reduktion af tungekvoten på 42 procent.\n”Jeg er glad for, at det er lykkedes os at presse Kommissionen til at bestille en ny videnskabelig vurdering af tungekvoten, der kommer til februar. Muligheden for at fange den lækre og dyre fisk er nemlig helt afgørende for, at de små kystfiskere kan overleve og skabe liv og arbejdspladser i de danske havne,” siger Dan Jørgensen.\nDanmarks Fiskeriforening og Greenpeace ønsker at styrke det bæredygtige og kystnære fiskeri, hvor tungekvoten er meget vigtig. Danmark har forhandlet på baggrund af de nyeste videnskabelige analyser, der viser, at bestanden kan tåle større kvoter.\nKommissionen forventes at komme med sit udspil til den nye tungekvote i marts 2015.\nFakta – Kvotefordeling\nKvoterne på brisling, sperling, torsk, rejer, rødspætter og jomfruhummer bliver større i Nordsøen, mens der bliver flere torsk og jomfruhummer til fiskerne i Skagerrak.\nStørre kvoter på bl.a.:\n62 procent for brisling i Nordsøen\n20 procent for sperling i Nordsøen\n15 procent for jomfruhummer i Nordsøen\n5 procent for torsk i Nordsøen og Skagerrak\n6 procent for jomfruhummer i Skagerrak og Kattegat\n15 procent for rødspætter i Nordsøen\n15 procent for rejer i Skagerrak\nMindre kvoter på bl.a.:\n15 procent for makrel i alle farvande\n7 procent for sild i Nordsøen\nUændrede kvoter på bl.a.:\nTidligereForrige nyhedEnniberg med endnu en stor fangst


BeckSöndergaard - Ny kollektion - KvindeGuiden\nDet skønne ved accessories er de mange muligheder de giver for nye måder at mixe og matche, hvad man har i garderoben. Ofte kan det samme sæt tøj få et helt nyt udtryk blot ved at tilføje et lækkert tørklæde, et smukt bælte, nogle smykker eller en fiks taske. Og det er netop den mulighed for variation, mange sætter pris på, fordi det giver garderoben langt mere potentiale, gør den mere alsidig og anvendelig.\nModetilbehør med rødder i skandinavisk designtradition\nEt af de danske mærker, som gennem mange år har haft succes med deres kollektioner af accessories og modetilbehør, er designduoen Lis Beck og Anna Søndergaard, der står bag mærket Becksöndergaard Copenhagen. Brandet er bygget op omkring design af lækre, farverige acessories, som tilføjer et ekstra touch til den personlige stil, og Becksöndergaard er blandt andet kendt for deres smukke tørklæder i naturmaterialer som silke, bomuld, uld og kashmir, deres lækre tasker og punge i læder, ruskind og tekstiler som fløjl, bouclé, velour, og deres fine strømper, som fås i et kæmpe udvalg af gode kvaliteter og skønne design. Det er accessories til overkommelige priser, i skønne farver og mønstre, og i design, som, med udgangspunkt i skandinavisk design tradition, kan bruges sæson efter sæson, og mixes, matches og styles med enhver garderobe.\nI dag udgiver Becksöndergaard Copenhagen fire årlige kollektioner, som udover at omfatte et stort udvalg af tørklæder, tasker, punge og strømper, også rummer skønne strik, handsker, regnfrakker, paraplyer, bikinier, undertøj, kimonoer, skjorte kjoler, slå om nederdele, bælter, hatte og sandaler. Fra seneste kollektioner, som forhandles hos Sirup.dk, kommer blandt andet Becksöndergaard tørklædet ’Taomina’, Becksöndergaard strømper 'Dina Holly' og 'Dina Solid', Becksöndergaard leggins 'Jojo', Becksöndergaard bh 'Tassie Soft Dot' og trusse, Becksöndergaard hue 'Jazz Stripes', Becksöndergaard taske 'Pria', Becksöndergaard jakke 'Obasi Wylla' og Becksöndergaard tørklæde 'Gloria Mirage'.