Studieordning for Bacheloruddannelsen i politik og administration ved Aalborg Universitet September PDF\nDownload "Studieordning for Bacheloruddannelsen i politik og administration ved Aalborg Universitet September 2013"\n1 Studieordning for Bacheloruddannelsen i politik og administration ved Aalborg Universitet I medfør af lovbekendtgørelse nr. 62 af 24. juni 2012 om universiteter (Universitetsloven) med senere ændringer fastsættes følgende studieordning for bacheloruddannelsen i politik og administration. 1 Indledning Bacheloruddannelsen i politik og administration er tilrettelagt i henhold til Ministeriet for Forskning, Innovation og videregående Uddannelsers bekendtgørelse nr. 814 af 29. juni 20 om bachelor- og kandidatuddannelser ved universiteterne (Uddannelsesbekendtgørelsen) og bekendtgørelse nr. 666 af 24. juni 2012 om eksamen og censur ved universitetsuddannelser (Eksamensbekendtgørelsen). Der henvises yderligere til bekendtgørelse nr. 240 af 11. marts 2013 (Bacheloradgangsbekendtgørelsen) og bekendtgørelse nr.20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen) med senere ændringer. 2 Studienævn og Fakultet Bacheloruddannelsen i politik og administration hører under studienævnet for politik og administration samt samfundsfag og Det Samfundsvidenskabelige Fakultet, Aalborg Universitet. Bacheloruddannelsen hører under censorkorpset for forvaltningsuddannelserne og Global Studies. 3 Optagelse Optagelse på bacheloruddannelsen i politik og administration forudsætter en gymnasial uddannelse. Stk. 2. Specifikke adgangskrav Der er specifikke adgangskrav til uddannelserne under det samfundsvidenskabelige hovedområde, såvel som for den enkelte uddannelse. Disse adgangskrav fremgår af Adgangsbekendtgørelsens bilag 1 eller kan findes på Undervisningsministeriets optagelsesportal ( 4 Uddannelsens betegnelse på dansk og engelsk Uddannelsens betegnelse på dansk og engelsk er hhv. bachelor (BSc) i politik og administration og Bachelor of Science (BSc) in Public Administration.. Uddannelsens normering angivet i ECTS Bacheloruddannelsen i politik og administration er en 3-årig forskningsbaseret heltidsuddannelse. Uddannelsen er normeret til 180 ECTS. 6 Uddannelsens faglige profil Stk. 1. Uddannelsens formål Bacheloruddannelsen i politik og administration har til formål at give de studerende brede samfundsvidenskabelige kompetencer inden for sociologiske, samfundsøkonomiske, politologiske, forvaltningsmæssige og internationalt orienterede fag- og problemområder. Ligeledes gør uddannelsen de studerende i stand til at 1/26\n2 anvende centrale begreber og metoder inden for de enkelte faglige områder ved analyser af konkrete samfundsmæssige problemstillinger. Der lægges endvidere vægt på det problembaserede projektarbejdes betydning for at fremme evner til selvstændighed samt dyberegående og kreativ problemløsning og på projektarbejdets betydning på at fremme samarbejdsevner og evne til at indgå i projektorganiserede læringsmiljøer. Bacheloruddannelsens 1. og 2. år tilrettelægges fælles med bacheloruddannelsen i Samfundsfag (med gymnasiesidefag). Bacheloruddannelsen kvalificerer de studerende til videreuddannelse på kandidatuddannelserne i politik og administration, it-ledelse og internationale forhold og til at arbejde med politisk-administrative udredningsog analyseopgaver i offentlige og private virksomheder og organisationer. Stk. 2. Uddannelsens fag Bacheloruddannelsen består af flere fag og af valgfag. Fagene omfatter: - Sociologi - Samfundsøkonomi og økonomisk politik - Komparativ og international politisk økonomi - Velfærdsstat: Velfærds- og arbejdsmarkedspolitik - Moderne politikbegreber og politikanalyser - Politisk filosofi - Samfundsvidenskabelige metoder - Verdenspolitik: Globalisering og regionalisering - EU og europæisering af politik styring og politikdannelse - Organisation og forvaltning - Forvaltningsret - Valgfag 2/26\n3 Stk. 3. De faglige og erhvervsrelevante kompetencer den studerende har efter afsluttet uddannelse Bacheloruddannelsens kompetenceprofil Viden En bred faglig og flerfaglig viden om samfundsøkonomiske, sociologiske, politologiske, forvaltningsmæssige og internationalt orienterede fag- og problemområder Viden om videnskabsteori og samfundsvidenskabelige metoder, herunder forståelse af kvantitative og kvalitative metoder Færdigheder Viden om og forståelse af de dynamiske og komplekse kræfter (på globalt, nationalt og regionalt niveau), der påvirker samfundsudviklingen og politisk-institutionelle sammenhænge Inden for uddannelsens faglige områder anvende centrale begreber, teorier og metoder ved analyser af konkrete samfundsmæssige problemer Inden for det politologiske, sociologiske og forvaltningsmæssige område selvstændigt tilrettelægge og gennemføre en undersøgelse og forholde sig kritisk til det anvendte teoretiske og metodiske grundlag Vurdere større informationsmængder (data og litteratur) og foretage mindre, selvstændige dataindsamlinger Formidle en samfundsvidenskabelig viden på en velstruktureret måde i skriftlig og mundtlig form Kompetencer Evne til at tilegne sig videnskabelig produceret viden og tage stilling til videnskabelige resultaters holdbarhed og rækkevidde Evne til at arbejde selvstændigt, problemorienteret og tværfagligt Evne til at samarbejde, at arbejde i teams og at indgå i projektorganiserede læringsmiljøer 7 Regler om moduler, fagelementer og valgfag Bacheloruddannelsen i politik og administration er et afrundet forløb, der bygger videre på de færdigheder, den studerende har erhvervet i den adgangsgivende uddannelse. 3/26\n4 Modul- og ECTS-oversigt for bacheloruddannelsen i politik og administration Undervisnings- ECTS 1. semester Modul 1: Det moderne Danmark (K) Eksamens ECTS 2. semester Modul 2: Sociologiens hovedtemaer og politisk sociologi (K) 3. semester Modul 3: Samfundsøkonomi og økonomisk politik (K) Modul 4.1: Velfærdsstat velfærds- og arbejdsmarkedspolitik (K) Modul 4.2: Projektarbejde (inden for den faglige ramme i modul 4.1) (K) 1 Modul.1: Forskningsdesign og kvantitative metoder og statistisk (K) 4. semester Modul.2.: Forskningsdesign og kvalitative metoder (K) Modul 6: Politisk filosofi (K) Modul 7.1: Moderne politikbegreber og politikanalyser (K) Modul 7.2: Projektarbejde (inden for den faglige ramme i modul 7.1) (K) Modul 8: Verdenspolitik: Globalisering og regionalisering (K) Modul 9: EU og europæisering af politisk styring og politikdannelse (K) Modul : Komparativ og international politisk økonomi (K) Modul 11: Valgfag (V) 6. semester Modul 12: Organisation og offentlig forvaltning (K) Modul 13: Forvaltningsret (K) Modul 14: Bachelorprojekt (K) 1 1 K= konstituerende fag V= valgfag 4/26\n5 Bacheloruddannelsen i politik og administration består af i alt 17 moduler, hvoraf det første modul tilrettelægges fælles med studienævnene for Erhvervsøkonomi, Oecon og Historie., indhold, omfang, undervisnings- og arbejdsformer, forudsætningskrav for deltagelse, læringsmål, vurderingskriterier samt prøveformer for de enkelte moduler beskrives nedenfor. Der henvises desuden til studiets intranet for mere udførlige lærings- og kompetencemål. Modul 1: Det moderne Danmark For beskrivelse heraf, se første studieår på de samfundsvidenskabelige uddannelser 2013: Modul 2: Sociologiens hovedtemaer og politisk sociologi Modulet består af følgende fagelementer (undervisnings- ECTS angivet i parentes) - Grundkursus i sociologi: hovedtemaer () - Grundkursus i politisk sociologi: Hovedtemaer () - Samfundsvidenskabelig metode og videnskabsteori () - Problemorienteret projektarbejde inden for politisk sociologi () De enkelte fagelementer beskrives nedenfor. Grundkursus i sociologi et er at give den studerende en grundlæggende viden om, og overblik over, sociologiens klassiske og nyere hovedtemaer og centrale problemfelter med de dertil hørende teoridannelser og begrebsanvendelser. Kurset introducerer til et bredt udvalg af sociologiens klassiske og nyere hovedtemaer og centrale problemfelter og de dertil hørende teoridannelser og begrebsanvendelser. Forelæsninger. Ingen ud over de generelle adgangskrav til uddannelsen. et er, at de studerende opnår viden om og indsigt i sociologiens hovedtemaer, herunder - viden om kernebegreber og centrale forståelser inden for sociologiens hovedtemaer og centrale problemfelter - færdigheder i at analysere en aktuel sociologisk problemstilling eller tematik ved hjælp af en eller flere af sociologiens teoretiske grundpositioner og dertil hørende begrebsapparat - kompetence til på selvstændigt grundlag at reflektere over centrale problemstillinger inden for sociologiens hovedtemaer /26\n6 Gives for den fremragende præstation, der demonstrerer en udtømmende opfyldelse af ovenstående læringsmål med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel 24-timers prøve med intern censur. Grundkursus i politisk sociologi et er at give den studerende en grundlæggende viden om og overblik over den politiske sociologis klassiske og nyere hovedtemaer og centrale problemfelter med de dertil hørende teoridannelser og begrebsanvendelser. Kurset introducerer til den politiske sociologis klassiske og nyere hovedtemaer og centrale problemfelter med særligt fokus på - politiske institutioner og deres funktionsmåde i det senmoderne samfund - politisk kultur og dens betydning for politisk stabilitet/forandring og demokrati - dannelse og forandring af politisk identitet Forelæsninger. Ingen ud over de generelle adgangskrav til uddannelsen. et er, at de studerende opnår viden om og indsigt i sociologiens hovedtemaer, herunder: - viden om kernebegreber og centrale forståelser inden for den politiske sociologis hovedtemaer og centrale problemfelter - færdigheder i at analysere en aktuel politisk sociologisk problemstilling eller tematik ved hjælp af et eller flere af den politiske sociologi grundbegreber og teoridannelser - kompetence til på selvstændigt grundlag at reflektere over centrale problemstillinger inden for den politiske sociologis hovedtemaer 6/26\n7 Gives for den fremragende præstation, der demonstrerer en udtømmende opfyldelse af ovenstående læringsmål med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Kurset indgår i grundlaget for projektprøven i politisk sociologi, samfundsvidenskabelige metoder og videnskabsteori. Samfundsvidenskabelig metode og videnskabsteori et er at give den studerende en grundlæggende viden om og overblik over samfundsvidenskabelige metoder, metodologiske grundpositioner og de dertil hørende videnskabsteoretiske forståelser og grundbegreber. Kurset introducerer til samfundsvidenskabelige metoder, metodologiske grundpositioner og de dertil hørende videnskabsteoretiske forståelser, forudsætninger og grundbegreber, herunder designtyper, forklaringstyper, indhold i og forskel på kvalitative og kvantitative metoder, værdier i samfundsforskningen samt introduktion til tabellæsning og anvendelse af databaser. Forelæsninger og øvelser. Ingen ud over de generelle adgangskrav til uddannelsen. et er, at de studerende opnår en grundlæggende viden om og indsigt i samfundsvidenskabelig metode og videnskabsteori, herunder: - viden om forskellige typer af design og metoder og kan skitsere sammenhængen mellem problemstilling, teori, design, metode og analyse - viden om grundlæggende forskelle og ligheder mellem forskellige videnskabsteoretiske og metodologiske positioner - viden om muligheder og begrænsninger ved forskellige typer af design og metoder i relation til en given problemstillings karakter, herunder forskelle på kvantitative og kvalitative forskningsstrategier og deres respektive styrker og svagheder - færdigheder i at vurdere kvaliteten og troværdigheden af andres undersøgelser på baggrund af deres valg og brug af metode i et kildekritisk øjemed - kompetence til på et selvstændigt grundlag at anvende videnskabsteoretiske og metodiske tilgange i praksis på en selvvalgt problemstilling 7/26\n8 Gives for den fremragende præstation, der demonstrerer en udtømmende opfyldelse af ovenstående læringsmål med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Kurset indgår i grundlaget for projektprøven i politisk sociologi, samfundsvidenskabelige metoder og videnskabsteori. Projektarbejde i politisk sociologi, samfundsvidenskabelige metoder og videnskabsteori et er at kvalificere de studerende til selvstændigt at kunne tilrettelægge og gennemføre et