13 uundværlige tips til et godt onenightstand | Woman.dk\nDet kan være såååå godt – og såååå skidt. Se, hvordan du sikrer dig, det bliver det første\n3. september 2015 af Sara Møller Christensen\n1. Du skal aldrig gøre det i håbet om, at han bliver din kæreste! Så er et onenightstand sjældent den rigtige vej, og du ender i stedet med at blive skuffet og såret. Gør det, hvis du har lyst til sex – og intet andet.\n2. Gå efter fysisk tiltrækkelse, når du vælger dit bytte. Det kan godt være, det ikke var ham, du ville tage med hjem til dine forældre, men det har du (forhåbentlig) heller ikke tænkt dig.\n3. Tag ikke med en fremmed hjem, medmindre du giver en veninde besked om, hvor du er. Hellere være på den sikre side – og det kan være nemmere at styre situationen hjemme hos dig.\n4. Hav en udvej klar til næste morgen. Sig allerede om aftenen, at du har en tidlig aftale dagen efter. Så kan det være lettere at få verfet en tungtsovende mand ud – eller at smutte selv.\n5. Tag dine egne kondomer med i tasken. Hvis du kan mærke, at du har lyst til noget frækt den aften, så gør som spejderne: Vær beredt!\n6. Bliv ikke til morgenmad. Chancen for, at det bliver akavet mellem jer, er så meget større, hvis I skal sidde og smalltalke over cornflakes.\n7. Prøv noget nyt. Det allerbedste ved onenightstands er, at du ikke behøver se manden igen, hvis du ikke har lyst. Benyt chancen til at kaste dig ud i en ny stilling eller noget dirty talk, som du ville tøve med at fyre af sammen med en kæreste. Så kan du jo se, hvordan det spiller.\nDet tænker mænd om en dominerende kvinde i sengen\n8. Følg din mavefornemmelse. Det er aldrig for sent at bakke ud, så hvis du pludselig ikke føler for det længere, skal du sige stop. Stol på, at du selv ved, hvad der er bedst for dig – og lad dig ikke overtale til andet.\n9. Lad være med at drikke dig plørefuld. Og styr uden om ham den snøvlende i baren, der knap kan stå selv. Det er der ingen af jer, der får noget ud af.\nTest dig selv: Hvilken fuldetype er du?\n10. Det er okay at putte og nusse. Du har allerede gjort noget af det mest intime, du kan gøre med en mand, så hvis I begge har lyst til at ligge i ske bagefter, skal I da gøre det!\n11. Du skal aldrig gøre det for at få bekræftelse. Der findes andre og sundere måder at pleje dit selvværd på, og generelt skal du aldrig have onenightstands, hvis du i forvejen føler dig sårbar. Gør det, når du føler dig sexet og ovenpå – ikke for at komme til at føle dig sexet og ovenpå.\n12. Du skal aldrig gøre det for at få hævn over din eks. Ville du selv have det fedt med at blive brugt på den måde?\n10 beslutninger, der kun er gode, når du er fuld\n13. Du skal ikke skrive til ham bagefter – eller forvente, at han gør det. I ordet onenightstand ligger, at det var en engangsforestilling, så hvis du absolut vil skrive noget, så lad det være ‘tak for i går – det var sjovt’, og stop der.


Spil og vind i Gunslinger Reloaded - Tivoli Casino\nSkyd dig til den store gevinst med den skarpladt revolver\nLad din samvittighed blive derhjemme, for nu går det løs – og hvis du ikke træder i karakter… så gør dine modstandere det. I spillemaskinen Gunslinger Reloaded skal du reagere hurtigt og skjule dine svagheder - så du kan forlade spillet med lommerne fulde.\nSetup’et er en forladt støvet western by, hvor solen bager, og vinden fyger. Den intense spilleautomat kombinerer alt det fede ved det vilde vesten - berygtede banditter, glimtende guldmønter og kønne kvinder. De byder dig velkommen i et imponerende spilunivers med masser af grafiske finesser. Du skal gamble med pokerchips, skyde whiskyflasker og gå i direkte skudduel med ægte forbrydere. Du får absolut smæk for skillingen i dette online casinospil.\nSom om ovenstående ikke var nok, kan du tage dine høretelefoner på og lade det impulsive lydbillede underholde dig. Her skaber banjo og strygere den helt rigtige westernstemning, og når spillet starter, bliver musikken vildere, og den kombineres med hestevrinsken, pistolskud og det der er værre. Kan du mærke pulsen stige? Du er bogstavelig talt havnet midt i det autentiske vilde vesten.\nLøb med den store gevinst\nInden du starter spillet, skal du lære spilleautomatens vigtigste symboler og kombinationer at kende. På den måde øger du dine vinderchancer mest muligt.\nSpillet har 5 roterende hjul, som ved mange forskellige kombinationer udløser spændende features og gevinster. Gunslinger Reloaded har dusørjægeren som wild symbolet, og det eftertragtede scatter symbol er karakteriseret ved whiskyflasken. Wild symbolet fungerer som en slags joker og kan indgå i alle kombinationer. Lander der 3 whiskyflasker i de midterste hjul på 2, 3 og 4, aktiverer det free spin mode - en særlig gevinstrunde. Her skal du skyde flasker og spille med dobbelte vinderchancer. Du kan ovenikøbet vinde op til 25 Gratis Chancer.\nFår du 3 wanted-posters på hjul 1, 2 og 3, aktiverer det Bounty Hunt mode. Her skal du vælge én blandt tre hårdt udseende banditter at konkurrere imod. I flot slowmotion-grafik skal du skyde flasker, knive og dynamit, som bliver kastet imod dig af den aggressive modstander. Det hele ender i en intens skydeduel. Her er det vigtigt med trænede reflekser og hurtig reaktionsevne.