\nLun og lækker fra yderst til inderst med Becksöndergaard\nDe skønne ’Jojo’ leggins fra Becksöndergaard kan bruges sammen med stort set hvilken som helst top i klædeskabet. Til et casual look kan de komfortable stretch leggins styles med t-shirt og/eller pullover, og til jobbet er de sorte leggins super elegante med en lang skjorte og eventuelt cardigan, eller med en jakke, som fx Becksöndergaards blazer/cardigan ’Obasi Wylla’.\nTil særlig kolde dage er Becksöndergaard lune accessories i blød alpaca- og mohairkvalitet et absolut hit. I kollektionen er blandt andet matchende hue, pandebånd, vanter og tørklæde i skønne 'Limelight' striber.\nTørklædet ’Taomina’ fra Becksöndergaad er i fineste, rene uldkvalitet og i smukke farver som blå og aubergine. Tørklædet er så stort, at det både kan bruges som sjal og som lunt og lækkert tørklæde gennem det blæsende efterår og den kolde vinter. Tørklædet er et flot match til den lækre, lille og rummelige Becksöndergaard skuldertaske ’Pria’ med det yndige asiatiskinspirerede blomstermønster.\nFra Becksöndergaard kommer også det fine sæt med bh og trusse i transparent sort-prikket stof med frynser og velourbånd, ligesom de lækre Becksöndergaard strømper ’Dina Solid’ i farven ’Dark Grey Melange’. Se flere accessories fra Becksöndergaard hos Sirup.dk\nMens luksus og ekstravagance engang var...\nCluse ure er topmoderne dameure til en super...\nNår nye kollektioner præsenteres, kan man...


Mursten til alt slags byggeri\nUdover vores brede sortiment af bl.a. blødstrøgne og håndstrøgne mursten samt maskinsten, tilbyder vi også mursten i specielle formater og overflader samt teglbjælker og overliggere til ethvert byggeri.\nPå denne side kan du finde mere information om de andre typer af mursten som vi kan tilbyde. Har du yderligere spørgsmål eller en specifik forespørgsel kan du kontakte os her\nPetringer og skaller er smallere udgaver af den traditionelle mursten og benyttes ofte til etagebyggeri, energioptimering af eksisterende byggeri eller som dekorativt element inden døre.\nLæs mere om teglskaller og petringer her\nGlaserede mursten spiller i stigende grad en rolle i nye projekter og renoveringer. Glaserede mursten taler nemlig et nyt facadesprog: den blanke overflades.\nLæs mere om glaserede mursten her\nNogle gange er en traditionel mursten ikke den rigtige løsning. Det kan være ved en renovering, hvor murstenen er lavet i specielle former og formater. Eller måske har man brug for ventilation gennem facaden. Disse typer af mursten finder du her.\nSe vores udvalg i specialsten her\nLæs mere om tegloverliggere her\nTeglbjælkerne produceres individuelt efter godkendt forbandttegning. Selv ved små hulmål skal der ofte anvendes en selvbærende teglbjælke for at bære taglast. Teglbjælker med selvstændig bæreevne dimensioneres og specialfremstilles til det aktuelle projekt hvor der er store spænd, særlige ønsker fra arkitekten eller hvor der er krav om øget bæreevne.\nLæs mere om teglbjælker her\nLæs mere om TB-render her\nEgernsund Wienerberger er forhandler af Halfen murværksbeslag på det danske marked.\nHalfen murværksbeslag HK5 tilbyder en sikker samt økonomisk og moderne montage af skalmure.\nMurværksbeslaget HK5 bevarer alle de gennemprøvede fordele ved Halfen murværksbeslag.\nBelastningskapaciteterne er typeprøvningscertificerede, og beslagets hoved er godkendt af byggemyndighederne.\nLæs mere om murkonsoller her på Halfens hjemmeside