problembaseret projektarbejde inden for centrale udviklingstendenser og forandringer i politiske institutioner, politiske kulturer og politisk identitetsdannelse. Der udarbejdes en projektrapport, hvor de studerende på en selvvalgt problemstilling skal udfolde, reflektere over og anvende relevante tilgange og begreber inden for feltet. Modulet afvikles som projektarbejde med tilknyttet vejledning. Ingen ud over de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende via et projektarbejde opnår: - viden til at identificere og afgrænse en relevant videnskabelig problemstilling - viden til at identificere og argumentere for centrale tilgange, begreber og teorier fra politisk sociologi, der kan anvendes i en analyse af en selvvalgt problemstilling - færdigheder i at begrunde valg af litteratur, herunder teorier, begreber og empiriske undersøgelser af relevans for problemstillingen - færdigheder i at gennemføre en analyse af problemstillingen, herunder fortolke og anvende de valgte tilgange, metoder, teorier og empiriske undersøgelser - færdigheder i at inddrage relevante videnskabsteoretiske og metodologiske overvejelser i projektarbejdet - færdigheder i at formidle resultatet af analysen i et klart og korrekt sprog, der samtidig overholder videnskabelige konventioner med hensyn til dokumentation i tekst (inklusiv grafer og tabeller), litteraturliste og noteapparat - kompetencer til at tilrettelægge og gennemføre et problemorienteret projektarbejde i en gruppe 8/26\n9 Gives for den fremragende præstation, der demonstrerer en udtømmende opfyldelse af ovenstående læringsmål med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Mundtlig, ekstern projektprøve. Modul 3: Samfundsøkonomi og økonomisk politik et er at give de studerende en grundlæggende teoretisk og empirisk viden om samfundsøkonomi og økonomisk politik. Modulet bygger videre på den introducerende undervisning i modul 1. Grundliggende behandling af udvalgte problemstillinger vedrørende samfundsøkonomi og økonomisk politik. Der lægges vægt på makroøkonomien, men mikroøkonomi inddrages, hvor det er relevant i forhold til analyse af politisk-økonomiske problemstillinger. Der lægges endvidere vægt på, at de studerende stifter bekendtskab med aktuelle tekster så som budgetredegørelser, finansredegørelser m.m. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Grundliggende indsigt i og viden om samfundsøkonomi og økonomisk politik, herunder - viden om økonomisk teori, herunder centrale samfundsøkonomiske grundbegreber og viden om konkrete økonomisk-politiske samfundsforhold - viden om de økonomiske og politiske aspekter af aktuel økonomisk politik - viden om aktuelle teoretiske (økonomiske) konfliktflader med fokus på forholdet mellem stat og marked og de heraf følgende muligheder og begrænsninger for den økonomiske politik - viden om aktuelle samfundsøkonomiske problemkomplekser med vægt på institutionelle/strukturelle og politiske dimensioner - færdigheder i at kunne anvende centrale begreber i økonomisk teori/samfundsøkonomi på økonomisk-politiske problemstillinger - færdigheder i at analysere centrale aspekter af økonomisk politik - kompetence til på selvstændigt grundlag at gennemføre analyser af samfundsøkonomiske problemstillinger i en økonomisk og politisk sammenhæng 9/26\n10 Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Mundtlig, individuel med ekstern censor. Ved den mundtlige eksamination tages der udgangspunkt i de stillede øvelsesopgaver, men der eksamineres i det samlede pensum. En forudsætning for at indstille sig til den mundtlige prøve er aflevering af de skriftlige øvelsesopgaver. Modul 4.1: Velfærdsstat - velfærds- og arbejdsmarkedspolitik et er at give de studerende en grundlæggende teoretisk og empirisk viden om velfærdsstaters forskellige institutionelle opbygning og dettes betydning for samfundets måde at fungere på, økonomisk og socialt. Modulet bygger videre på den introducerende undervisning i modul 1. Grundlæggende behandling af udvalgte problemstillinger vedrørende velfærdsstaters opbygning, funktionsmåde og forandring. Centralt står 1) betydningen af velfærdsstaters forskellige institutionelle opbygning, 2) samspillet mellem familiestrukturer, arbejdsmarkeder og stat og 3) aktuelle udfordringer for den danske velfærdsstats- og arbejdsmarkedskonfiguration. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelse. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende efter deltagelse i forelæsninger og øvelser har en grundliggende indsigt i og viden om velfærdsstaters opbygning, funktionsmåde og forandring, herunder: - viden om opbygningen af den danske velfærdsstat - viden om opbygningen af det danske arbejdsmarked - viden om hvordan den danske velfærdsstat og det danske arbejdsmarked adskiller sig fra andre lande - viden om velfærdsstatsordningers samspil med samfundsøkonomien - viden om aktuelle udfordringer for den danske velfærdsstats- og arbejdsmarkedsmodel - færdigheder i at kunne anvende teorier om samspillet mellem økonomi, velfærds- og arbejdsmarkedspolitik - færdigheder i at analysere konkrete udfordringer for den danske velfærdsstats og arbejdsmarkedsmodel ved hjælp af relevante teorier og metoder /26\n11 - færdigheder i at anvende politologiske og andre teorier på komplekse velfærdspolitiske problemstillinger - kompetence til selvstændigt at vælge relevante teorier og begreber og vurdere disses rækkevidde i forhold til komplekse velfærdspolitiske og arbejdsmarkedspolitiske problemstillinger Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Modulet evalueres sammen med modul 4.2 gennem et projektarbejde med ekstern censor. Modul 4.2: Projektarbejde i Velfærdsstat velfærdsstats- og arbejdsmarkedspolitik et er at kvalificerede de studerende til selvstændigt at kunne tilrettelægge og gennemføre et problembaseret projektarbejde inden for den faglige ramme i modul 4.1. Der udarbejdes en projektrapport, hvor de studerende på en selvvalgt problemstilling skal udfolde, reflektere over og anvende tilgange og begreber fra den faglige ramme i modul 4.1. Modulet afvikles som projektarbejde med tilknyttet vejledning. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende via et projektarbejde opnår: - viden til at identificere og afgrænse en relevant videnskabelig problemstilling - viden til at identificere og argumentere for centrale tilgange, begreber og teorier fra modul 4.1., der kan anvendes i en analyse af en selvvalgt problemstilling - færdigheder i at begrunde valg af teorier, begreber og empiriske undersøgelser af relevans for problemstillingen - færdigheder i at gennemføre en analyse af problemstillingen, herunder fortolke og anvende de valgte tilgange, metoder, teorier og empiriske undersøgelser - færdigheder til kritisk refleksion over og vurdering af analysens metodiske, teoretiske og empiriske grundlag - kompetencer til selvstændigt at tilrettelægge og gennemføre et problemorienteret projektarbejde - kompetence til at samarbejde og arbejde i teams 11/26\n12 Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Mundtlig, ekstern projektprøve. Modul. Samfundsvidenskabelige metoder ( ECTS) et er at give de studerende en grundlæggende metodologiske, teoretiske og praktiske forudsætninger for at kunne arbejde med og kombinere kvantitative og kvalitative metoder. Undervisningen bygger videre på metodeundervisningen på 1. og 2. semester. Modulet organiseres på 2. og 3. semester i 2 forskellige undervisningsforløb, der hvert har et specifikt fokus. På 3. semester placeres Samfundsvidenskabelig metode.1 (Forskningsdesign og kvantitative metoder og statistik ( ECTS)). På 4. semester placeres Samfundsvidenskabelig metode.1 (Forskningsdesign og kvalitative metoder ( ECTS)). Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser i grupper. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at modulet samlet giver de studerende en bred og grundliggende indsigt i og viden om samfundsvidenskabelige metoder, herunder: - viden om forskellige typer af forskningsdesign (tværsnitsdesign, det longitudinale design, det komparative design, casedesignet m.m.) - viden om og forståelse af, hvad et forskningsdesign er/kan være, og hvorledes det adskiller sig fra metodevalg - viden om grundlæggende teoretiske og praktiske forudsætninger for at kunne anvende kvantitative og kvalitative metoder - viden om og erfaring med alle faser og elementer i en kvantitativt henholdsvis kvalitativt anlagt undersøgelse fra undersøgelsesspørgsmål til resultatformidling - færdigheder i og praktisk erfaring med kvantitative og kvalitative metoders sammenhæng med det grundlæggende forsknings/undersøgelsesdesign - Færdigheder i at designe en kvantitativ henholdsvis kvalitativ undersøgelse, herunder udfærdigelse af spørgeskemaer, forskningsinterviews og dokumentanalyse 12/26\n13 - Kompetence til at søge mønstre i forskellige typer kvantitative data ved brug af statistikprogrammel og evne til at kunne sammenholde disse mønstre med samfundsvidenskabelig teori og fortolke de statistiske resultater Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig prøve med intern censur. Modul.1 og.2. evalueres separat. Modul 6: Politisk filosofi et er at give de studerende en grundlæggende viden og indsigt i centrale temaer inden for politisk filosofi. Grundliggende behandling af udvalgte problemstillinger inden for politisk filosofi. Der fokuseres dels på centrale positioner og traditioner, dels disses betydning for at kunne forstå og analysere aktuelle politiske emner og temaer. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende opnår viden og indsigt i politisk filosofi, herunder: - viden om centrale begreber og positioner inden for politisk filosofi og hvordan disse begreber anvendes og fortolkes af centrale politiske filosoffer - viden om centrale udviklingstendenser inden for den politiske filosofis hovedretninger - viden om sammenhængen mellem positioner inden for den politiske filosofi og deres historiske kontekst - færdigheder i at analysere og sammenligne centrale begreber, politiske ideer, filosofiske positioner og argumenter med henblik på ligheder og forskelle samt styrker og svagheder - færdigheder i at kunne anvende centrale argumenter og begreber inden for politisk filosofi i analysen af konkrete samfundsmæssige problemstillinger - kompetence til at reflektere over og vurdere aktuelle politisk-ideologiske og politologiske problemstillinger i lyset af den politiske filosofis hovedretninger og begreber 13/26\n14 Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censor. Modul 7.1: Moderne politikbegreber og politikanalyser et er at give de studerende en grundlæggende viden og indsigt i centrale temaer, begreber og tilgange inden for politisk teori, politisk sociologi og politisk kommunikation. Undervisningen bygger videre på fagelementerne i politologi på i modul 1., på fagelementer i sociologi og politisk sociologi på modul 2. og på modul 6. (politisk filosofi). Grundlæggende behandling af udvalgte problemstillinger inden for politisk teori, politisk sociologi og politisk kommunikation. Centralt står 1) klassiske politologiske tilgange samt en række nyere tilgange inden for studiet af politik, herunder også policyanalyse, 2) omstridte politologiske begreber, 3) nyere politisksociologiske problemområder og 4) politisk kommunikation og betydningen heraf for studiet af politiske processer og det politiske system. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser og seminarer. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende opnår viden og indsigt i politisk teori, politisk sociologi og politisk kommunikation, herunder: - viden om centrale begreber og teoretisk-analytiske forståelser og tilgange, der har præget moderne politologi og politisk sociologi - viden om en række nyere tilgange samt problem- og genstandsfelter inden for analyser af politik - viden om grundlæggende videnskabsteoretiske og metodologiske positioner bag forskellige politikteoretiske tilgange - færdigheder i at analysere og sammenligne forskellige politikteoretiske og politisk-sociologiske positioner og tilgange med henblik på ligheder og forskelle samt styrker og svagheder - færdigheder i at anvende teoretiske positioner og tilgange i relation til konkrete samfundsmæssige og politiske problemstillinger - kompetence til at reflektere over og vurdere konkrete samfundsmæssige og politiske udviklinger i lyset af begreber og tilgange i den moderne politologi og politisk sociologi 14/26\n15 Bestået/ikke bestået. Deltagelse. Under afviklingen af modulet skal projektgrupperne udarbejde skriftlige øvelsesopgaver. En forudsætning for at indstille sig til projektprøven i modul 7.2. er aflevering af de skriftlige øvelsesopgaver. Modul 7.2: Projektarbejde i Moderne politikbegreber og politikanalyser et er at kvalificerede de studerende til selvstændigt at kunne tilrettelægge og gennemføre et problembaseret projektarbejde inden for den faglige ramme i modul 7.1. Der udarbejdes en projektrapport, hvor de studerende på en selvvalgt problemstilling skal udfolde, reflektere over og anvende tilgange og begreber fra modul 7.1. Modulet afvikles som projektarbejde med tilknyttet vejledning. Endvidere udbydes der, i forlængelse af modul 7.1, et antal seminarkredse, som de studerende skal melde sig ind på og skrive projekt indenfor. Projektgruppedannelsen finder sted i regi af de udbudte seminarkredse. I seminarundervisningen indgår bl.a. aktiviteter om problemformulering og design- og metodeovervejelser, hvor der bygges videre på de studerendes viden og færdigheder fra metodeundervisningen. Det er en forudsætning for at indstille sig til projektprøven, at de studerende har afleveret de skriftlige øvelsesopgaver i modul 7.1. Det er målet, at de studerende via et projektarbejde opnår: - viden til at identificere og afgrænse en relevant videnskabelig problemstilling - viden til at identificere og argumentere for centrale tilgange, begreber og teorier fra modul 7.1., der kan anvendes i en analyse af en selvvalgt problemstilling - færdigheder i at begrunde valg af teorier, begreber og empiriske undersøgelser af relevans for problemstillingen - færdigheder i at gennemføre en analyse af problemstillingen, herunder fortolke og anvende de valgte tilgange, metoder, teorier og empiriske undersøgelser - færdigheder til kritisk refleksion over og vurdering af analysens metodiske, teoretiske og empiriske grundlag - kompetencer til selvstændigt at tilrettelægge og gennemføre et problemorienteret projektarbejde - kompetence til at samarbejde og arbejde i teams 1/26\n16 Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Mundtlig, ekstern projektprøve. Modul 8: Verdenspolitik: Globalisering og regionalisering et er at give de studerende en grundlæggende teoretisk og empirisk viden om det internationale systems strukturer, institutioner, aktører og processer. Grundlæggende behandling af udvalgte problemstillinger vedrørende internationale problemområder. Det overordnede tema: Globalisering og regionalisering sættes dels i relation til det internationale politiske systems kontekst og udvikling dels i relation til en række teori- og problemområder: International politik, International politisk økonomi, EU og udviklingsteori og -strategi. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende efter deltagelse i forelæsninger og øvelser har en grundliggende indsigt i og viden om internationale problemområder, herunder: - viden om det det internationale systems strukturer, institutioner, aktører og processer, herunder det internationale systems historiske udvikling og kontekst - viden om centrale videnskabelige og politiske debatter inden for områderne international politik og verdenspolitik - viden om centrale problemstillinger og begreber, herunder bl.a. suverænitet, sikkerhed, magt og magtbalance, konflikter og samarbejde, hegemoni, social og økonomisk udvikling - viden om aktuelle problemstillinger vedrørende globalisering og forandringer i verdenspolitikkens natur - færdigheder i at analysere processer om globalisering og regionalisering - færdigheder i at anvende begreber og teorier om international politik på problemstillinger vedrørende globaliserings- og regionaliseringsprocesser - kompetence til selvstændigt at reflektere over og vurdere konkrete ændringer af globaliserings- og regionaliseringsprocesser i lyset af begreber og tilgange inden for områderne international politik og verdenspolitik 16/26\n17 Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censur. Modul 9: EU og europæisering af politisk styring og politikdannelsen et er at give de studerende en grundliggende teoretisk og empirisk viden om EU, den europæiske integrationsproces og europæisering af politik og forvaltning i nationalstaterne. Grundliggende behandling af udvalgte problemstillinger vedrørende EU og europæisering. Det introduceres til forskellige teorier om den europæiske integrationsproces omfattende klassiske integrationsteorier og politologiske, sociologiske og økonomiske teorier. Der fokuseres på deres forskellige tilgange og nøglebegreber og deres tolkninger af EU som politisk og retligt system. Dertil kommer fokus på EU s historie, institutioner, reguleringer og forskellige beslutningsprocesser samt EU s økonomiske politik og kriseløsninger, medborgerskab, social- og arbejdsmarkedspolitik og den fælles udenrigspolitik. Endelig indgår virkninger for politik og forvaltning i nationalstaterne i form af europæisering. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende efter deltagelse i forelæsninger og øvelser har en grundliggende indsigt i og viden om EU, herunder: - viden om væsentlige teorier og begreber om den europæiske integrationsproces, EU som politisk og retligt system, EU s demokrati og legitimitet og funktionsmåde - viden om europæiseringsprocesser og samspillet med national politik og forvaltning - viden om EU institutionernes funktionsmåde og samspil og forskellige beslutningsprocesser og reguleringstyper - færdigheder i at anvende centrale teorier, begreber og samfundsvidenskabelige metoder til at analysere EU relaterede problemstillinger overnationalt og nationalt - færdigheder i at forstå og tolke europæiseringen og dens konsekvenser for medlemsregeringer, borgere og omverden 17/26\n18 - kompetence til at gennemføre samfundsvidenskabelige analyser af historiske og aktuelle politiske, økonomiske og administrative processer i det europæiske samarbejde - kompetence til at analysere og vurdere internationale og overnationale institutioners samspil med og indflydelse på politik og forvaltning på nationalt niveau Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censur. Modul : Komparativ og international politisk økonomi et er at give de studerende en grundlæggende teoretisk og empirisk viden om komparativ og international politisk økonomi (CIPE). Modulet bygger videre på modul 3. og modul 8. : Grundlæggende behandling af udvalgte problemstillinger vedr. CIPE. Centralt står: 1) samspillet mellem den historiske udvikling af CIPE og samfundsøkonomiske udviklings- og forandringsprocesser, 2) samspillet mellem samfundsøkonomiske udviklings- og forandringsprocesser og politiske og sociale forandringsprocesser med hovedvægten på sidstnævntes påvirkning af førstnævnte og 3) grundlæggende teorier og begreber og centrale analytiske problemstillinger indenfor CIPE. Endvidere lægges der vægt på, at de studerende stifter bekendtskab med aktuelle internationale politisk-økonomiske problemstillinger. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. : Grundlæggende indsigt i og viden om CIPE, herunder: - viden om forskellige teoretiske tilgange indenfor CIPE, herunder disses metodiske forudsætninger og centrale begreber - viden om historiske og aktuelle hovedproblemstillinger indenfor CIPE - viden om aktuelle politisk-økonomiske modsætninger og konflikter med fokus på forholdet mellem økonomi, politik og samfund i komparativt og internationalt perspektiv - færdigheder i at analysere centrale aspekter af strukturelle økonomiske forandringer i et komparativt og internationalt perspektiv 18/26\n19 - færdigheder i at analysere centrale aspekter af økonomisk politik i et komparativt og internationalt perspektiv - kompetence til selvstændigt at reflektere over og vurdere konkrete ændringer i CIPE set i lyset af områdets begreber, teorier og tilgange Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censur. Modul 11: Valgfag et er at give de studerende mulighed for en supplerende faglighed, som kan indgå i en selvvalgt uddannelsesprofilering. Der kan vælges mellem følgende former for valgfag: 1) Valgfag udbudt på andre bacheloruddannelser på inden- og udenlandske universiteter 2) Valgfag udbudt på andre bacheloruddannelser på Aalborg Universitet 3) Valgfag udbudt af bacheloruddannelsen i politik og administration eller i samarbejde med andre studienævn på Aalborg Universitet. De udbudte valgfag fremgår af studiets intranet Valgfagene skal godkendes af studienævnet. Nærmere regler for ansøgning og forhåndsgodkendelse fremgår af studiet intranet., undervisnings- og arbejdsformer, forudsætning for deltagelse, læringsmål, vurderingskriterier og, afhænger konkret af det godkendte valgfag. Modul 12: Organisation og offentlig forvaltning et er at give de studerende en grundlæggende empirisk og teoretisk viden om offentlige organisationers kendetegn, funktionsmåde og samspil med omverdenen. Grundlæggende behandling af udvalgte problemstillinger inden for organisation og offentlig forvaltning. Centralt står 1) teoretiske tilgange til studiet af offentlige organisationer og forvaltning 2) organisationers strukturer, kultur, processer, udvikling for forandring 3)den offentlige forvaltnings særlige kendetegn og 4) organisationers samspil med omgivelser. 19/26\n20 Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende efter deltagelse i forelæsninger og øvelser har en grundliggende indsigt i og viden om organisation og offentlig forvaltning, herunder: - viden om hvordan den danske offentlige sektor er bygget op og organiseret samt særlige kendetegn - viden om aktuelle organisatoriske, ledelsesmæssige og forvaltningsmæssige problemstillinger - viden om hvorledes den offentlige forvaltning kan analyseres ved hjælp af teorier om organisationers strukturer, processer, kultur og forandring samt ved hjælp af politologiske teorier om offentlig forvaltning og ledelse - viden om organisationers samspil med omgivelser, herunder hvorledes europæisering og internationalisering har betydning for den offentlige forvaltnings struktur- og funktionsmåde - færdigheder i at anvende og diskutere teoretiske perspektiver i relation til aktuelle organisatoriske og forvaltningsmæssige problemstillinger - færdigheder i at analysere organisatoriske og forvaltningsmæssige problemer i forhold til både interne og eksterne, nationale såvel som europæiske og internationale sammenhænge og relationer - færdigheder i at forstå og problematisere behov for modernisering og omstrukturering - færdigheder i at anvende forskellige kilder til at indkredse og opnå en dybdegående forståelse af et fænomen - kompetencer til at foretage selvstændige analyser af aktuelle organisatoriske og forvaltningsmæssige problemstillinger - kompetencer til at håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i udvikling af den offentlige sektor - kompetencer til at foretage vurderinger af det komplekse samspil mellem organisationer og deres omverden Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censur. 20/26\n21 Modul 13: Forvaltningsret et er at give de studerende teoretiske og praktiske forudsætninger for at løse enkle forvaltningsretlige problemstillinger i den offentlige forvaltning. Grundlæggende behandling af udvalgte forvaltningsretlige problemstillinger. Der lægges vægt på 1) forståelse af den almindelige forvaltningsrets vigtigste regler, herunder reglerne om den offentlige forvaltnings organisation, sagsbehandling og virksomhed og 2) forståelse af det de sæt af retslige regler, der gælder for offentlige myndigheders indbyrdes forhold og i forhold til borgerne. Modulet afvikles som forelæsninger med tilknyttede øvelser. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende har en grundlæggende indsigt i forvaltningsret, herunder: - viden om opbygning af forvaltningsorganer i henholdsvis den statslige og kommunale sektor samt kompetencefordeling her indenfor - viden om reglerne om delegation af kompetence - viden til at identificere sagsbehandlingsfejl og angive relevante momenter af betydning for, om sagsbehandlingsregler konkret er overtrådt samt de retlige følger af regelovertrædelser - viden til prøvelsessystemerne ved rekurs, ombudsmanden, kommunaltilsyn og domstolene - færdigheder i at anvende ovenstående videnselementer i en konkret, relevant sammenhæng - kompetence til at reflektere over og vurdere konkrete forvaltningsretslige problemstillinger i lyset af forvaltningsrettens grundbegreber Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Skriftlig, individuel prøve med intern censur. Modul 14: Bachelorprojekt et er at kvalificerede de studerende til selvstændigt at kunne tilrettelægge og gennemføre et problembaseret projektarbejde inden for uddannelsens fagområder. 