\nBanditterne er rangeret efter, hvor farlige de er. Fra venstre mod højre stiger deres berygtede omdømme, og jo farligere en dusørjæger, jo større en gevinst kan du vinde.\nGunslinger Reloaded har selvfølgelig den mest eftertragtede præmie på spil. Den progressive jackpot, der vokser og vokser, til nogen er heldige og løber med præmien. Skal det være dig, som løber med den helt store præmie, skal du lægge dig i selen. Find dit pokerface frem, og saml kortene ind til den sjældne Royal Straight Flush. Når du har samlet alle kort, udløser det Shoot The Cards mode, hvor du kan skyde dig til jackpotten. Jo højere en indsats du lægger, jo højere chance har du for at vinde. Du vinder jackpotten, hvis alle kortene har en sherifstjerne!\nDu vælger dine bets ved hjælp af bet-knapperne nederst på maskinen. Klik op eller ned for at ændre dit bet. For at starte en runde skal du klikke på spin, men du kan også bruge mellemrums-tasten eller slå autospin-funktionen til.\nSådan får du velkomstbonus og Gratis Chancer\nHer hos Tivoli Casino kan du både spille Gunslinger Reloaded for sjov og for penge. Derfor kan du sagtens starte med et par prøverunder, hvor du lærer universet at kende. Du skal bare finde ud af, hvor meget du vil satse og ellers bare gå i gang med at spille.\nMed Gunslinger Reloaded hos Tivoli Casino kan du spille når som helst, hvor som helst. Uanset om du er på farten eller ligger hjemme på sofaen, kan du spille på denne underholdende spillemaskine. Tivoli Casino udbyder nemlig, udover på computer, alle deres spil på både mobil og tablet. På den måde kan du spille, lige når det passer dig.\nEt sidste råd, inden du trykker patronerne i hylsteret; træk vejret dybt. For du skal være hurtig på aftrækkeren, når banditterne står i kø for at udfordre dig. Og i det vilde vesten ved man aldrig, hvem der venter rundt om hjørnet. Sign dig op hos Tivoli Casino i dag og prøv Gunslinger Reloaded.


Find Iphone i iPhone - 6 - Aalborg - Køb brugt på DBA\niPhone 6, 16 GB, hvid, Defekt, Skal have skiftet batteri. Se hele annoncen\n23. jul 929 kr.\niPhone 6, GB 64, hvid, Okay stand. Apple iPhone 6 64GB Hvid/Guld 2 års garanti, 14 dages fortrydelsesret. Levering: 1-3 hverdage. Køb brugt hos Blue City - med den samme sikkerhed, som når du køber nyt. ✓ Hos Blue City får du 2 års garanti ✓ Hos Blue City får du 14 dages fortrydelsesret. Hos Blue City har vi høje standarder, til de produkter vi sælger: • Alle produkter, vi sælger, er fuldt funktionsdygtige • Alle produkter har gennemgået en grundig test • Eventuelle fejl og mangler... Se hele annoncen\niPhone 6, 64 GB, grå, God, iPhone 6, 64 GB i rigtig god stand. Har lige fået ny skærm (stadig plastik på) Lader medfølger IKKE Bliver nulstillet. Køber betaler fragt. Batteritilstand: 91% Se hele annoncen


Forskellige spørgsmål vedrørende arbejdsløshedslovgivningen inden for søfartens område - PDF\nForskellige spørgsmål vedrørende arbejdsløshedslovgivningen inden for søfartens område\nDownload "Forskellige spørgsmål vedrørende arbejdsløshedslovgivningen inden for søfartens område"\n1 BETÆNKNING om Forskellige spørgsmål vedrørende arbejdsløshedslovgivningen inden for søfartens område Afgivet af et af arbejdsministeren i 1969 nedsat udvalg BETÆNKNING NR\n3 Indholdsfortegnelse I. 1. rapport vedrørende adgangen til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet. 1. Udvalgets nedsættelse m.v 5 2. Den nuværende adgang til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet 5 3. De norske og svenske ordninger vedrørende udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til søfolk i udlandet 6 4. Om behovet for oprettelse af udlandssteder i Bangkok og Manila 6 5. Udvalgets synspunkter 7 6. Udvalgets indstilling 9 II. 2. rapport vedrørende den fremtidige tilrettelæggelse af arbejdsformidling og ledighedskontrol inden for søfartens område. 1. Udvalgets kommissorium m.v Den nuværende ordning for så vidt angår arbejdsanvisning, forhyring og mønstring Tørnsystemet Den nuværende ordning for så vidt angår ledighedskontrol Ledigheden inden for søkassernes område Sømandsformidlingen i Norge Sømandsformidlingen i Sverige Internationale konventioner af betydning for den fremtidige tilrettelæggelse af sømandsformidlingen Ressortfordelingen mellem handelsministeriet og arbejdsministeriet med hensyn til mønstringskontorerne og forhyringskontorerne Udvalgets synspunkter Udvalgets forslag 25 BILAG Til 1. rapport. 1. Oplysninger om virksomheden i udlandsafdelingerne Oplysninger om ledighed og ordretilgang inden for Sømændenes Arbejdsløshedskasse Kortfattet redegørelse om de norske bestemmelser vedrørende understøttelsesudbetaling i udlandet Do. vedrørende de svenske bestemmelser Notat fra Danmarks Rederiforening om udbetaling af understøttelse i udlandet Oversigt over af- og påmønstringer i visse havne 35 side\n4 side 7. Skrivelse af fra Søfyrbødernes Forbund 36 7a. Skrivelse af fra Søfyrbødernes Forbund 36 7b. Do 37 7c. Skrivelse af fra Handelsflådens Velfærdsråd 37 7d. Skrivelse af fra The International Seafarers' Center of Manila Inc Skirvelse af fra Sømændenes Forbund 39 8a. Stempelregler 40 8b. Skrivelse af fra Sømændenes Arbejdsløshedskasse 41 8c. Skrivelse af fra samme 41 Til 2. rapport. 