Hvordan kan jeg bruge Windows Overførsel i Windows XP eller Windows 7?\nOverførsel af filer og indstillinger i nogen version af WindowsTransfer Files and Settings in Any Version of Windows\nEasy Transfer tager dig igennem processen, trin for trin.\nDet er blevet lettere for folk at købe nye computere og begynde at friske, men det er blevet meget vanskeligere for folk, der har filer og mapper tilbage på deres gamle computere. Mens der er mange måder at få disse filer og mapper overført, er det meget kedeligt og tidskrævende for computerejere. Denne opgave er imidlertid blevet gjort praktisk med Windows Vista og Windows 7’s Easy Transfer. Disse er hurtige trin til at følge for at overføre dine filer bekvemt. Se notatet i slutningen om Windows XP-kompatibilitet.\nFor at bruge Easy Transfer:\n2. Indtast Windows Easy Transfer i søgefeltet, og tryk på Enter .\n3. Der vises et nyt vindue, der giver dig et resumé af, hvilke filer og indstillinger der skal overføres fra den gamle computer. Klik på Næste nederst nederst til højre i vinduet.\n4. Vælg en mulighed for, hvordan du vil overføre disse elementer til den nye computer. Disse muligheder omfatter:\nKabel – Du kan bruge en speciel pc til pc-USB-kabel til at overføre varer.\nVia et netværk – Der kræves en internet- eller netværksforbindelse til denne mulighed\nVia en ekstern harddisk eller et USB-flashdrev – Opret en Easy Transfer-fil til dette.\n5. Vælg, om du i øjeblikket bruger din gamle eller nye computer. Husk at køre programmet på begge computere for at overførslen skal finde sted. Hvis den gamle computer kører på Windows XP, skal man foretage en manuel overførsel. Det anbefales også at arbejde på den gamle computer først, så vælg Dette er min gamle computer . På dette tidspunkt scanner systemet nu den gamle computer.\n6. På skærmen, der viser grænsefladen, vælg hvilke emner der skal overføres eller kasseres ved at vælge filen eller elementet ved siden af det. Du kan også direkte vælge en brugerkonto på den gamle computer i stedet for at vælge hver mappe eller fil.\n7. Vælg en adgangskode for at sikre filerne. Overførslen begynder fra dette tidspunkt, og det kan tage minutter til timer at afslutte processen afhængigt af filernes størrelse.\nEt specielt USB-kabel er den hurtigste metode.\nPC til PC USB-metoden er den hurtigste, men kræver et særligt køb. For de fleste er overførsel af filer til et eksternt drev den mest hensigtsmæssige måde. Overførsel via et netværk fungerer også, men er den langsommere metode.\nBemærk, at Windows XP ikke har nem overførsel. Den bruger en anden applikation, der hedder Filer og indstillinger Transfer Wizard, som kun er kompatibel med andre Windows XP-maskiner. Du kan dog hente en version af Easy Transfer til Windows XP her , og overføre indstillinger til enhver Windows Vista eller Windows 7-pc ved hjælp af ovenstående trin.


Skød urmageren i lovligt nødværge? af – Diverse (lydbog, download, zip_mp3)\n> Lydbøger>Skød urmageren i lovligt nødværge\nSkød urmageren i lovligt nødværge (lydbog, download, zip_mp3)\nFilstørrelse: 22134 KB\nSkød urmageren i lovligt nødværge\nAt være udsat for røveri kan være en psykisk meget stor belastning. Langt de fleste, der bliver truet med pistol og afkrævet sine værdier, efterkommer røverens krav. I denne sag, hvor urmager Michael Woolhead blev forsøgt røvet af tre serbiske røvere, valgte han at gøre modstand. Da røverne kom ind i hans forretning, havde han i forvejen bevæbnet sig med en skarpladt pistol. Han trak pistolen, skød og sårede dem alle tre. Røverne flygtede, men to af dem blev kort tid efter anholdt. Det helt store spørgsmål var herefter. Forøvede urmageren lovligt nødværge, eller havde han forøvet drabsforsøg?