21/26\n22 Der udarbejdes en bachelorprojekt, hvor de studerende på en selvvalgt problemstilling skal udfolde, reflektere over og anvende tilgange og begreber inden for uddannelsens fagområder. Modulet afvikles som projektarbejde med tilknyttet vejledning. Endvidere udbydes der et antal seminarkredse, som de studerende skal vælge sig ind på og skrive bachelorprojekt indenfor. Projektgruppedannelsen finder sted i regi af de udbudte seminarkredse, og gruppestørrelse er fastsat til max. 6 personer. I seminarundervisningen indgår bl.a. aktiviteter om problemformulering og design- og metodeovervejelser, hvor der bygges videre på de studerendes viden og færdigheder fra metodeundervisningen. Ingen udover de generelle adgangskrav til uddannelsen. Det er målet, at de studerende via et bachelorprojekt opnår: - viden til at identificere og afgrænse en relevant videnskabelig problemstilling - viden til at identificere og argumentere for centrale tilgange, begreber og teorier fra et eller flere af uddannelsens fagområder, der kan anvendes i en analyse af en selvvalgt problemstilling - færdigheder i at begrunde valg af teorier, begreber og empiriske undersøgelser af relevans for problemstillingen - færdigheder i at gennemføre en analyse af problemstillingen, herunder fortolke og anvende de valgte tilgange, metoder, teorier og empiriske undersøgelser - færdigheder til kritisk refleksion over og vurdering af analysens metodiske, teoretiske og empiriske grundlag - kompetencer til selvstændigt at tilrettelægge og gennemføre et problemorienteret projektarbejde - kompetence til at samarbejde og arbejde i teams Gives for den fremragende præstation, der i forhold til ovenstående læringsmål demonstrerer en udtømmende opfyldelse af modulets målsætninger med ingen eller få uvæsentlige mangler. Der henvises i øvrigt til bekendtgørelse nr. 20 af 1. marts 2007 (Karakterbekendtgørelsen). Mundtlig, ekstern projektprøve med udgangspunkt i bachelorprojekt. 8 Regler om skriftlige opgaver, herunder bachelorprojektet og dettes omfang Stk. 1. Det normerede omfang af projekter og opgaver fremgår af formalia vedr. eksamen på studiets intranet. I bedømmelsen af samtlige skriftlige arbejder, uanset hvilket sprog, de er udarbejdet på, indgår en vurdering af den studerende stave- og formuleringsevne. Til grund for vurderingen af den sproglige præstation 22/26\n23 lægges ortografisk og grammatisk korrekthed samt stilistisk sikkerhed. Den sproglige præstation skal altid indgå som en selvstændig dimension i den samlede vurdering. Dog kan ingen prøve samlet vurderes til bestået alene på grund af en god sproglig præstation, ligesom en prøve ikke kan vurderes til ikke bestået alene på grund af en ringe sproglig præstation Studienævnet kan i særlige tilfælde (f.eks. ordblindhed og andet sprog end dansk som modersmål) dispensere herfor. Stk. 2. Prøverne aflægges på dansk. Hvis undervisningen er foregået på engelsk, aflægges prøven dog som hovedregel også på engelsk. Studienævnet kan, hvor forholdene gør det muligt, tillade studerende at aflægge en prøve på et andet fremmedsprog. Stk. 3. Bachelorprojektet skal indeholde et resumé på et fremmedsprog. Hvis projektet er skrevet på et fremmedsprog, bortset fra norsk og svensk, kan resumeet skrives på dansk. Resumeet skal være på mindst 1 og højst 2 sider (indgår ikke i de for bachelorprojektet fastsatte minimums- og maksimumssideantal pr. studerende) Resumeet indgår i helhedsvurderingen af bachelorprojektet. Stk. 4. Bachelorprojektet er placeret på uddannelsens tredje år (6. semester) og skal demonstrere, at den studerende på kvalificeret vis kan formulere, analysere og bearbejde problemstillinger inden for et afgrænset fagligt emne, der afspejler hovedvægten i uddannelsen. Studienævnet godkender emneafgrænsningen og fastsætter samtidig en afleveringsfrist for bachelorprojektet. Stk. Det normerede omfang af projekter og opgaver fremgår af formalia vedr. eksamen på studiets intranet. En opgaves eller et projekts maksimale omfang er fastsat som normalsider. En normalside svarer til 2400 anslag (et bogstav, et tegn, et mellemrum udgør alle et anslag). Ved beregning af omfang af skriftlige opgaver og projekter indgår noter, mens titelblad, indholdsfortegnelse og resumé ikke indgår i beregningen. Et projekt kan forsynes med bilag. Bilag vil typisk ikke være eksaminandens egen tekst, men præsentation/reproduktion af kildemateriale, og indregnes ikke i sidetallet, men skal stå i rimeligt forhold til projektets omfang. Ved aflevering af en skriftlig opgave eller et projekt skal antal anslag altid angives. Overskrides det normerede omfang, kan opgaven/projektet afvises. Der skal afleveres minimum 0 % af det normerede omfang. I modsat fald kan opgaven/projektet afvises. Stk. 6 Max. 6 studerende kan deltage i udarbejdelse af skriftlige projekter. Projektprøven afholdes samtidig for de studerende, som i fællesskab har udarbejdet projektet. Til grund ligger et fælles skriftligt projekt, hvor den 23/26\n24 enkelte deltagers bidrag ikke skal markeres. Under prøven skal det sikres, at der gives en individuel bedømmelse af den enkelte studerende. 9 Regler om merit, herunder mulighed for valg af moduler, der indgår i en anden uddannelse ved et universitet i Danmark eller udlandet Studienævnet kan i hvert enkelt tilfælde godkende, at beståede uddannelseselementer fra andre bacheloruddannelser træder i stedet for uddannelseselementer i denne uddannelse (merit). Studienævnet kan også godkende, at beståede uddannelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk uddannelse på samme niveau træder i stedet for uddannelseselementer efter denne bekendtgørelse. Afgørelser om merit træffes af studienævnet på baggrund af en faglig vurdering. Regler omkring forløb og afslutning af bacheloruddannelsen Inden udgangen af første studieår på bacheloruddannelsen skal den studerende, for at kunne fortsætte uddannelsen, deltage i alle prøver på første studieår. Første studieår skal være bestået senest inden udgangen af andet studieår efter studiestart, for at den studerende kan fortsætte sin bacheloruddannelse. Der kan dog i særlige tilfælde dispenseres fra ovenstående, hvis den studerende har haft orlov. Orlov gives på første studieår kun i tilfælde af barsel, adoption, værnepligtstjeneste, FN-tjeneste eller hvor der foreligger usædvanlige forhold. Stk.2 Bacheloruddannelsen i politik og administration skal være afsluttet senest år efter den er påbegyndt. 11 Eventuelle regler om krav om læsning af tekster på fremmedsprog og angivelse af hvilket kendskab til fremmedsproget/ene dette forudsætter Det forudsættes, at den studerende kan læse akademiske tekster på moderne dansk, norsk, svensk og engelsk og anvende opslagsværker m.v. på andre europæiske sprog. 12 Eksamensregler Alle andre prøver end delprøver skal bestås med karakteren 02 eller derover, eller med bedømmelsen Bestået. Der udregnes et samlet eksamensgennemsnit for bacheloruddannelsen i politik og administration som et ECTS-vægtet gennemsnit af de opnåede karakterer. Stk. 2 Prøver afholdes inden for samme semester som undervisningen. Vedrørende eksamenstilmelding, sygeeksamen og omprøver, se gældende regler på Det Samfundsvidenskabelige Fakultets hjemmeside: 24/26\n25 Oversigt over eksamensformer på bacheloruddannelsen Modul ECTS Intern/ekstern Bedømmelsesform 2. semester Modul 2 - Grundkursus i Sociologi - Politisk Sociologi - Samfundsvidenskabelige Metoder og Videnskabsteori 2 Intern Ekstern 7-skala 7-skala 3. semester Modul 3 Ekstern 7-skala Mundtlig Skriftlig Mundtlig med udgangspunkt i projekt Modul 4.1 og Ekstern 7-skala Mundtlig med udgangspunkt i projekt Modul.1 Intern 7-skala Skriftlig 4. semester Modul.2 Intern 7-skala Skriftlig Modul 6 Intern 7-skala Skriftlig Modul 7.1 Intern Bestået Deltagelse Modul 7.2 Ekstern 7-skala Mundtlig med udgangspunkt i projekt. semester Modul 8 Intern 7-skala Skriftlig Modul 9 Intern 7-skala Skriftlig Modul Intern 7-skala Skriftlig Modul 11 (Valgfag) 6. semester Modul 12 Afhænger af det udbydende studienævn Intern Afhænger af det udbydende studienævn 7-skala Afhænger af det udbydende studienævn Skriftlig Modul 13 Intern 7-skala Skriftlig Modul 14 1 Ekstern 7-skala Mundtlig med udgangspunkt i projekt 2/26\n26 13 Dispensation Studienævnet kan, når der foreligger usædvanlige forhold, dispensere fra de dele af studieordningens bestemmelser, der ikke er fastsat ved lov eller bekendtgørelse. Dispensation vedrørende eksamen gælder for den først kommende eksamen. 14 Uddybende information Studienævnet offentliggør på studiets hjemmeside: mere udførlige oplysninger om uddannelsen, herunder om eksamen. 1 Ikrafttrædelse og overgangsregler Studieordningen er godkendt af dekanen for Det Samfundsvidenskabelige Fakultet og træder i kraft pr. 1. september Studerende, der ønsker at færdiggøre deres studier efter den hidtidige studieordning fra 2012, skal senest afslutte deres uddannelse ved sommereksamen 2016, idet der ikke efter dette tidspunkt udbydes eksamener efter den hidtidige studieordning. 26/26


Efter MR-scanning: Skadet GOG-back først tilbage efter VM | Sport | fyens.dk\nPubliceret 15. oktober 2018 kl. 15:36\nLasse Møller få minutter efter, han pådrog sig en skade i højre knæ i et ligaopgør mod Lemvig-Thyborøn, søndag den 7. oktober. Skaden opstod i forbindelse med et angrebsforsøg, hvor Møller efterfølgende faldt forkert ned. Foto: Karsten L. Sørensen\nLasse Møller er ude resten af 2018, efter at han forleden pådrog sig en skade i højre knæ i en ligakamp i Lemvig. Men backen undgår en operation.\nHåndbold: Denne sæsons helt store profil hos GOG, Lasse Møller må følge sit hold fra sidelinjen resten af 2018. Ligaens topscorer har pådraget sig en knæskade, og en MR-scanning i fredags har vist, at det midterste ledbånd i højre knæ er beskadiget. Dermed er Møller reelt først tilbage hos GOG efter VM i januar - et VM, som GOG-backen meget vel kunne være blevet udtaget til, hvis ikke han var kommet til skade i starten af anden halvleg i et ligaopgør i Lemvig, søndag den 7. august.\nDen gode nyhed for Lasse Møller og GOG er, at korsbåndet ikke er revet over, hvilket ville have kostet en noget længere skadespause og måske operation.\n- Jeg er selvfølgelig glad for, at det ikke er værre. Men jeg er ærgerlig og ked af, at jeg ikke kan spille med mine holdkammerater de næste måneder. Jeg er sikker på, de nok skal klare det uden mig. Det så vi jo mod Århus Håndbold. Så nu vil jeg fokusere på min genoptræning og gøre alt for at komme stærkt tilbage, siger Lasse Møller i en officiel pressemeddelelse.\nMålet er nu, at Lasse Møller skal stå på håndboldbanen igen til februar 2019, hvor GOG i øvrigt kan have masser på spil med mulig deltagelse i EHF Cuppens gruppespil, pokalslutspillet Final 4 og slutspillet i ligaen.\nDa Lasse Møller ikke kommer på banen for GOG resten af 2018, er han altså heller ikke i spil til en plads ved VM i januar med det danske landshold.\nMed Lasse Møller ude vil der blive pålagt ekstra opgaver til unge Emil Lærke og Frederik Clausen, der lige er vendt tilbage fra en langtidsskade.\n- Vi sidder jo med en noget ambivalent følelse lige nu. Vi er selvfølgelig kede af, at Lasse ikke kan spille resten af året, men samtidig er vi lettede over, at skaden ikke er værre, lyder det fra Nicolej Krickau, cheftræner i GOG, med henvisning til, at en korsbåndsskade sandsynligvis havde kostet Lasse Møller deltagelse i resten af sæsonen.\nDiagnosen betyder, at Lasse Møller undgår en operation, og i stedet skal han holde knæet i ro til hævelsen foretager sig. Derefter står den på genoptræning.\nGOG topper ligaens grundspil efter otte runder og skal på lørdag møde KIF Kolding i det jyske.\n- Vi fik et godt afsæt i fredags, hvor vi spillede en god kamp og vandt over Århus Håndbold uden Lasse. Så vi skal nok klare os uden ham resten af året. Og så glæder vi os til at få Lasse tilbage i den gule trøje i det nye år, fastslår Nicolej Krickau.