1. Oversigt over det af udvalget benyttede materiale Stempelregler Beskrivelse af tørnsystemet i Sverige Arbejdsformidlingschef Lauge R. Kallestrups undersøgelse af den nuværende mønstrings- og forhyringsordning samt af forskellige forhold vedrørende arbejdsstyrken Uddrag af norsk betækning af om mønstring, forhyring og registrering af sømænd vedrørende forhyringen uden for riget Uddrag af samme betænkning vedrørende begreberne»påmønstring«,»ommønstring«og»afmønstring«62 7. Uddrag af samme betænkning vedrørende udvalgets generelle vurdering af formidling og mønstring 66\n5 I. 1. rapport vedrørende adgangen til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet 1. Udvalgets nedsættelse m.v. Under den 31. marts 1969 besluttede arbejdsministeriet at nedsætte et udvalg, der fik til opgave inden 1. september 1970 at fremkomme med: forslag til den praktiske tilrettelæggelse af arbejdsanvisning og arbejdsløshedskontrol for søfartens område, vurdering af spørgsmålet om, hvorvidt ressortfordelingen mellem handelsministeriet og arbejdsministeriet med hensyn til mønstringskontorerne og forhyringskontorerne eventuelt bør ændres, og vurdering af mulighederne for at udvide adgangen til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet. I udvalgets kommissorium blev det endvidere pålagt udvalget at overveje at udtage spørgsmålet om udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse i udlandet til særskilt og forlods behandling. Udvalget fik følgende sammensætning: Arbejdsdirektør H. Borreschmidt, arbejdsdirektoratet, formand. Udpeget af Sømændenes Arbejdsløshedskasse: Forbundsformand Preben Møller Hansen, Sømændenes Forbund i Danmark. Udpeget af Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasse og Sø-Restaurationens Arbejdsløshedskasse: Forbundsformand Svend Fønsskov, Søfyrbødernes Forbund. Udpeget af Danmarks Rederiforening, Rederiforeningen for mindre skibe og Rederiforeningen af 1895: Underdirektør R. Thøgersen, A/S Det Østasiatiske Komp. Underdirektør K.W. Linnemann, Danmarks Rederiforening. Udpeget af handelsministeriet: Eksp.sekr. Sven Lunddahl, handelsministeriet. Udpeget af udenrigsministeriet: Kontorchef E. Krog-Meyer, udenrigsministeriet. Udpeget af arbejdsministeriet: Kontorchef Lauge R. Kallestrup, arbejdsformidlingskontoret i København Eksp.sekr. H. Holm, arbejdsministeriet. Udpeget af arbejdsdirektoratet: Kontorchef Annemarie Koch, arbejdsdirektoratet og Fuldmægtig Inge Herluf, arbejdsdirektoratet (sekretær). Udvalget har indtil afgivelsen af nærværende rapport afholdt 5 møder, i hvilke i overvejende grad spørgsmålet i forbindelse med udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse i udlandet har været til behandling. 2. Den nuværende adgang til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet I tiden fra 1955 til 1968 er der af arbejdsdirektoratet godkendt oprettet kontrol- og udbetalingssteder i Antwerpen, New York, Genua, Rotterdam og Kobe. Godkendelsen er meddelt på betingelse af, at der kun kan udbetales understøttelse til ledige medlemmer af vedkommende arbejdsløshedskasse(r), som er danske statsborgere, eller som er fast bosiddende i Danmark, at de pågældende ledige skal være tilmeldt arbejdsformidlingskontoret i København, at hovedkontoret (arbejdsløshedskassen) skal af- 5\n6 kontrollere samtlige indsendte kvitteringer, inden der sendes penge til udbetaling, at ordningens bestyrer ikke må ligge inde med flere penge, end han skal bruge til udbetaling af de indsendte kvitteringers pålydende, at der højst må opholde sig ialt 30 danske sømænd og søfyrbødere på det pågældende sted, at direktoratet har godkendt den person, som skal udøve kontrollen og understøttelsesudbetalingen, og at samtlige administrationsudgifter ved ordningen afholdes af vedkommende forbund. Samtlige de nævnte steder er godkendt som udbetalingssteder for Sømændenes Arbejdsløshedskasse. Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasse har nu kun udbetalingssteder i New York, Kobe og Rotterdam, idet det tidligere udbetalingssted i Antwerpen er nedlagt. Vedrørende betingelserne for udbetaling af understøttelse samt understøttelsens beløb gælder de samme regler som for søfolk, der bliver ledige i Danmark. Også kontrollen og anvisningen er principielt tilrettelagt på samme måde som i Danmark. Til belysning af virksomheden ved de nuværende udlandssteder er der fra Sømændenes Arbejdsløshedskasse meddelt følgende oplysninger om det gennemsnitlige antal udmønstringer af sømænd og det gennemsnitlige antal ledige sømænd: Udmønstringer pr. måned: Ledige pr. måned: Kobe om vinteren, 12 om sommeren New York om vinteren, 30 om sommeren Antwerpen Genua 1 4 Rotterdam 3 10 Endvidere har Sømændenes Arbejdsløshedskasse til brug for udvalget indhentet oplysninger om antallet af ledigmeldte sømænd, antal understøttede dage og antal bestilte og besatte hyrer for hvert af de nævnte udlandssteder i en 4 ugers periode i november-december Disse oplysninger, der er gengivet i vedlagte bilag 1, viser for alle udlandsstedernes vedkommende, at antallet af de hertil tilmeldte ledige sømænd i nævnte periode langt oversteg det antal hyrer, der i samme tidsrum blev etableret fra udlandsstederne. Det samme forhold mellem antallet af ledigmeldte sømænd og antallet af bestilte og besatte hyrer synes imidlertid - i nævnte periode - at gøre sig gældende inden for hele kassens område, hvad enten man ser på forholdens i København, i provinsen eller på udlandsstederne, jfr. de i bilag 2 indeholdte oplysninger. 