Glemt serviet i miltlejet i forbindelse med tarmoperation\nSygeplejerske har overtrådt lov om sygeplejersker, § 5, stk. 1, fordi hun ikke har været tilstrækkelig omhyggelig og samvittighedsfuld ved sin be-handling af den 19. januar 2000 på <***>.\nSygeplejerske <****> har overtrådt lov om sygeplejersker, § 5, stk. 1, fordi hun ikke har været tilstrækkelig omhyggelig og samvittighedsfuld ved sin be-handling af <****> den 19. januar 2000 på <***>.\nDen 18. januar 2000 blev overflyttet fra til karkirurgisk afdeling på på mistanke om bristet udposning på hovedpulsåren. blev samme dag opereret for udposningen og fik indsat en bypass. Ved operationen fik man mistanke om dårlig blodforsyning til en del af tarmen, og der blev overvejet fornyet operation (second look). Ved denne operation, som blev foretaget den 19. januar 2000, blev der fundet dødt tarmvæv, hvorfor man fjernede en del af tarmen. Milten blev også fjernet ved operationen, idet der var blødning fra et blodkar til milten.\nEfterforløbet var præget af åndedrætsbesvær og svingende blodtryk. s tilstand bedres efterhånden, og han var i perioden fra den 19. februar til den 19. april 2000 indlagt på . Ved en røntgenundersøgelse den 8. marts 2000 opstod der mistanke om en efterladt serviet i miltlejet. Man foretog herefter en reoperation den 13. marts 2000, hvor man fjernede en tidligere glemt serviet.\nDen 19. april 2000 blev overført til , hvor han døde den 25. april 2000. Efterfølgende obduktion viste et stærkt forstørret hjerte og dødsårsagen blev antaget at være hjertesvigt. Der blev ikke påvist rester af betændelse i bughulen.\nVed brev af 20. marts 2001 har Sundhedsstyrelsen indberettet sagen.\nNævnet har ved sin afgørelse lagt vægt på, at overlæge til sagen har oplyst, at røntgenbilledet af brystkassen fra den 19. januar 2000 kl. 01.18 (det vil sige efter den første operation) ved fornyet vurdering ikke viser tegn på fremmedlegeme i den øverste del af bughulen. blev reopereret senere den 19. januar 2000, og røntgenbilledet optaget efter denne operation (nemlig den 19. januar 2000 kl. 21.18) viser ved fornyet vurdering tegn på fremmedlegeme i bughulen i form af en uregelmæssigt fortløbende metaltråd i venstre øvre del af bughulen.\nPå baggrund af ovennævnte lægger nævnet til grund, at den serviet, der operativt blev fjernet fra den 13. marts 2000, blev efterladt i bughulen i forbindelse med operationen den 19. januar 2000.\nNævnet har også lagt vægt på, at det af journalen fremgår, at en overlæge ved operationen den 19. januar 2000 åbnede operationssåret fra operationen dagen før, og da vedkommende konstaterede, at en del af tyktarmen viste tegn på nedsat blodforsyning tilkaldte vedkommende overlæge fra mave-tarm kirurgisk afdeling, der på det foreliggende overtog ansvaret for operationen.\nEndvidere har nævnet lagt vægt på, at overlæge til sagen har oplyst, at den operative fjernelse af den lidende del af tyktarmen var vanskelig på grund af blødning og blodansamlinger. Der opstod derfor blødning fra et blodkar til milten, hvorfor han måtte tilkalde karkirurgisk assistance. Den tilkaldte karkirurg, overlæge fjernede milten på grund af en rift i kapslen, og fik herefter blødningen standset. Overlæge afsluttede operationen efter anlæggelse af stomi (udførsel af tarmen til bugvæggen).