ARoS satser stort på Olafur Eliasson\nKunstmuseet ARoS fortsætter sin store satsning på Olafur Eliasson. Nu har Aarhus-museet sikret sig to storværker af den dansk-islandske kunstner, som også står bag museets store publikumssucces Your Rainbow Panorama.\nOlafur Eliasson bliver betegnet som en af de vigtigste samtidskunstnere i verden, og der derfor giver det god mening, at kunstmuseet ARoS har valgt at købe endnu to værker af dansk-islændingen. Fremover vil installationerne The Inverted Panorama House (2004) og Your Atmospheric Colour Atlas (2009) være en del af ARoS' faste samling sammen med Your Rainbow Panorama, som er blevet årets helt store trækplaster.\nEliassons regnbue på toppen af ARoS, som blev indviet for et halvt år siden, har været med til at sikre et rekordstort antal besøgende i 2011, og museet får for første gang flere end 400.000 gæster på et år. Derfor er det logisk, at ARoS har sikret sig ejerskabet over to andre Eliasson-installationer, som gæsterne har kunnet opleve i forbindelse med en større præsentation af kunstneres værker.\nEn tåge af lys\nAf de to nyerhvervelser er Your Atmospheric Colour Atlas (billedet øverst) nok den mest spektakulære. Her træder gæsten ind i en tæt, farverig tåge, som begrænser udsynet, så orienteringssansen forsvinder. Værket kan siges at være en sammensmeltning af Your Rainbow Panorama og Den blinde passager, som kan opleves på Arken.\nOgså The Inverted Panorama House benytter det klassiske Olafur Eliasson-udtryk, hvor beskueren bliver en del af værket, idet vedkommende træder ind i en lille manege og via sin egen aktivitet er med til at forme oplevelsen.\nI forlængelse af købet af de to installationer er det lykkedes ARoS at forlænge hele præsentationen af Olafur Eliassons værker. Udstillingen skulle være lukket med udgangen af året, men er nu forlænget til 26. februar 2012.\nBillede: Your Atmospheric Colour\nAtlas, Olafur Eliasson, 2009


Forside ›Presse og Nyt›Nyheder›Nyheder og presse- meddelelser›Patienter er glade for behandlingen i Region Hovedstadens Psykiatri\n28. april 2014, KL 17:20\nStørstedelen af alle patienter har et godt indtryk af deres behandling i Region Hovedstadens Psykiatri. Det viser en ny undersøgelse blandt indlagte og ambulante patienter, både voksne, unge og børn og disses forældre.\nPersonalet i Region Hovedstadens Psykiatri er gode til at lytte. De taler, så det kan forstås, de skaber en tryg stemning og tilbyder den rette behandling til patienterne. Det er 9 ud af 10 patienter og pårørende enige om.\nDisse oplevelser ligger i tråd med den indsats, som Region Hovedstadens Psykiatri det seneste år har gjort for at øge brugernes involvering i psykiatrien. En samlet strategi for brugerdeltagelse skal sikre, at patienterne og deres pårørende tager aktiv del i alt fra tilrettelæggelse af den enkeltes behandlingsplan til større udviklingsprojekter i psykiatrien. Det sker helt konkret ved at patienterne sammen med læger og plejepersonale tilrettelægger deres individuelle forløb med udgangspunkt i den enkeltes udfordringer og ønsker til behandlingens mål. Og at patienter og pårørende inviteres med i styre- og følgegrupper, når nye udviklingsprojekter sættes i søen. Senest fx i projektet Sikker Psykiatri, som netop nu er sat i gang i Region Hovedstadens Psykiatri.\nBrugerdeltagelse og involvering af patienter og pårørende vil fortsat være et højt prioriteret indsatsområde de kommende år.\nDer er også begejstring blandt patienter og pårørende for den skriftlige patientinformation, som Region Hovedstadens Psykiatri løbende forbedrer og supplerer med yderligere materiale. Et eksempel er ’Udskrivningsguiden’, som indeholder konkrete redskaber og gode råd til patienter, der står foran en udskrivelse. Guiden er udarbejdet i samarbejde med Psykiatriforeningernes Fællesråd og tidsskriftet Outsideren.\nMange patienter og pårørende oplever dog, at personalet ikke altid sørger for at udlevere materialet, og derfor vil der blive lagt planer for, hvordan vi systematiserer uddelingen fremover.\n… og plads til forbedring\nUndersøgelsen peger også på, hvor Region Hovedstadsens Psykiatri kan gøre det bedre. Patienterne efterlyser et større fokus på deres livsstil og fysiske helbred. Overdødelighed blandt mennesker med psykisk sygdom er fortsat alt for høj, bl.a. på grund af fysisk sygdom og usunde vaner.\nRegion Hovedstadens Psykiatri har derfor lanceret KRAM-kampagnen. KRAM står for kost, rygning, alkohol og motion. I løbet af efteråret bliver de første sundhedsfaglige medarbejdere i den ambulante psykiatri uddannet til KRAM-ambassadører. Uddannelsen klæder personalet fagligt og pædagogisk på til at tale om livsstil og KRAM-faktorer med mennesker, som lever med psykisk sygdom.\nAnvendelsen af tvang er et andet område, som patienter og pårørende ønsker, at personalet bliver bedre til at håndtere eller helt undgå, og i alle tilfælde bliver bedre til at følge konstruktivt op på.\nNedbringelse af tvang står øverst på dagsordenen i Region Hovedstadens Psykiatri. Der er sat loft på, hvor mange bæltefikseringer, der må gennemføres, der er nedsat en taskforce, der skal sikre fremdrift i nedbringelsen og der er gang i en række initiativer, der skal forebygge episoder, der kan føre til tvang.\nNetop nu deltager seks afsnit i det nationale Gennembrudsprojekt til nedbringelse af tvang. Ved at tilbyde patienterne flere aktivitetstilbud, fx undervisning, tegning, maling og sport, er håbet, at der opstår færre tilspidsede situationer, som kan ende med, at personalet må anvende tvang for at berolige en patient. Region Hovedstadens Psykiatri arbejder på at gøre haver og andre udearealer bedre, så de kan bruges aktivt som en del af tilbuddet til patienterne og støtte den terapeutiske behandling og pleje.\nDet bruger vi undersøgelsen til\nDet er vigtigt for os at kende patienters og pårørendes oplevelser i Region Hovedstadens Psykiatri, så vi kan gøre mere af dét, vi allerede gør godt – og øge kvaliteten de steder, hvor der er dårlige oplevelser. Patienterne og deres pårørende har desuden unik viden, da de er de eneste, der gennemgår det samlede forløb og derfor kan pege på, hvor der eventuelt mangler sammenhæng i vores behandlingstilbud.\nUndersøgelsens resultater bruges som vigtige input til det løbende arbejde med at forbedre og udvikle Region Hovedstadens Psykiatris ydelser til patienter og deres pårørende.\nLæs mere om undersøgelsen og se rapporterne fra de seks delundersøgelser her\nHvert år spørges danske patienter til, hvordan de har oplevet deres møde med hospitalsvæsnet. Undersøgelsen af patienters og pårørendes oplevelser i Region Hovedstadens Psykiatri er således en del af Den Landsdækkende Undersøgelsen af Patientoplevelser (LUP).\nDen landsdækkende spørgeskemaundersøgelse af patienters og pårørendes oplevelser i psykiatrien er gennemført for første gang efter et nyt koncept i efteråret 2012. I det nye koncept er spørgeskemaerne ændret. Det vil derfor ikke være muligt at sammenligne direkte med tidligere undersøgelsesresultater før 2012. Det nye koncept betyder også, at undersøgelsen af patienternes oplevelser med psykiatrien fremover foretages årligt, mens pårørendeundersøgelsen foretages hver tredje år. Forældre til børn og unge spørges årligt.\nI undersøgelsen af patienters og pårørendes oplevelser i psykiatrien 2013 indgår seks delundersøgelser:\nPatienter i døgnforløb/indlagte patienter (voksne)\nSom noget nyt i år er undersøgelsen også gennemført blandt børn og unge på dag- og døgnafsnit samt deres forældre.\nTlf.: 3864 0078\nPubliceringsdato: 28-04-2014 19:20


Dødsdømt gassky nærmer sig Mælkevejens sorte hul | Ingeniøren\nDødsdømt gassky nærmer sig Mælkevejens sorte hul\nFor første gang kan astronomer i detaljer følge en gassky på tre gange Jordens masse, mens den opsluges af det sorte hul midt i Mælkevejen.\nAf Thomas A. E. Andersen 14. dec 2011 kl. 19:01 0\nAstronomer har med ESO's Very Large Telescope opdaget en gassky, der er flere gange tungere end Jorden, og som accelererer hurtigt i retning mod det sorte hul i Mælkevejens centrum. Det er første gang nogensinde, at man har observeret en sådan dødsdømt sky, som nærmer sig et sort hul.\nOpdagelsen er gjort af et hold astronomer under ledelse af Reinhard Genzel fra Max-Planck Instituttet for Ekstraterrestrisk Fysik i Garching, Tyskland, under et 20-årigt program, hvor ESO-teleskoper bliver brugt til at følge bevægelsen af stjerner omkring det sorte hul i midten af Mælkevejen.\nI løbet af de seneste syv år er dette objekts hastighed næsten blevet fordoblet og er nået op på mere end 8 millioner km/h. Det bevæger sig i en meget langstrakt bane, og i midten af 2013 vil det passere kun omkring 40 milliarder kilometer fra det sorte huls begivenhedshorisont, en afstand på omkring 36 lystimer. I astronomisk målestok er det en ekstrem nærkontakt med et supertungt sort hul.\nSort hul strækker gasskyen\nObjektet er langt køligere end de omkringliggende stjerner, kun omkring 280 grader celsius, og består mest af brint og helium. Det er en støvet, ioniseret gassky, der er omkring tre gange tungere end Jorden. Skyen gløder pga. den stærke ultraviolette stråling, der kommer fra de varme omkringliggende stjerner i Mælkevejens tætpakkede centrum.\nSkyens nuværende tæthed er meget højere end den varme gas omkring det sorte hul. Men efterhånden som skyen kommer tættere på det sultne sorte hul, vil et stigende ydre tryk presse skyen sammen. Samtidig vil den enorme tyngdepåvirkning fra det sorte hul, der er fire millioner gange tungere end Solen, fortsætte med at accelerere den indadgående bevægelse og strække skyen ud langs dens bane.\nStammer måske fra kolliderende stjernevinde\nGasskyens kanter er allerede begyndt at gå fra hinanden og splittes, og den forventes at gå helt i opløsning i løbet af de næste par år. Astronomerne har allerede kunnet se klare tegn på skyens tiltagende opløsning gennem de seneste tre år.\nMaterialet forventes også at blive meget varmere, når det nærmer sig det sorte hul i 2013, og det vil sandsynligvis begynde at udsende røntgenstråler. Der er i øjeblikket kun lidt materiale tæt på det sorte hul, så det nyankomne måltid vil være det sorte huls dominerende brændstof i de kommende par år.\nGasskyen kan stamme fra nærliggende unge tunge stjerner, der hurtigt mister materiale på grund af stærke stjernevinde. Sådanne stjerner blæser bogstaveligt talt deres egen gas væk. Kolliderende stjernevinde fra en kendt dobbeltstjerne i kredsløb omkring det centrale sorte hul har måske ført til dannelsen af skyen.\nResultaterne bliver offentliggjort i tidsskriftet Nature 5. januar 2012.\nPressemeddelelse fra ESO\nEmner : UniversetTeleskoper\nBizar ring af tæt gas og støv midt i Mælkevejen 24. jul 2011\nAstronomer finder universets største vandreservoir omkring sort hul 26. jul 2011\nAstronomer finder sorte huller på ti milliarder gange Solens masse 10. dec 2011


Hvis du supplerer indretningen af din have med et veldesignet bord- og bænkesæt, er du sikret et ensartet og flot udtryk. Fordelene er mange, da borde og bænke matcher hinanden, der er anvendt lækre materialer til fremstilling af møblet og havemøblerne samtidigt er yderst funktionelle. Et bord- og bænkesæt giver desuden både mulighed for at sidde og slappe af, såvel som at invitere familie og venner til grillmiddag eller havefest med spisning rundt om bordet. Foretrækker du matchende havemøbelsæt med et strømlinet udtryk, er et bord- og bænkesæt altså en smart løsning til terassen eller øvrige udendørsarealer. Eksempelvis vil et bord- og bænkesæt pynte gevaldigt i en gårdhave eller under en overdækket pavilion.\nHvis du indimellem har mange mennesker på besøg, kan du overveje at anskaffe dig et ekstra bord- og bænkesæt. Så får du for eksempel mulighed for at lave et flot langbord til fællesspisning eller lignende. Se eventuelt nærmere på vores smarte sammenklappelige variant, som er nemt at opbevare, når du ikke anvender det. Udover alle de hyggelige stunder du kan se frem til ved dit bord- og bænkesæt, kan du glæde dig over at kunne købe det ganske billigt hos os. Harald Nyborg har vi nemlig altid lave priser, takket være vores prisgaranti.