3. De norske og svenske ordninger vedrørende udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til søfolk i udlandet, jfr. bilag 3 og 4 Norge og Sverige har begge betydeligt større handelsflåder end Danmark. Norge har således et påmønstret mandskab på mand mod Danmarks De to lande har derfor også et væsentligt mere udbygget net af havnekonsulater med udsendte medarbejdere. Norge har således 25 udsendte generalkonsuler mod 9 danske. Norge har udbetalingssteder for arbejdsløshedsunderstøttelse i 13 havne i udlandet, Sverige i 9 havne. Ligesom Danmark har Norge og Sverige udbetalingssteder i Antwerpen, Rotterdam, Genua og New York. 4. Sømændenes Arbejdsløshedskasse har søgt om tilladelse til yderligere at foretage udbetaling af understøttelse i Bangkok og Manila Om behovet for oprettelse af udlandssteder i Bangkok og Manila hvor Norge og Sverige ikke har udbetalingssteder - har udvalget søgt at fremskaffe et talmateriale til belysning af dette behov, dels udfra det synspunkt, at behovet må ses ud fra betydningen for skibsfarten af, at der kan fås påmønstret danske søfolk i de pågældende havne, dels udfra hensynet til, at de ledige kan få udbetalt understøttelse i forbindelse med afmønstring de nævnte steder. På grundlag af oplysninger indhentet af Danmarks Rederiforening, jfr. bilag 5, og oplysninger, som udvalget har indsamlet, bl.a. materiale, der har været stillet til rådighed af sømandsskattekontoret, jfr. bilag 6, må antallet af påmønstringer og afmønstringer af danske søfolk i de nævnte havne skønnes at være af en størrelsesorden af årligt. Til supplering af disse tal har Sømændenes Arbejdsløshedskasse yderligere oplyst, at en udbygning af udlandsordningen med oprettelse af udbetalingssteder i de to nævnte havne må skønnes at ville medføre, at bl.a. en del af de søfolk, der for tiden melder sig ledige i Kobe, i stedet vil koncentrere sig de nævnte steder, ligesom der i øvrigt vil tilmelde sig søfolk, der for tiden bliver ledige i de nævnte havne efter 6\n7 kassens skøn gennemsnitligt pr. måned (maksimalt) 25 i Manila og 20 i Bangkok. I forbindelse med udvalgets arbejde har endelig Søfyrbødernes Forbund gennem velfærdssekretærerne i Bangkok og Manila søgt fremskaffet oplysninger om antal ledige motormænd og antal udbudte hyrer på danske skibe i de pågældende havne. Det fremgår af de fremsendte oplysninger, jfr. bilag 7, at der i Bangkok i 1969 var ca. 18 ledige søfyrbødere og ofte ret ringe hyremuligheder; i Manila var der i ledige søfyrbødere, og i samme periode blev der udbudt 25 hyrer på danske skibe og 15 på norske skibe. Det er ikke muligt for udvalget at fremlægge yderligere oplysninger til belysning af, i hvilket omfang oprettelse af udbetalingssteder i de nævnte havne vil være begrundet i et faktisk behov, dvs. dels med hensyn til i hvilket omfang der vil tilmelde sig ledige søfolk de nævnte steder, dels med hensyn til i hvilket omfang tilstedeværelsen af en sådan arbejdskraftreserve på de omhandlede steder vil medføre et øget antal udmønstringer fra disse. 5. Udvalgets synspunkter Der har ikke i udvalget kunnet opnås nogen enig indstilling med hensyn til spørgsmålet om adgangen til at oppebære arbejdsløshedsunderstøttelse i udlandet eller konkret om oprettelse af udbetalingssteder i Bangkok og Manila, ligesom der ikke har været enighed om de synspunkter, der bør lægges til grund for vurderingen af spørgsmålet. Formanden for Sømændenes Forbund har under udvalgets drøftelser gjort gældende, at målet må være det, at danske søfolk, der er ledige i udlandet, bliver sidestillet med danske søfolk, der er ledige i Danmark, og således får samme rettigheder i henhold til arbejdsløshedsloven som andre forsikrede, men at forbundets ønske dog foreløbigt er begrænset til en udvidelse af de hidtidige ordninger til at omfatte ledige sømænd i Manila og Bangkok - hvor Sømændenes Arbejdsløshedskasse som anført har ansøgt direktoratet om tilladelse til at oprette udbetalingssteder - samt i større havnebyer i USA. På steder, hvor der ikke er etableret udbetalingssteder, bør - efter forbundets opfattelse - afkontrollering af ledighed kunne ske gennem den danske udenrigstjeneste. Gennem videregivelsen af oplysninger om ledigheden til kassens afdeling i København og gennem kravet om, at de ledige står tilmeldt arbejdsformidlingskontoret i København, har arbejdsløshedskassen løbende overblik over, hvilke personer, der er ledige de pågældende steder, og kan sikre, dels at enhver mulighed for anvisning af hyre bliver forsøgt, dels at de gældende regler for udbetaling af understøttelse nøje overholdes. Det afgørende synspunkt i forbindelse med oprettelse af udlandssteder bør efter forbundsformandens opfattelse være det sociale, at arbejdsløshedsforsikrede sømænd under ledighed kan få udbetalt understøttelse, medens de afventer ny hyre. Forbundsformanden har dog i denne forbindelse givet udtryk for den opfattelse, at en ændring af den nuværende bestemmelse i sømandsloven om fri hjemrejse efter 12 måneders beskæftigelse - således at et væsentligt større antal af de ledige i udlandet kan få fri hjemrejse, f.eks. efter 6 måneders hyre - vil kunne medføre et mindsket behov for udlandssteder, hvorfor nogle af disse i så fald kunne overvejes nedlagt. Fra Danmarks Rederiforenings