\nVidere har nævnet lagt vægt på, at overlæge til sagen har oplyst, at den assisterende sygeplejerske ved lukningen af bugvæggen angav at serviettallet stemte.\nEndvidere har nævnet lagt vægt på, at det af assisterende sygeplejerske s udtalelse fremgår, at hun sammen med overlæge og sygeplejerske talte servietterne under lukning af bugvæggen, og ligeledes endnu en gang inden afslutningen af operationen, hvor servietterne ligeledes stemte. Efter afslutningen af operationen blev alle servietter talt endnu en gang. Der manglede en serviet, som blev fundet i affaldsposen, og de stemte således også 3. gang.\nNævnet har også lagt vægt på, at afdelingens dokumentationsskema blev korrekt udfyldt for de tre kontroltællinger den 19. januar 2000.\nVidere har nævnet lagt vægt på, at det fremgår af sygeplejerske udtalelse til sagen, at hun dækkede ?gulvfunktionen? ved operationen den 19. januar 2000, og hun husker ingen uregelmæssigheder i de procedurer, der blev udført ved pågældende operation. Servietter og instrumenter blev talt to gange, og en 3. gang af assisterende sygeplejerske, og antallet af servietter stemte overens med antallet af servietmærker.\nNævnet har også lagt vægt på, at det af afdelingens procedure fremgår at sygeplejersken "i vask", (det vil sige assisterende sygeplejerske) foretager udpakning og kontrol af servietpakkens indhold med 5 servietter med hver en ubrudt røntgentråd. Et servietmærke fra pakken beholdes af assisterende sygeplejerske og et gives til ?gulv-sygeplejersken?, som anbringer det på servietstativet.\nNævnet kan oplyse, at ifølge Sundhedsstyrelsens vejledende retningslinier af 3. januar 1984 for kontrolforanstaltninger ved anvendelse af servietter mv. i forbindelse med operationer, er det den for instrumenteringen ansvarlige sygeplejerske (normalt operationssygeplejersken), der har ansvaret for at kontrolforanstaltningerne udføres. Finder en operatør i forbindelse med en operation behov for afvigelser fra gældende regler og rutiner, som der ikke er udfærdiget særlige kontrolforanstaltninger for forinden, har operatøren det fulde ansvar for kontrolforanstaltningerne.\nDet er nævnets opfattelse, at de læger, der var involveret i operationen, ikke havde ansvaret for kontrolforanstaltningerne, herunder serviettællningen, idet operationen ifølge det oplyste ikke afveg fra de gældende regler og rutiner.\nDet er derimod nævnets opfattelse, at sygeplejerske , som den sygeplejerske der havde været "i vask", var ansvarlig for instrumenteringen ved operationen herunder optælling af servietantallet.\nDet er derfor nævnets opfattelse, at sygeplejerske som ansvarlig for kontrolforanstaltningerne ikke har udvist den fornødne omhu ved udførelsen af kontrolforanstaltningerne, da der blev efterladt en serviet i patientens bughule i forbindelse med operationen.