Spilleregler - FAMILIESTRATEGI.DK\nOm foredrag via FamilieStrategi.dk\nSkab LifeBalance – uden at arbejde mindre\nSkab overskud i hverdagen – med plads til familie og arbejde\nIntro til FamilieStrategi-værktøjer\nTidsforbrug – familie\nTidsforbrug – individuelt\nFamilieBarometer – 1 forælder\nFamilieBarometer – 2 forældre\nFamiliegrundlag – light\nFamiliegrundlag – udvidet\nFastlæg de spilleregler, der gør jeres familieliv til det, I ønsker.\nDownload skemaet Spilleregler og følg guiden nedenfor.\nPrint skemaet ud i det antal eksemplarer, I har behov for.\nLav en liste over spilleregler:\nAlle de spilleregler, I har i dag.\nDe spilleregler, I kunne tænke jer at få indført. Mange familier bliver overraskede over, hvor mange (spille)regler de i virkeligheden har.\nVurder hver spilleregel:\n1. Understøtter den familiegrundlaget helt eller delvist?\n2. Er den neutral i forhold til familiegrundlaget?\n3. Strider den mod eller til dels mod familiegrundlaget?\nBeslut jer for, hvor mange spilleregler I ønsker at have i fremtiden. Vi anbefaler max 10. Spilleregler er til for at sikre den ønskede adfærd (ligesom færdselsregler i trafikken). Men for mange spilleregler, der alligevel ikke bliver respekteret - stresser samværet i familien.\nBeslut, hvilke spilleregler der skal gælde i jeres familie i fremtiden. Husk: Det sværeste er at holde op med at håndhæve spilleregler, der ikke længere gælder. Her må alle i familien hjælpe hinanden (gensidig opdragelse).\nI kan med fordel bruge skemaet Spilleregler med jævne mellemrum for at vurdere, om de spilleregler, I har, stemmer overens med jeres ønsker og behov.\nDu er altid velkommen til at kontakte Bo Bresson, hvis du er interesseret i at booke et foredrag eller et coaching-forløb eller blot vil høre mere om mulighederne i at skabe jeres egen familiestrategi.\nGratis 50 siders uddrag af Bos nye bog!\nSkriv dig op til nyhedsmailen og få uddraget med det samme.\n+(45) 3023 1844 | [email protected]\nGratis telefonisk spørgetid:\nMandage kl. 7:15-8:00\nFredage kl. 7:15-8:00\nHverdagsBarometer: Vejen til overskud i hverdagen\nLifeBalance og cykling: Det er ligetil – men svært at lære\nSkal børn egentlig opdrages?\nFamiliestrategi #3: Ambition, mål, ønsker og KPI’er\nFamiliestrategi #2: Værdier\nGentænk WorkLife Balance - og få det bedste fra begge verdener\nEt inspirerende foredrag til arbejdspladsen!\nVidste du, at mere end halvdelen af alle danskere har svært ved at få arbejds- og familieliv til at hænge sammen? Og at denne ubalance er direkte årsag til stress og sygemeldinger?\nBook foredraget "Skab LifeBalance – uden at arbejde mindre" til din arbejdsplads og lad familiestrateg og foredragsholder Bo Bresson komme med praktiske råd og enkle værktøjer, der gør det muligt at finde en balance, der fremmer både familieliv og karriere.


Den døve pige - Den døve pige - Movellas\nEn historie om en døv pige, som fantaserer om at kunne høre noget.\nHun får en chance, men er lydene virkelig som hun troede?\n1. Den døve pige\nJeg har aldrig kunne høre noget. Lige siden jeg blev født, for sytten år siden har jeg kun kunne høre stilhed.\nSmilende skrev jeg den sidste sætning ned. I dag skulle jeg ned på hospitalet, og få tjekket min hørelse. De vidste selvfølgelig godt at jeg var døv, men sidste gang jeg var til lægen opdagede de at mine øre kunne opfange svage ekkoer af høje lyde. Det gav både min familie og jeg nyt håb.\nJeg havde opdaget lydene selv, men jeg troede bare det var den tomme lyd af stilhed som fik mit hoved til at runge. Jeg fik tit hovedpine af det, når min hjerne prøvede at opfange lydene.\nJeg har længe drømt om at kunne høre. Min far har forklaret lydende for mig på tegnsprog.\nMusik. Fugle der fløjter. Havets bølger der skummer ind over den sandede strand.\nAlt dette, og mere til kunne jeg måske få en chance for at høre.\nJeg rejste mig op for stolen og gik over til mit store vindue. Der var overskyet, men solen tittede lige frem og varmede mit ansigt, i dens varme stråler. Som en velsignelse.\nEn boblende fornemmelse nede i min mave, fik mig til at le højt. En lyd som jeg kun lige kunne ane, hvis jeg anstrengte mig på det yderste.\nStadig leende fandt jeg noget malergrej frem. Jeg ville male, noget lykkeligt. Jeg stod længe og kiggede ud af vinduet, til jeg så en smuk sommerfugl flyve forbi.\nGad vide hvad dens lyd er? Tænkte jeg fornøjeligt. Den skulle jeg male.\nHurtigt tegnede jeg en skitse på lærredet. Jeg stod længe og malede sommerfuglen. Da jeg var færdig kiggede jeg tilfredst på mit værk. Sommerfuglen svævede yndigt over en gul blomstereng.\nDer var en der prikkede mig på skulderen, og da jeg vendte mig om så jeg min fars smilende ansigt.\nDen er smuk min skat. Er du klar til at gå til lægen? Spurgte han på tegnsprog\nJeg glæder mig så meget til at høre alle de fantastiske lyde, svarede jeg smilende tilbage.\nKøreturen på vej over til hospitalet var uendelig lang. Og stille. Jeg tændte for radioen, og anstrengte mig for bare at høre et ord. Det eneste jeg fik ud af det, var noget summen. Det skulle jeg vel egentlig også være tilfreds over. Mange ville ikke få denne mulighed. Jeg var heldig, at jeg måske kunne komme til at høre.\nMen et suk slukkede jeg radioen. Det gjorde ikke nogen stor forskel. Min far kiggede spørgende på mig.\nJeg håber bare de kan gøre noget, forklarede jeg med bevægelser.\nSelvfølgelig kan de det, søde, svarede min mor. Hun smilede til mig.\nMen hvad hvis de ikke kan? Sagde min stemme i mit hoved\nBilen stoppede, og vi var uden foran hospitalet. Jeg åbnede bildøren, og indsnusede den friske luft. Gad vide hvilke lyde der var her.\nVi gik direkte ind på hospitalet, og gik hen til receptionen, for at sige at vi var kommet. Eller… Mine forældre sagde det, jeg var der bare og slet ikke til nogen hjælp.\nEfter lidt tid kom en venligt udseende kvinde ud, og gjorde tegn til at vi kunne komme ind hos lægen.\nDa vi kom ind på lægens kontor, blev jeg meget nervøs. Så var det nu. Nu skulle jeg have svar.\nLægen kom smilende hen, og gav mig hånden, og pegede på en stol tættest på hans arbejdsbord.\nHan viste mig nogle billeder på sin computer, og fik mine forældre til at oversætte, hvad han sagde.\nMine forældre viste mig, at han havde fundet ud af at mine øre var svært hørehæmmet, men ikke var helt uden funktion. Hvis jeg fik et høreapparat, ville der være en stor chance for, at jeg ville kunne høre. Jeg smilede ved tanken.\nJeg ville vide hvornår jeg kunne få høreapparatet. Lægens mund bevægede sig, og min mor oversatte. Han sagde at han først skulle tage nogle målinger før han kunne fremstille et høreapparat, som præcist passede til mig. Han regnede med at det ville være klar om en uge, så de kunne få tilpasset det.\nJeg nikkede. En uge.\nLægen tog sine målinger og prøver, og vi var så på vej hjem igen. Hele ugen sad jeg bare, og tænkte. Hvad ville der ske når jeg fik min hørelse.\nHvordan ville det være at kunne høre? Ville det blive skræmmende? Hvad er lyde egentlig?\nOm natten kunne jeg ikke sove af bar glæde. Snart ville jeg kunne høre regnen der falder mod taget over mig. Uglen der tuder højt oppe i grantræet udenfor. Mine forældres stemmer der siger at de elsker mig. Det ville være som endelig at kunne se en film, hvor lyden ikke var skruet helt ned på. Endelig ville mit liv kunne gå rigtigt i gang.\nDet føltes som en drøm, da jeg endelig sad foran lægen igen. Denne gang havde lægen en mærkelig hudfarvet dims med sig. Nøglen til min hørelse. Vejen ud af stilheden.\nMin mor forklarede mig at lægen ville lægge høreapparatet rundt om begge mine øre, og så indstille og sætte den rigtigt.\nLægens fingre var ubehageligt kolde da han satte høreapparatet fast, men jeg var fast besluttet på ikke at rykke hovedet væk. En ubehagelig ringen for mine øre, gjorde mig opmærksom på at han havde tændt for maskinen. Forskellige høje irriterende toner brød stilheden indtil jeg kunne høre noget der skilte sig ud.\nMin mors stemme der sagde noget jeg ikke kunne forstå, samtidig med hun lavede de velkendte bevægelser. Vi elsker dig.\nGrædende kastede jeg mig i armene på mine forældre. Jeg kunne høre deres gråd af glæde. Jeg lo. Også det kunne jeg høre. Jeg kunne høre alt. Det var så overvældende. Dette var lyde. Dette var det jeg havde gået glib af.\nSolen havde virkelig velsignet mig.\nPå vejen hjem tændte jeg igen for bilradioen. Den høje lyd af musik forskrækkede mig og jeg fór sammen.\nDet skar i mine øre. Den uharmoniske klang, der rummede hele bilen gjorde mig ør i hovedet. Hurtigt slukkede jeg for det.\nUdenfor dyttede bilerne, og mennesker råbte irriteret op. Bilens summen og bibben, fordi den manglede benzin, fik mig til at holde mig for ørene. Lydene var slet ikke, som hun havde troet. De var ikke så rene og dejlige som hun havde troet. Slet ikke.\nDa vi var hjemme åbnede jeg døren, og gik ud på gruset. For vært skridt jeg tog, larmede stenene så højt så jeg troede mine øre skulle sprænges. Mine forældres stemmer var så høje, at det gav mig hovedpine. Nøglen der låste døren op, skurrede mod metallet, da den blev skubbet ind i nøglehullet. Jeg gøs.\nGulvet knirkede da jeg gik over det, og alle lyde samlede sig i mit hoved, og rungede endnu højere end noget som helst andet jeg havde hørt.\nMed lange skridt løb jeg hen til mit værelse, og lukkede døren i med et brag, der fik mig til at fare sammen.\nBilledet med sommerfuglen hang på væggen, som om den grinede af mig. Som om den sagde:\nNå. Hvor er så alle dine dejlige lyde? Kan du ikke høre dem? Det troede jeg ellers høreapparatet skulle hjælpe dig med.\nSagen var den at jeg slet ikke vidste om der overhovedet fandtes gode lyde. Alt var så højt og irriterende.\nTårer gled ned af mine kinder. Det var som om at selv de lavede en sådan høj lyd når de landede på min lyserøde hovedpude. Jeg kunne ikke klare det. Det var vanvid.\nMed en hidsig bevægelse rev jeg den forfærdelige tingest af, der fik alle de lyde der skulle være så dejlige, blive så onde.\nJeg hørte ikke engang at den knasede da jeg knuste den med min fod.\nhøreapparat, døv, sommerfugl, læge, lyde, male\nDu er flyvende. En fugl. En solsort, en blåspurv, en...