side er det med hensyn til spørgsmålet om udvidelse af adgangen til at få udbetalt understøttelse i udlandet, herunder spørgsmålet om oprettelse af udlandssteder i Bangkok og Manila, blevet anført, at det afgørende for en vurdering af, hvorvidt et udlandssted bør etableres, må være, om der fra skibsfartens side kan formodes at være et naturligt behov for, at der er søfolk placeret i den pågældende havn, dvs. om havnen er således beliggende på ruterne, at den er et naturligt sted for af- og påmønstringer. Det er på grundlag af de foreliggende oplysninger, jfr. herved bilag 5, Rederiforeningens bestemte opfattelse, at der intet sådant behov er i Manila og Bangkok - og efter Suez kanalens lukning ej heller i Genua. Ved oprettelse af udbetalingssteder i de pågældende havne, hvor beskæftigelsesmulighederne er ringe, skabes der nye kunstige arbejdsløshedsøer, og herved modvirkes de bestræbelser, der af samfundsmæssige hensyn bør gå i retning af at tilpasse den i forvejen for store arbejdsstyrke til erhvervets behov. Hertil kommer, at det af sociale grunde næppe kan være ønskeligt, at der netop i disse to havne med deres særlige milieu skabes økonomisk baggrund for, at danske søfolk i udvidet omfang kan opholde sig der gennem længere tid. Det er formentlig af de samme grunde, at 7\n8 Norge og Sverige ikke har udbetalingssteder i Østen i det hele taget. Årsagerne til, at søfolk bliver ledige i udenlandsk havn, kan være: al At afmønstringen sker som følge af sygdom. I så fald har den pågældende, foruden at han oppebærer sygehyre, ret til fri hjemrejse. a2 At en sømand har gjort tjeneste om bord i 12 måneder, jfr. herved sømandslovens 15, og afmønstrer for at holde sin ferie. Han vil ligeledes almindeligvis have ret til fri hjemrejse i medfør af sømandslovens 26. I begge disse tilfælde bør sømanden sendes hjem for efter enten sygdom eller ferie at blive omfattet af arbejdsformidlingen i Danmark. Det er sømandens eget anliggende, om han ikke måtte ønske at benytte sin hjemrejseret. b. Afmønstringen kan i visse tilfælde ske efter en tjenesteperiode, der er mindre end 12 mdr., men dog under forhold, hvor den pågældende må have et rimeligt krav på at oppebære arbejdsløshedsunderstøttelse. Afmønstringen kan f.eks. være motiveret i trivselsproblemer. I sådanne tilfælde bør den stedlige konsul i samråd med det nærmest liggende udbetalingssted for arbejdsløshedsunderstøttelse afgøre, om sømanden bør have økonomisk hjælp til at rejse til udbetalingsstedet for at søge hyre derfra. Skønnes det, at en ny hyre ikke kan fås dér indenfor en rimelig tid, og kan dette heller ikke ske i afmønstringshavnen, bør konsulen kunne foranledige ham sendt til Danmark. Hjemmel til afholdelse af rejseudgifter bør skaffes, hvis den ikke måtte være til stede i dag. Det bør selvsagt være en ufravigelig betingelse for at udgifterne dækkes af arbejdsformidlingen, at den pågældende kan godtgøre, at han har haft en i arbejdsløshedslovens forstand fyldestgørende grund til sin ledighed. c. Afmønstring kan også være foranlediget af, at den pågældende ikke er mødt om bord ved skibets afsejling (agterudsejling eller rømning). En sådan sømand har ikke ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, og hans eventuelle hjemrejse bør som hidtil ske for hans egen regning, eventuelt mod en refusionserklæring til konsulen. Skyldes agterudsejlinger forhold, som ikke kan lægges ham selv til last, finder den under pkt. b. foreslåede fremgangsmåde anvendelse. Det er endelig fra Rederiforeningens side gjort til en forudsætning for foreningens tilslutning til bevarelsen af de nuværende udbetalingssteder i udlandet - med undtagelse af Genua, der bør nedlægges - at det af Sømændenes Forbund i Danmark praktiserede tørnsystem ikke anvendes ved udbetalingsstederne i udlandet. Det må være således, at rederierne/ skibene, således som tilfældet er for arbejdsgivere i land, der benytter arbejdsformidlingen, kan få anvist bestemte navngivne personer. I modsat fald kan det forventes, at rederierne eller skibsførerne i mange tilfælde vil gå udenom udenlandsstederne, hvilket ikke kan være ønskeligt. Fra de øvrige udvalgsmedlemmers side har indstillingen uden at der har fundet nogen klar stillingtagen sted til spørgsmålet om oprettelse af udbetalingssteder i Manila og Bangkok - overvejende været den, at der næppe kan siges at foreligge noget uomtvisteligt behov for oprettelse af de omhandlede nye udbetalingssteder. Med hensyn til tørnsystemet har udenrigsministeriets og handelsministeriets repræsentant tilsluttet sig de af Rederiforeningen hævdede synspunkter vedrørende tørnsystemets anvendelse i udlandet. Fra Sømændenes Forbund har man imidlertid ikke ment at kunne acceptere nogen ordning, der ville medføre ændringer i tørnsystemets anvendelse, udfra den grundlæggende opfattelse, at dette system bedst sikrer alle beskæftigelse. Med hensyn til en eventuel medvirken fra udenrigstjenestens side til løsning af spørgsmål i forbindelse med understøttelsesudbetaling og arbejdsformidling i udlandet er det endelig af udenrigsministeriets repræsentant oplyst, at der ikke uden betydelige merudgifter til udsendt personale og kontorhold kan pålægges udenrigstjenesten sådanne nye funktioner. Man vil dog, som tidligere tilbudt, kunne påtage sig i visse havne på USA's vestkyst og i