Nyheder Sportscar Event kommer igen til Fyn\nSportscar Event kommer igen til Fyn\nHCA Airport giver igen i år fynboerne en enestående mulighed for at se, opleve og prøvekøre nogle af verdens mest eksklusive sportsvogne, når Sportscar Event rydder lufthavnen for flytrafik, og i stedet stiller op med biler såsom Lamborghini, Porsche og Ferrari.\nI samarbejde med Sportscar Event blev det første fynske event afholdt sidste år med stor succes - i år gentager vi succesen og inviterer til endnu en dag i de hurtige bilers tegn lørdag den 20. august i HCA Airport.\nFormålet med Sportscar Event er, udover at give unikke biloplevelser til de fremmødte, at indsamle penge til Børnecancerfonden, som overskuddet fra arrangementet ubeskåret går til. Der er gratis adgang til arrangementet, og du støtter Børnecancerfonden, når du køber en tur som co-driver i en af de hurtige biler.\nDet er over årene blevet til over 15 millioner kroner indsamlet til Brnecancerfonden, og i år er der allerede kørt 3,1 millioner kroner ind ved de to tidligere arrangementer på FDM Jyllandsringen og FDM Sjællandsringen.\nDato: lørdag 20. august


Disse opgaver kan en bedemand hjælpe dig med - guldpony.dk\nI forbindelse med en bisættelse eller begravelse, kan det være rart at vide, hvilke opgaver en bedemand kan være behjælpelig med. På den måde kan du nemlig vurdere, hvor meget hjælp du vil have til at planlægge ceremonien. Således er du sikker på, at du kan få sagt farvel på den helt rigtige måde.\nEn bedemænd kan hjælpe med mange opgaver\nEn bedemand står for at løse de praktiske opgaver i forbindelse med en bisættelse eller begravelse. I forbindelse med en ceremoni som denne, er der nemlig flere ting, som der skal være styr på, end man lige går og tror. Blandt andet kan en bedemand være behjælpelig, når det gælder transport. Dette kan både være transport af urne til krematorium eller rustvognkørsel.\nDerudover kan en bedemand tilbyde sin service, når det gælder levering af urne, kiste og eventuelle ligklæder. Her er det ligeledes muligt at lade bedemanden klæde afdøde fint på til ceremonien. Som du kan høre, vil der blive taget hånd om en lang række af opgaver, hvis du tager kontakt til en bedemand.\nSkal ceremonien finde sted i Kalundborg, er det en rigtig god idé at kontakte en bedemand i Kalundborg. På den måde kan du nemlig drage fordel af, at bedemanden sandsynligvis er stedkendt i området. Dette har betydning, når ceremonien skal planlægges.\nHar en bedemand i Kalundborg kontakter i lokalområdet, kan der nemlig trækkes på disse, når ceremonien skal planlægges. Dette er et faktum, som der kan drages stor fordel af, hvis der skal arrangeres en smuk ceremoni. Gennem de rette kontakter kan det blandt andet være lettere at få fat i de helt rigtige lokaler, musikere eller blomsterbindere. På den måde kan ceremonien personliggøres, så det sidste farvel bliver en så smuk oplevelse som muligt. En bedemand i Kalundborg kan kontaktes over internettet.


Forebyggelse af stress på arbejdspladsen | Lene Mondrup\nMangler I værktøjer til forebyggelse af stress på arbejdspladsen?\nStress. Vi hører om det konstant og oplever det desværre også alt for ofte på tæt hold.\nAlt for mange medarbejdere ender med at blive ramt af stress i enten større eller mindre grad.\nUmiddelbart er der intet, der tyder på, at vi bliver mindre stressede i fremtiden, så det vil formentlig være en god investering for virksomheden, og ikke mindst øge livskvaliteten for dine medarbejdere at finde ud af, hvordan I kan forebygge stress og hvordan I bedst kan håndtere den stress, som de fleste dagligt bliver udsat for.\n[rev_slider_vc alias=”stress-paa-arbejdspladsen”][rev_slider_vc alias=”closeup_diskussion_haender”]\nForebyggelse af stress på arbejdspladsen med Personligt Lederskab\nSom noget gennemgående og meget effektivt på mine workshops om stressforebyggelse på arbejdspladsen, tager vi altid udgangspunkt i, hvad den enkelte medarbejder SELV kan gøre for at både spotte og forebygge stresssymptomer. Vi ser på, hvilke psykologiske barrierer og mentale overbevisninger, der evt. driver personen ud i stress og/ eller gør det svært for vedkommende at få sagt til og fra i tide.