Peekaboo Design Pink påskepynt - Peekaboo Design\nAquarius...en film om superpower women\nFra i dag er filmen Aquarius aktuel i de danske biografer landet over...jeg var heldig at se den i g\nJeg har igen lavet en video for Flying Tiger, og fjerene var nok ment til påskepynt, men jeg endte med at lave vægpynt, som ikke var ment som påskepynt mere som “all-year round” pynt….men den gør sig rigtig godt her i forårs og sommermånederne, hvor vi er friske på lidt mere farve i stuen.\nwallhanger with pink feathers made for Flying Tiger\nDen er ret let at lave…dette er hvad du skal bruge:\n-En renseribøjle i hvid\n-hobbysnor/tråd i pink\n-perler i pink\n-alm. hobby lim\n-en nål med stort hul så din snor/tråd kan komme igennem\nstart med at “male” spidserne af dine fjer med lim, drys herefter pink glimmer over. Lad dem tørre og vend dem og gør det samme på den anden side.\nklip nogle stykker tråd/snor sådan lidt længere end du ønsker den midterste.\nTråd nålen med snoren og stik nålen igennem fjerens skaft, bind en knude og træk det antal perler på du syntes.\nNu gør du det med et ulige antal fjer og lægger dem op i system/mønster under bøjlens tværstang.\nBind dem nu fast på tværstangen, så de hænger i smukt.\nNu er din fjerdekoration klar til blive hængt op.\ndetails from the wallhanger.\nFra i dag er filmen Aquarius aktuel i de danske biografer landet over...jeg var heldig at se den i går...og hovedpersonen Clara sidder stadig og spøger …


GARDINER GUIDE ⇒ De bedste links!\nGardiner Guide? Her får du hjælp med at finde de rigtige gardiner til dig og til den laveste pris på markedet. Det er en garanti. Tjek denne guide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 100 % tilfredshedsgaranti, eller dine penge retur; prismatch plus målgaranti, hvilket betyder, at måler du forkert, så betaler butikken! Gardiner Guide\nHvis du tror, at gardiner udelukkende er noget, din bedstemor har brug for, så kan du godt tro om . Gardiner er tilbage i boligen – i mange flere typer, mål og materialer end hidtil set. Med denne guide lærer du, hvad de forskellige gardintyper passer bedst til, så du derudfra bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til netop din bolig. Og får du brug for hjælp og vejledning, er du naturligvis velkommen til at tage kontakt til os.\nRullegardiner ○ Børnegardiner ○ Almindelige gardiner ○ Mørklægning ○ Panelgardiner ○ VELUX-gardiner ○ Lamelgardiner ○ Persienner ○ Duo Rollers ○ Foldegardiner ○ Plisségardiner ○\nDuo Rollers - også kaldet Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persienne-funktioner. Duo-gardiner er kendetegnende ved at have dobbelte lag stof af transparante og ikke-transparante striber. Med Duo Rollers kan du lukke lyset totalt ude eller efterlade en stribe til at være åben. Det er ideelt til rum, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nAlmindelige gardiner, også kendt som klassiske stofgardiner, der kan trækkes for og fra, er en tidløs og stilsikker måde at skærme for indkig og dagslys på. Almindelige gardiner findes i mønstrede, ensfarvede samt som mørklægning – naturligvis i lækre stoffer af super kvalitet – og de kan med fordel kombineres med for eksempel rullegardiner eller plisségardiner. Nogen bruger kun stofgardiner som dekoration, som ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, som det nævnte rulle- eller plisségardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din smag og rummets øvrige interiør. Almindelige gardiner er lette at på- og afmontere, og det gør det meget enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gulvlange gardiner eller gardiner, som går til vindueskarmen. Gardinerne fås naturligvis på mål, så de passer til netop dine vinduer.\nSe evt.: Rullegardiner Novelle\nPanelgardinet er en moderne og ualmindeligt elegant måde at skærme for solen og andres nysgerrige blikke på. De fås i specialmål, og de kan endda bruges som en slags dør til at lukke af eller som et garderobeskab, eller de kan fungere som en rumdeler. Du kan vælge panelgardiner i mønstret, ensfarvet eller som mørklægningsgardiner, og der er naturligvis en masse kulører og mønstre at vælge imellem.\nRelateret: Gardiner Længde\nDet nutidige børneværelse skriger efter gardiner, som reflekterer barnets køn og interesser. Her er Disney-gardiner eller gardiner med filmmotiv et oplagt valg. Mulighederne er alt lige fra Frost til Star Wars, Jake og Piraterne, Superman eller Batman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Thomas Tog, Dr. McStuffin, gode, gamle Mickey Mouse eller SvampeBob Firkant.\nSe også: Gardiner Roslev\nVELUX-gardiner er gardiner, som er lavet til de originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Gardinerne gør det muligt at sikre den ideelle regulering af lys, uanset hvilket rum gardinerne er i. Der er mange typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller f.eks. Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, markiser, plisségardiner, persienner, insektnet og Duo-rullegardiner (mørklægning og "normal" lysstyring i ét). Alt efter typen af gardin kan man vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el- og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet sidder meget højt eller på anden vis er ufremkommeligt, så det ikke er lige til at komme til det og trække for eller fra.\nEn god nattesøvn er meget vigtig – ikke mindst for din sundhed. I årets lyseste måneder kan det dog være svært at få nok søvn, idet solen går ned sent og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan hjælpe med at holde det uønskede lys totalt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du også irriteret over genskin i computerskærmen eller tv'et , kan du også dække af for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal være i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et hav af varianter, lige som der også er mange muligheder for at sætte farve på livet. Mørklægning skal nemlig ikke altid være kulsort. Også hvid passer udmærket til mørklægning, og er derudover ganske diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nSe mere: Økologisk Gardinstof\nEt rullegardin er helt enkelt, rent og nærmest minimalistisk i sit udtryk. Ud over at passe godt til mørklægning, idet det slutter helt tæt i top, bund samt sider, fylder det næsten intet, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kæde- eller snoretræk, der (heller) ikke er meget synligt. Rullegardiner kan fås i virkelig mange forskellige farver og kvaliteter, både med og uden mørklægning. Sidstnævnte er meget gode i soveærelset og/eller børneværelset, mens førstnævnte meget gode i eksempelvis stue og køkken, hvor det kan være rart at kunne minimere indkig uden at lukke helt af for lyset udefra. Her er især rullegardin i transparent eller semintransparent et godt valg. Rullegardiner fås i forskellige kvaliteter og farver – der er fx ingen, som siger, at mørklægningsgardiner skal være mørke; de fungerer også upåklageligt i hvid eller øvrige kulører. Vælg, hvad der passer til dig og din stil – så vil resultatet blive bedst.\nSe mere: Rullegardiner Silkeborg\nLamelgardiner er et syn ud over det sædvanlige i stuen med de mægtige vinduespartier, på kontoret eller i hallen. Eller ethvert sted, hvor du foretrækker eksklusivitet og rene, lige linjer. Lamelgardiner er nemme at tilpasse, lige som det er ganske nemt at regulere lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ses ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også godt i boligen. Hvis du tænker, at hvide lamelgardiner er lidt kedelige, er det muligt at få en lang række forskellige farver og mønstre, så du kan sætte dit helt eget touch på.\nPlisségardiner er nogle af de bedste mørklægningsgardiner, der findes, dels pga. materialet, dels pga. den gode pasform til vinduet, og oveni det er de en diskret form for løsning, der samtidigt er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er nemme at betjene, uanset hvilken form for betjening, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk kombineret med wire-styring, snorefri betjening og touch-betjening – og desuden er der flere forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af vinduerne. Eks. findes der plisségardiner, der er særligt velegnede til at montering i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedst i andre typer vinduer. Rent designmæssigt skal du beslutte dig for, om du er modig og sigter efter pangfarver og de lidt mere "specielle" designs, eller om du foretrækker det almindelige og mere tidløse. Det er blot fantasien, der sætter grænserne, når det gælder designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne findes i et utal af farver, design samt visuelle udtryk, så det er op til dig og din stil, hvilken kulør og type gardin, der skal hjem til dig.\nFoldegardiner – som også kaldes liftgardiner samt hejsegardiner – er en elegant løsning, som på diskret vis skærmer for indkig. Foldegardinerne er populære i de danske stuer, og det er ganske forståeligt, eftersom de passer fint til både stue, soveværelse, køkken og ethvert andet værelse i en bolig. Hvis foldegardinerne bliver beskidte eller støvede, er det simpelt at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg imellem flere forskellige kulører og mønstre (med eller uden mørklægningsfunktion), så du kan udtrykke din egen stil gennem dit valg af foldegardiner. Gardinet styres via kæde- eller snoretræk eller den betjeningsløsning, du angiver, ved bestilling.\nPersienner har længe været populære som afskærmning – både når det gælder persienner i træ og i metal. Ud over at de er et meget stilrent og diskret valg, som er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes populariteten nok også, at persienner meget nemt kan regulere lysindfaldet og at de er lette at rengøre, enten med klud, støvsuger eller med en særlig persiennerenser. Der findes, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ kan man selv vælge bredde på lamellerne – standardmålene er på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metalvariantens mål er fast på 25 cm. Til gengæld kan de fås i et hav af forskellige kulører, så er du til mere spas end den traditionelle metalfarve, er det også muligt at få persienner med knald på kuløren. Persienner leveres på specialmål, så de passer til alle slags vinduer. De har desuden wirestyr, hvor du selv vælger betjeningssiden, når du bestiller. Det er helt op til dig, om wiren skal placeres i højre eller venstre side af persiennerne.\nRelateret: Rullegardiner I Hør\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Gardiner Guide\nGARDINER GUIDE → Se alt relateret til gardiner online her ⇒ Mål-garanti ✓ Tilfredshedsgaranti ✓ Prisgaranti ✓ Gardiner Guide - De bedste links :)\nFilnavnet på denne webside omhandlende "gardiner guide" er "gardiner-guide" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/gardiner-guide, og siden er nr. 723 ud af i alt 3278. Du kan tjekke andre interne sider her: Gardiner Til Skydedør, Foldegardiner Bredde 150 Cm, Lamelgardiner Krøller, Liftgardiner 2 Meter, Gardiner Glostrup, Gardiner I Metervarer, Mørklægningsgardiner 240, Lamelgardiner Kirsch, Gardiner Til Loft Vinduer, Gardin Priser ... Tak for besøget, og go' dag :)