Japan at foretage blotte afstemplinger i forbindelse med indtruffen ledighed. Derimod vil en egentlig arbejdsløshedskontrol og den i forbindelse hermed foreskrevne arbejdsformidling ikke kunne gennemføres. Almindelig bistand til søfolk og skibe med formidling af hyretilbud har stedse været og vil fortsat blive ydet. For så vidt angår det af Danmarks Rederis\n9 forening i nærværende rapport fremsatte forslag om en praktisk løsning for søfolk, der af trivselsmæssige grunde afmønstrer før tiden, har udenrigsministeriets repræsentant udtalt, at man gerne ser en sådan nyordning gennemført, idet den skønnes at ville kunne betyde en lettelse af vilkårene for søfolk, der kommer i en sådan situation, og at ordningen derved vil lette udenrigstjenestens bistandsarbejde for søfolk i udlandet. En beskrivelse af de anvendte tørnsystemer er indeholdt i bilag Udvalgets indstilling Et mindretal bestående af forbundsformand Preben Møller Hansen og forbundsformand Svend Fønsskov går ind for, at der meddeles Sømændenes Arbejdsløshedskasse tilladelse til oprettelse af udbetalingssteder i Manila og Bangkok, eventuelt på forsøgsbasis. Samtidig bevares de nu godkendte udbetalingssteder, eventuelt med undtagelse af udbetalingsstedet i Genua. Et mindretal bestående af underdirektør K. W. Linnemann og underdirektør R. Thøgersen finder, at de nuværende udbetalingssteder kan opretholdes - med undtagelse af udbetalingsstedet i Genua - under forudsætning af, at der finder begrænsninger sted i tørnsystemets anvendelse. Dette mindretal kan ikke gå ind for oprettelse af yderligere udbetalingssteder. Et mindretal bestående af formanden, udenrigsministeriets, handelsministeriets og arbejdsdirektoratets repræsentanter er af den opfattelse, at spørgsmålet om oprettelse af udlandssteder må anskues udfra det synspunkt, at udlandet er en naturlig og fra alle sider ønskelig del af danske søfolks geografiske arbejdsmarked. Ud fra denne betragtning vil det principielt være rimeligt, at der i passende og særligt påkrævet omfang ved indtræffende ledighed i udlandet kan tilbydes den ledige samme bistand som i Danmark i form af anvisning af nyt arbejde eller, i fald dette ikke kan ske umiddelbart, i form af arbejdsløshedsunderstøttelse i ledighedsperioden. For så vidt angår udøvelsen af arbejdsanvisning i udlandet, medfører denne betragtning, at etableringen af udlandssteder må ses i forbindelse med tilstedeværelsen af rimelige anvisningsmuligheder fra sådanne steder. a. Med hensyn til bistanden i form af arbejdsanvisning finder disse udvalgsmedlemmer - også ud fra hensynet til de arbejdssøgende - at det er vigtigt, at der fra udlandsstederne kan ydes rederierne en sådan service, at rederierne i videst muligt omfang benytter disse steder i forbindelse med opståede behov for arbejdskraft. Denne service må derfor - således som det også er tilfældet inden for den svenske søfartsformidling, såvel i Sverige som i udlandet - indebære, at arbejdsformidlingens grundprincip om, at der skal søges skaffet arbejdsgiveren den bedst mulige arbejdskraft og den arbejdssøgende et for ham passende arbejde, søges efterlevet. Følgelig findes bl.a. tørnordningen at måtte modificeres således, at den ikke er til hinder for, at arbejdsgivere får anvist bestemte, navngivne personer, som de ønsker at tilbyde ansættelse. b. Med hensyn til bistanden i form af udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse i forbindelse med indtrædende ledighed i udlandet finder disse udvalgsmedlemmer, at sådan udbetaling i princippet bør kunne ske til ledige søfolk, der opholder sig på de steder i udlandet, hvor de forannævnte anvisningsmæssige forudsætninger er opfyldt; det kunne i denne forbindelse overvejes, hvorvidt der bør søges fastsat en særlig frist for, hvor længe ledige søfolk skal kunne oppebære understøttelse i udlandet. For så vidt angår ledige søfolk, der opholder sig på andre steder i udlandet end foran nævnt, finder man ikke, at der bør skabes adgang for udbetaling af understøttelse til de pågældende under opholdet i udlandet, men at der snarere bør tilstræbes gennemført lempeligere regler for fri hjemrejse til Danmark. c. Hvad særligt angår oprettelsen af udbetalingssteder i Bangok og Manila som ansøgt af Sømændenes Arbejdsløshedskasse finder disse udvalgsmedlemmer efter alt foreliggende at kunne indstille, at der på forsøgsbasis godkendes oprettet udbetalingssteder i Bangkok og Manila, foreløbigt begrænset til den 1. september 1971, til hvilket tidspunkt den nuværende anvisningsmæssige særordning vedrørende søfolk indtil videre er gældende. Samtidig indstiller man, at det nuværende udbetalingssted i Genua nedlægges. Det forudsættes herved, at der i forsøgsperio- 9\n10 den indsamles oplysninger om den virksomhed, der finder sted fra de omhandlede udbetalingssteder, således at der, inden perioden udløber, kan fremlægges et materiale til belysning af det behov, der måtte være for en videreførelse af ordningen, herunder anvisningsmulighederne fra de omhandlede steder. Disse tilladelser bør meddeles på samme vilkår som gældende for de nuværende udbetalingssteder, dog på betingelse af, at tørnsystemet under denne forsøgsordning modificeres således, at det ikke er til hinder for, at rederierne fra de 2 omhandlede udlandssteder kan få anvist bestemte, navngivne