\nMeget ofte oplever jeg, at de personer, der er mest udsatte for at kunne blive ramt af stress er dem, som er allermest engagerede i deres job, deres arbejdsopgaver og deres kolleger. Du når simpelthen ikke til erkendelsen af, at du har bevæget dig ind i en negativ spiral før det er for sent. Fordi:”Jeg var jo bare engageret/ ivrig/ pligtopfyldende/ hjælpsom etc.”\nAf samme grund arbejder vi i dybden med at kunne mærke egne værdier og grænser, at kunne melde klart ud samt med evnen til at kende forskel på “kan– og skal-opgaver” (at kunne navigere i forventninger både egne og andres).\nDa stress også kan komme i form af overbelastning fra andre essentielle livsområder (familie, økonomi, parforhold, dårlig sundhed, manglende personlig og faglig udvikling etc.) er en vigtig del af workshoppen at deltagerne tager et kig på deres liv som et hele – og dermed ikke kun begrænser det til at se på arbejdslivet.\nI arbejdet med at spotte ÅRSAGEN til stress, vil det ofte være mangelfuldt, hvis vi KUN tager et kig på vores arbejdsliv. En fejl, som jeg ser at mange virksomheder og deres ledere begår.\nWorkshoppen vil slutte med, at medarbejderne reflekterer over de erfaringer, de har gjort sig både kropslige og kognitive, herved vil medarbejderne hver især få mulighed for at få konkret viden om deres stresssymptomer, viden om, hvordan de forebygger stress og arbejdsredskaber til håndtering af stress.\nEn workshop kan foregå som 1/2-dags og heldags alt efter jeres ønsker og behov. Der vil max. kunne være 20 deltagere.\nDer vil være mulighed for opfølgende workshop, evt. i form af, at jeg laver et undervisningsforløb til jeres virksomhed, hvor individuel coaching og stresshåndtering kan være en del af det.\nGratis 1:1 session – Hvordan kan I forbedre trivsel i organisationen\nViser jeres medarbejderundersøgelse tegn på lav tilfredshed ?\nOplever I stress og manglende motivation hos jeres medarbejdere?\nØnsker I at styrke virksomhedens employer brand?\nKunne I tænke jer værktøjer til at arbejde strategisk med trivsel og stressforebyggelse?\nBook en GRATIS 1:1 session\nI en gratis afklarende session kan du helt uforpligtende undersøge, hvordan jeg vil kunne hjælpe jeres virksomhed til stressforebyggelse. Og samtidig få et par råd med på vejen.


Hvordan aluminium profiler bliver ekstruderet. |\nEkstrudering er processen, der anvendes, når man fremstiller aluminiumsprofiler, og som gør det muligt at skabe mange nye muligheder i forhold til konstruktion og design af profiler.\nSom at presse tandpasta ud af en tandpastatube\nProcessen kan sammenlignes med at trykke tandpasta ud af en tube, hvor tandpastaen er en opvarmet, cylindrisk aluminiumsblok, også kaldt en presbolt, og tandpastatuben det såkaldte værktøj. Som det ses på den tilhørende illustration, presses presbolten, der i forvejen er opvarmet i en induktionsovn ved 450-500 grader celsius, ud gennem værktøjet/matricen, hvorved profilet får den ønskede form.\nNår profilet forlader værktøjet, afkøles det med vand eller luft, hvorefter profilerne trækkes, mens de stadig er ’bløde’. Herved frigøres spændinger i aluminiummet, og samtidig opnås de ønskede, korrekte dimensioner for profilerne. Herefter afkortes profilerne, og de får efterfølgende deres endelige styrke gennem enten varme- og/eller koldhærdning. Ønsker du yderligere information om værktøjet, der anvendes i processen.\nFleksibilitet og lave værktøjsomkostninger.\nSammenlignet med andre materialer, er værktøjsomkostningerne for produktion af aluminiumsprofiler relativt lave. Ekstruderingsprocessen er altså ikke kun fordelagtig på grund af dens alsidighed i forhold til design af profiler, men er samtidig en proces, der er forbundet med forholdsvist lave værktøjsomkostninger.\nEkspertise sikrer dig det gode design\nSom det fremgår af vores artikel om profildesign, som du kan finde lige her, (LINK) er der en række designregler man skal tage hensyn til under udviklingen af værktøjet, således at du i sidste ende sikres det bedst mulige profildesign.\nDerfor er det vigtigt, at du får den rigtige vejledning fra starten. Vi står klar til at tilbyde dig vores ekspertise og erfaring inden for området, så du ender med lige netop den bedste løsning for dig.