Står du og vil have en strømforsyning som ikke larmer. Seasonic har modellen som kører uden blæser, og alligevel kan holde dit system kørende. Udover det så kommer den med højeste certficering, nemlig 80 PLUS Titanium certificering og et meget åbent design. Med Prime Fanless TX-700 er du sikret høj ydeevne, ingen larm fra en blæser og stadig har du mulighed for nok strøm til at tilslutte flere grafikkort.\n19 apr. 2022 kl. 09:54\nMaksimal temperatur for drift: 45 grader celsius\nPassiv køleløsning: Ja\nForventet levetid: 150.000 timer\nDimensioner (L x W x D): 170 x 150 x 86\nGaranti: 12 år ved Seasonic\nSeasonic Prime fanless TX-700 kommer i en sølv og sort æske. På fronten har vi navnet på selve strømforsyningen, sammen med teksten nedenunder som viser Seasonic yder 12 års garanti på deres produkt. Udover det kan vi se den har 80 PLUS Titanium certificering.\nPrime fanless TX-700 kommer med en 80 PLUS Titaniums certificering, og blæserløs design, som gør du aldrig vil komme til at høre støj fra en blæser som køre fra strømforsyningen. Alligevel har du stadig nok ydelse til at forsyne selv et større projekt og strømforsyningen understøtter også flere grafikkort på samme tid.\nMed Seasonic Prime fanless TX-700 får vi alle de nødvendige kabler med. Det store 24-pin kommer i sleeved design, hvor resten er sort tynde plastik. Kablerne har en længde fra 300mm til 860mm, hvilket giver masser af længde til at trække rundt i kabinettet.\nStrømforsyningen er fuld modulær, så du bestemmer selv hvor mange kabler du ønsker at tilslutte og har behov for. Da strømforsyningen har et meget åbent design for sin manglende blæser, er stikkene blevet placeret strategisk for at fylde mindst muligt.\nSeasonic Prime fanless TX-700 gør brug af Seasonics egen micro tolerance load regulation, hvilket gør den har mindre en 0,5% voltage tab på sine primære rails.\nPrime fanless TX-700 gør brug af en passiv køleløsning, som er baseret på varmeafledning. Det gør også at strømforsyningen i sig selv bruger mindre strøm, da den ikke skal forsyne sin egen blæser. Du vil derfor få lavere strømforbrug og mindre støj.\nSeasonic oplyser via Cybernetics en effektivitet på: 90% ved 10% ydelse, 93% ved 20% ydelse, 94% ved 50% ydelse og 93% ved 100% ydelse.\nPrime fanless TX-700 fra Seasonic har et prisskilt på 1642,- DKK.\nØnsker du at finde flere oplysninger omkring Prime fanless TX-700 fra Seasonic, kan du klikke på banneret ovenover.\nHvorfor skal man vælge Seasonic Prime fanless TX-700\n80 PLUS Titanium certificering for optimeret strømforbrug og reduceret varmegenerering\nSeasonic Micro Tolerance Load Regulation\nUnderstøtter stadig multi-GPU


7. Godkendelse af foreninger, der søger tilskud maj - december 2019 (2019-0071122)\nBilag 1. Foreninger, der søger tilskud maj-december 2019.\nFolkeoplysningsudvalget skal tage stilling til ansøgninger om medlems- og lokaletilskud.\nat Folkeoplysningsudvalget godkender medlemstilskud til to godkendte foreninger for 1. januar - 31. december 2019, jf. bilag 1,\nat Folkeoplysningsudvalget godkender lokaletilskud for tre godkendte foreninger for perioden 1. januar - 31. december 2019, jf. bilag 1,\nat Folkeoplysningsudvalget godkender medlemstilskud for to godkendte foreninger, hvoraf den ene er lokaleforening, der nu søger tilskud for perioden 1. marts - 31. december 2019, jf. bilag 1,\nat Folkeoplysningsudvalget godkender medlemstilskud for én ny forening for perioden 1. maj - 31. december 2019, jf. bilag 1,\nat Folkeoplysningsudvalget giver afslag på øget medlemstilskud på baggrund af forhøjet medlemstal for én godkendt forening, jf. bilag 1, og\nat Folkeoplysningsudvalget giver afslag på lokaletilskud til én godkendt forening, jf. bilag 1.\nTo godkendte foreninger har søgt medlemstilskud for hele 2019 rettidigt, men ansøgningerne indgik ikke i bevillingssagen på Folkeoplysningsudvalgets møde den 3. december 2019.\nDet samme gør sig gældende for tre godkendte foreninger, der rettidigt har søgt lokaletilskud for 2019.\nTo godkendte foreninger søger nu medlemstilskud for perioden 1. marts - 31. december 2019. Den ene har indtil nu kun været godkendt som lokaleforening. Der var søgt rettidigt til fristen for perioden, men ansøgningerne kunne ikke nå at indgå i indstillingen til Folkeoplysningsudvalgets møde den 5. februar 2019.\nEn ny forening søger om godkendelse og medlemstilskud for perioden 1. maj - 31. december 2019.\nEn godkendt forening har 3. januar 2019 søgt om forhøjelse af antal medlemmer under 25 år som følge af medlemsfremgang fra 106 til 262 i aldersgruppen. Jf. retningslinjernes pkt. 4.2 skal dokumentation for medlemsfremgang på mindst 10 % og mindst 30 medlemmer ske senest 1. juni året forinden.\nEn godkendt forening indstilles til afslag på ansøgning om lokaletilskud som følge af flytning af foreningens klubhus / kontor. I forbindelse med omlægning af socialpsykiatrien mistede foreningen klubhus / kontor i Hørsholmgade 20 og har nu fået tilbud om leje af lokale i Grøndal MultiCenter. Foreningen kan stadig benytte faciliteter i Hørsholmgade til aktiviteter.\nTo godkendte foreninger har søgt medlemstilskud for hele 2019 og indstilles til godkendelse.\nTre godkendte foreninger har søgt lokaletilskud for hele 2019 og indstilles til godkendelse.\nTo godkendte foreninger søger nu medlemstilskud for perioden 1. marts - december 2019 og indstilles til godkendelse. Der vil dog efterfølgende være kontakt med den ene forening i forhold til medlemmernes deltagelse i kontinuerligere aktiviteter, såfremt foreningens ansøgninger om faciliteter fra efteråret 2019 ikke imødekommes.\nÉn ny forening søger om godkendelse og medlemstilskud for perioden 1. maj -31. december 2019 og indstilles til godkendelse.\nÉn godkendt forening har søgt om forhøjelse af dens medlemstal og dermed øget medlemstilskud for 2019 som følge af en stor medlemsfremgang i 2. halvår 2018. Medlemsfremgangen skal dokumenteres senest ved ansøgning 1. juni året inden og indstilles derfor til afslag.\nEn godkendt forening har søgt om lokaletilskud til klubhus / kontor i Grøndal MultiCenter og indstilles til afslag. Dels fordi der ikke ydes lokaletilskud til kommunale bygninger, og dels fordi der ikke er tale om aktivitetslokaler.\nIndstilling på møde i februar\nIndstilling på møde i april\nRest for lokaletilskud inkl. hyttetilskud i kr.\nMedlemstilskuddene vil blive udbetalt i to rater, når de enkelte foreninger har bekræftet, at de har facilitetstider til rådighed til deres aktiviteter, og tilskudsbetingelserne er tiltrådt.\nUdvalget udsatte beslutningen vedr. indstillingens 5. at-punkt med henblik på at belyse problemstillingen yderligere.\nUdvalget ønskede, at forvaltningen ser på mulighederne for, hvordan foreninger, der overtager lukkede foreningers medlemmer, kan kompenseres, og på hvilke ændringer af Retningslinjer for støtte til folkeoplysning i København det eventuelt kræver.\nMed denne bemærkning blev indstillingen godkendt.


Messerschmidt amok i lydfil: Vermund er en 'led kælling' – Ekstra Bladet\n14. jan. 2022 kl. 11:26\nMesserschmidt amok i lydfil: Vermund er en 'led kælling'\nMaskefald: Lydfil fra internt DF-møde afslører Morten Messerschmidts skyggeside, hvor han kalder Nye Borgerliges formand, Pernille Vermund, for en 'led kælling' og 'gimpen' - med tydelig opbakning fra en ilter Pia Kjærsgaard. Hør den her\nMorten Messerschmidt holdt sig ikke tilbage på et internt DF-møde, da han skulle beskrive Pernille Vermund (NB). Her ses han på et møde, hvor de begge er til stede. Foto: Martin Sylvest\nAf Kristian B. Larsen, James Kristoffer Miles, Jonas Sahl, Per Mathissen\nDF's formandskandidat Morten Messerschmidt og partimoder Pia Kjærsgaard viser mørke skyggesider på en hidtil ukendt hemmelig optagelse.\nEkstra Bladet er i besiddelse af en lydfil fra et gruppemøde i Dansk Folkeparti, hvor den potentielt kommende ledelse i partiet helt uden filter går verbalt bersærk over Nye Borgerliges formand.\nHør de hemmelige optagelser her.\nPernille Vermund er ifølge Morten Messerschmidt en 'førsteklasses led kælling' og får prædikatet 'gimpen fra Helsingør' hægtet på sig under mødet, der blev lydoptaget 8. oktober 2019.\nTilbage i 2017 sagde Morten Messerschmidt ellers til avisen.dk, at Pernille Vermund var en sympatisk person.\nPia K.: 'Dum som et bræt'\nDen tidligere formand for Folketinget og partistifteren, Pia Kjærsgaard, skal have en plads i DF-ledelsen, hvis Morten Messerschmidt vinder formandsvalget 23. januar.\nMen det er ikke just den finere etikette, der skinner igennem på gruppemødet. Også Kjærsgaard går frådende til angreb på Nye Borgerliges formand samt profilen Mette Thiesen.\nIfølge Messerschmidts udfald mod Vermund er det særligt hendes adfærd i Folketingssalen, som er 'indladende' og - tilsyneladende - sammenligneligt med et middelalder-slyngvåben, der blev brugt til at belejre fjender med. Her ses de under en debat i 2020. Foto: Aleksander Klug\nUd over gentagne gange at give Morten Messerschmidt fuldstændig ret i hans spydigheder kalder partistifteren Pernille Vermund for 'falsk som en slange'. Nye Borgerliges Mette Thiesen er - ifølge Pia Kjærsgaard på lydfilen - 'dum som et bræt' og 'virkelig, virkelig dum'.\nEkstra Bladet har foreholdt Morten Messerschmidt og Pia Kjærsgaards udtalelser for Pernille Vermund og Mette Thiesen. Ingen af de to politikere fra Nye Borgerlige ønsker dog at udtale sig.\nHemmelig lydfil: Det sagde de på gruppemødet\nUddrag af Dansk Folkepartis gruppemøde 8. oktober 2019:\nMorten Messerschmidt: - Der er en ting, som jeg tror, vi skal være enormt opmærksomme på i relation til borgerlig blok, og det er altså Pernille Vermund.\n- Jeg vil sige det på den måde, at hun er enormt indladende. Man kan se dernede, at hun krammer rundt i salen - selv statsministeren. Det er nærmest onager-agtigt (middelalder-slyngvåben, red.).\n- Men så ser jeg, hun har en klumme i Ekstra Bladet, hvor hun prøver at slå et fuldstændig kunstigt misforhold op mellem dig (Kristian Thulesen Dahl, red.) og Pia i forhold til klimapolitikken. Hun siger, at Pia er jo den, der ser klimatosser alle vegne. Og nu er Kristian, jeg og andre kapituleret overfor Pias ædruelige og fornuftige linje.\n- Altså, hun er en førsteklasses led kælling!\nPia Kjærsgaard: - Ja, det er fuldstændig rigtigt!\nMesserschmidt: - Og det må vi aldrig nogensinde glemme.\n- Jeg synes bare, det er vigtigt, vi hele tiden holder os for øje, at hvis der er nogen, der er villige …\nPia Kjærsgaard: - Falske!\nMesserschmidt: … til at gamble hele det borgerlige sammenhold for sin egen lille profit, så er det altså hende gimpen fra Helsingør.\nPia K: Fuldstændig rigtigt!... Snekkersten.\nMesserschmidt: Jeg bliver bare så rasende, når jeg ser det, fordi vi andre prøver at få en reel opposition over for de røde stablet på benene, og så kommer der sådan noget pjat der.\nUkendt kvindelig DF'er: Jamen hun er en kost.\nUkendt mandlig DF'er: En kost, he, he\nPia Kjærsgaard: - Det er irriterende, fordi hun udnytter enhver chance, og der er jo faktisk kun hende (Pernille Vermund, red.).\n- Jeg har længe undret mig over, at Mette Thiesen ikke var mere med. Der er trods alt to kvinder. Og når man i min alder har kendt kvinder gennem temmelig mange år, har man tænk: 'Bliver hun ikke snart sur, hende der Mette Thiesen?'\n- Indtil jeg så debatten mellem Marie (Krarup, red.) og Mette Thiesen - så gik det op for mig, at hun er jo dum som et bræt. Virkelig, virkelig dum. Jeg har da aldrig oplevet noget lignende. Det var så amatøragtigt. Dumt. Idiotisk. Det er virkelig bekymrende, at hun er skolelærer. Det er grotesk, simpelthen. Virkelig grotesk. Men det er hun jo så.\n- Hun er falsk som en slange (om Vermund, red.).\nTulle vil ignorere\nSnakken om Nye Borgerlige og Pernille Vermund handler om, hvorvidt Dansk Folkeparti skal ignorere konkurrenten på højrefløjen eller gå til angreb.\nKristian Thulesen Dahl optræder også på lydfilen, men han holder igen med spydighederne og når aldrig op i samme grovhed som Morten Messerschmidt og Pia Kjærsgaard.\n- Hvis vi går i rette med hende, får hun en debat ud af det, og så bliver hun synlig, siger daværende DF-formand Kristian Thulesen Dahl.\nDer er ikke første gang, at Morten Messerschmidt taler grimt og nedladende om en kvinde, som han er uenig med.\nMest kendt er episoden, da han sværtede sin daværende partifælle Rikke Karlsson til i flere medier, da hun slog alarm om forholdene i EU omkring Meld og Feld.\nMorten Messerschmidt kaldte i samme periode DF's tidligere medlem af Europa-Parlamentet Anna Rosbach en 'en lille, forskruet pige.'\nMorten Messerschmidt beklagede senere kommentarerne, der var 'røget en finke af panden', måtte man forstå.\nI en skriftlig kommentar udtaler Morten Messerschmidt om lydfilen:\n'Tonen kan være hård på Christiansborg. Bare tænk på de sms'er, der er blevet oplæst i minkkommissionen! Jeg tør slet ikke tænke på, hvad der mon bliver sagt om mig på andre partiers lukkede møder. Men det har altså intet med køn at gøre. Du mistror vel heller ikke Barbara Bertelsen for at være imod mænd, fordi hun skriver grimme sms'er om mandlige ministre?'\nI en sms til Ekstra Bladet skriver Pia Kjærsgaard, at hun 'ikke vil kommentere en lydfil fra et lukket gruppemøde'.\nLyt til Ekstra Bladets politiske podcast Ingen kommentarer herunder eller i din podcastapp