personer, som de ønsker at tilbyde ansættelse. Et mindretal bestående af ekspeditionssekretær H. Holm kan med en enkelt modifikation, jfr. nedenfor, tilslutte sig den af bl.a. formanden afgivne indstilling om, at der på forsøgsbasis og begrænset til 1. september 1971 godkendes oprettet udbetalingssteder i Bangkok og Manila, samt at det nuværende udbetalingssted i Genua nedlægges. Mindretallet kan endvidere tilslutte sig den anførte forudsætning om, at der i forsøgsperioden indsamles oplysninger om virksomheden m.v., men finder, at tilladelsen bør gives på sædvanlige vilkår. Med hensyn til tørnsystemet bemærkes, at mindretallet vil finde det tvivlsomt, om dette system er fuldt foreneligt med lovgivningen, men at mindretallet må være af den opfattelse, at spørgsmålet om dette systems fortsatte opretholdelse må tages op i forbindelse med de videre overvejelser i udvalget angående den praktiske tilrettelæggelse af arbejdsanvisning og arbejdsløshedskontrol for søfartens område, jfr. herved den de respektive arbejdsløshedskasser meddelte tilladelse til indtil 1. september 1971 at udøve disse funktioner. Et mindretal bestående af arbejdsformidlingschef Lauge R. Kallestrup kan tiltræde ekspeditionssekretær H. Holms indstilling med den bemærkning, at tørnsystemet har været gældende og godkendt i en menneskealder med en tilsvarende lovgivning som den nuværende, og at en hensigtsmæssig løsning af de opgaver, det er pålagt udvalget at løse, efter mindretallets skøn bl.a. forudsætter følgende undersøgelser: A. 1) En undersøgelse af karakteren og omfanget af ledigheden blandt sømænd og søfyrbødere, idet de tidligere undersøgelser af ledigheden, bl.a. som ledighed har medtaget den tid, de pågældende fags udøvere har været under uddannelse, ligesom man ved de tidligere undersøgelser ikke har undersøgt, hvilken betydning for ledighedens omfang de eksisterende bestemmelser i de kollektive overenskomster vil kunne have, for så vidt bl.a. angår bestemmelsen om, at anciennitetstillæg kun udbetales inden for samme rederi, ligesom retten til anciennitetstillæg fortabes, såfremt den enkelte skifter rederi. 2) Der bør formentlig også foretages en undersøgelse af fagets tilgangsforhold, idet 15 o/ o af de under sømandsskattelovgivningen henførte personer er under 20 år, og ca. 20 o/o mellem 20 og 24 år. B. Under hensyn til, at søfartens lønmodtagere til arbejdsløshedsforsikringen yder samme bidrag som andre lønmodtagere, må det undersøges, om der administrativt er mulighed for at sikre den enkelte lønmodtager inden for søfarten samme forsikringsmæssige rettigheder som andre lønmodtagere, bl.a. ved at udbetale understøttelse til de ledige på det sted, hvor ledigheden indtræder f.eks. på betingelse af, at det pågældende rederi afgiver en erklæring om årsagen til ledigheden, og at understøttelsesperioden begrænses. En sådan ordning vil tilsyneladende også kunne have visse anvisningsmæssige fordele, såfremt de ledige registreres centralt. C. En systematisk gennemgang af de internationale konventioners bestemmelser, hvad enten disse måtte være ratificeret eller ikke ratificeret af Danmark. D. Der bør gennemføres en undersøgelse og beskrivelse i detaljer af registreringsprincipper, blanketter m.v., for så vidt angår administrationen i Norge og Sverige og helst også i England. E. En undersøgelse af den nuværende administration og af de økonomiske konsekvenser af en ændret form for udbetaling af rejsehjælp, hvad enten denne ydes igennem arbejdsløshedsforsikringen eller i henhold til søfartslovgivningens øvrige bestemmelser. F. En vurdering af betimeligheden af en større ledighed blandt søfartens medarbejdere 10\n11 end for arbejdsmarkedet som helhed bl.a. for at formindske skibenes ventetid i havnene. Til foranstående bemærkninger fra sidst- nævnte mindretal har det øvrige udvalg ikke på tidspunktet for nærværende rapports afgivelse haft anledning til at fremkomme med kommentarer eller tage stilling. København, den 6. juli H. Borreschmidt Svend Fønsskov Formand H. Holm Lauge R. Kallestrup Annemarie Koch E. Krog-Meyer K. W. Linnemann Sven Lunddahl Preben Møller Hansen R. Thøgersen Inge Herluf Sekretær 11\n12 II. 2. rapport vedrørende den fremtidige tilrettelæggelse af arbejdsformidling og ledighedskontrol inden for søfartens område 1. Udvalgets kommissorium m.v. Under 31. marts 1969 besluttede arbejdsministeriet - i forbindelse med, at der blev meddelt Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser tilladelse til i henhold til bestemmelserne vedrørende privat arbejdsanvisning at udøve arbejdsanvisning indtil 1. september at nedsætte et udvalg, der fik til opgave inden 1. september 1970 at fremkomme med: - forslag til den praktiske tilrettelæggelse af arbejdsanvisning og arbejdsløshedskontrol for søfartens område - vurdering af spørgsmålet om, hvorvidt ressortfordelingen mellem handelsministeriet og arbejdsministeriet med hensyn til mønstringskontorerne og forhyringskontorerne eventuelt bør ændres, og - vurdering af mulighederne for at udvide adgangen til udbetaling af arbejdsløshedsunderstøttelse til ledige danske søfolk i udlandet. Vedrørende udlandsspørgsmålet samt vedrørende udvalgets sammensætning henvises til den af udvalget afgivne 1. rapport af 6. juli Udvalget har indtil afgivelsen af nærværende rapport afholdt 8 møder