Nøgleord | Forlæst\nBørnelitteraturen har altid hængt tæt sammen med synet på børn. Især med Romantikkens idealisering af barnesindet gik børnelitteraturen fra primært at være opdragende til at fokusere mere på fortællingen som en æstetisk oplevelse – som kunst. Det er dén børnelitteratur der stadig kan vækkes til live og som voksne læsere også kan blive fortryllet af.\nGenre kendt i årtusinder hvor især talende dyr indgår i en kortere fortælling med et meget tydelig moraliserende budskab.\nFantastik er et ord med mange definitioner. Her bruges det som fællesbetegnelse for fantasy, horror, science fiction, magisk realisme og andre genrer der handler om en virkelighed ulig den gængst accepterede.\nEventyr som er blevet til i en mundtlig fortælletradition og først senere nedskrevet eller optaget. Folkeeventyr har ingen originaler men i stedet utallige variationer over den samme skabelon.\nJulefortællinger har typisk til formål at bringe læserne i julestemning eller få dem til at reflektere over højtiden. Klassikerne inden for genren er ofte både sentimentale og melankolske.\nBenyttes når teksten anses for at være en klassiker.\nEventyr som er skrevet af en bestemt forfatter. Står i kontrast til folkeeventyr.\nNogle gange kan fortællinger kategoriseres ud fra grundstemninger, og hvis man som læser er i humør til netop en lykkelig historie, så kan de findes her.\nTraditionelt kan skønlitteratur inddeles i tre hovedgenrer: Prosa, scenekunst og lyrik. Næsten alle fortællinger i Forlæst hører til prosagenren, men en sjælden gang imellem kan der optræde lyrik (og hvem ved, måske også scenekunst). Da det er gamle digte vil de næsten altid rime, men det behøver de ikke, da især nyere lyrik nogle gange kun kan skelnes klart fra prosa fordi de tvungne linjeskift ikke kun er efter sætninger og afsnit, men også i løbet af sætninger, og lyrik-teksten dermed får en flosset højremargen.\nNår et musiknummer knytter sig til fortællingen bliver afsnittet tagget med "musik"\nJohannes V. Jensens selvopfundne prosagenre som er en særlig blanding af journalistik, poesi og biologi. Læs mere på den danske Wikipedia.\nDyr, dæmoner og menneskelignende væsner der ikke findes i virkeligheden. Almindelige dyr der kan tale bliver i stedet kategoriseret som talende dyr.\nNogle gange kan fortællinger kategoriseres ud fra grundstemninger, og hvis man som læser er i humør til netop en sørgelig historie, så kan de findes her.\nIsær i eventyr og fabler optræder ofte dyr som bliver tillagt menneskelige egenskaber (antropomorfisme), og det er også et redskab som bliver brugt i meget moderne litteratur, både mere naturnære dyr, f.eks. Kaninbjerget, mennesker i dyreskikkelse, f.eks Anders And & Co, og dem med elementer fra begge lejre, f.eks. Kammerat Napoleon. Lige siden Æsops Fabler og endnu tidligere er talende dyr blevet brugt til at belyse menneskelige tematikker, og det er også ofte hvad de talende dyr i moderne fortællinger bliver brugt til, for eksempel når musene er jøder og kattene er nazister i Art Spiegelmans Maus. Overnaturlige væsner bliver kategoriseret for sig selv.\nEventyrgenren som især H.C. Andersen benyttede sig af hvor hovedpersonerne er menneskeliggjorte genstande.