og har desuden foretaget en studierejse til Gøteborg. Vedrørende det under udvalgets drøftelser benyttede materiale henvises til bilag Den nuværende ordning på søfartsområdet f.s.v. angår arbejdsanvisning, forhyring og mønstring A) Anvisningsorganer a) Statens forhyringskontorer (findes i København, Århus, Aalborg, Esbjerg, Svendborg og Antwerpen). b) Anerkendte arbejdsløshedskasser: Sømændenes Arbejdsløshedskasse Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasse Disse arbejdsløshedskasser, der har afdelinger i København, har herudover repræsentanter i Korsør, Nakskov, Rønne, Odense, Svendborg, Aalborg, Århus, Esbjerg, New York, Kobe og Rotterdam; Sømændenes Arbejdsløshedskasse har endvidere udbetalingssteder for arbejdsløshedsunderstøttelse - uden afdelingsrepræsentation - i Antwerpen og Genua. Anvisning og kontrol af medlemmer af Sø- Restaurationens Arbejdsløshedskasse er som følge af nyordningen på arbejdsformidlingsområdet pr. 1. april 1969 overgået til arbejdsformidlingskontorerne. Dansk Skipperforening af Foreningen er en afdeling af Arbejdsledernes Arbejdsløshedskasse og har tilladelse til fortsat at udøve anvisning indtil 1. september c) Foreninger, der har tilladelse til at udøve privat arbejdsanvisning. Dansk Styrmandsforening. Maskinmestrenes Forening. Begge foreninger har fået meddelt tilladelse til fortsat at udøve arbejdsanvisning indtil 1. januar B) Forhyringsorganer a) Rederierne (bl.a. ØK og DFDS har egne forhyringskontorer). b) Statens forhyringskontorer. C) Mønstringsorganer Statens mønstringskontorer (antallet faldende; for tiden findes ca. 50 fordelt over landet). I tilfælde, hvor skibet afgår fra havn, hvor mønstringskontor ikke forefindes, påser skibsføreren, at mandskab, som antages, opfylder lovgivningens forskrifter, samt udfylder skibs- 12\n13 bemandingsliste og søfartsbøger. Såvel til- som afgang af skibsmandskab skal snarest muligt derefter berigtiges over for mønstringsbestyrer. ad A: Arbejdsanvisning: For kaptajner, dæks- og maskinofficerer finder der i almindelighed ikke nogen anvisning sted, idet de pågældende selv indgår direkte aftale med rederierne om ansættelsesforholdet. De pågældende henvises i almindelighed derpå til forhyringskontorerne for der at få bragt formelle og praktiske forhold i forbindelse med arbejdets overtagelse i orden. Dog kan der ske formidling gennem statens forhyringskontorer, såvel som gennem Dansk Styrmandsforening, Maskinmestrenes Forening og Dansk Skipperforening af Disse foreninger foretager årligt ca. 80, 150 og 200 anvisninger. Endvidere er det over for udvalget oplyst, at der i et vist omfang finder formidling sted gennem Danmarks Skibsførerforening og Radiotelegrafistforeningen af Det menige skibsmandskab rekvireres af rederier, der er medlemmer af Danmarks Rederiforening (bortset fra ØK og DFDS) gennem statens forhyringskontorer, der samtidig i almindelighed er bemyndiget til at indgå aftale om ansættelsesforholdet (hyreaftalen) på pågældende rederis vegne. Ordrer, der vedrører arbejdskraft, der er organiseret i Sømændenes og Søfyrbødernes Forbund videregives af forhyringskontorerne til vedkommende arbejdsløshedskasser - i hvilke de pågældende ledige afkontrolleres under ledighed - hvorefter arbejdskraften anvises (udvælges) af vedkommende arbejdsløshedskasse. Udvælgelsen finder sted ved opråb i de respektive arbejdsløshedskassers kontrollokaler. Disse opråb finder sted dagligt mellem kl. 9 og 16. Uden for kontortid finder der anvisning sted fra kontrollørernes private bopæl, evt. med bistand fra Søfolkenes Mindehotel. Ved opråbet kan de tilstedeværende ledige»byde på«de tilbud te hyrer, og den af de bydende, der har flest stempler for afkontrollerede dage, anvises. De nævnte arbejdsløshedskasser tager i forbindelse med anvisningen hensyn til, at den anviste skal opfylde de betingelser, der måtte være foreskrevet for at kunne forrette tjeneste i den pågældende stilling, d.v.s. at betingelserne vedrørende alder, sundhedstilstand og kvalifikationer er opfyldt. Endvidere påses det, at pågældendes pas har mindst 6 måneders gyldighed, at militærtjeneste er aftjent, eller at værnepligtslovens bestemmelser på anden måde er overholdt, samt at pågældende ikke er udelukket fra at kunne blive ansat i vedkommende rederi. De således anviste søfolk henvises herefter til forhyringskontorerne med henblik på indgåelse af hyreaftaler m.v. Ordrer, der vedrører arbejdskraft, der er organiseret i andre fagforbund (f.eks. Sø-Restaurationens Forbund i Danmark*), Dansk Elektriker Forbund, og Dansk Smede- og Maskinarbejder Forbund) videregives, i fald forhyringskontorerne ikke selv kan fremskaffe den ønskede arbejdskraft, til arbejdsformidlingskontorerne, ved hvilke de arbejdsløshedsforsikrede afkontrolleres under ledighed. Den af disse kontorer anviste arbejdskraft henvises derefter til forhyringskontorerne med henblik på indgåelse af hyreaftaler m.v. ØK og DFDS har egne forhyringskontorer, der rekvirerer arbejdskraften direkte gennem vedkommende arbejdsløshedskasse, hvorefter de anviste henvises til rederiets eget forhyringskontor med henblik på antagelse, indgåelse af hyreaftaler m.v. For så vidt angår rederier, der ikke er tilsluttet Danmarks Rederiforening, bl.a. rederier, som er tilsluttet Rederiforeningen af 1895 og Rederiforeningen for mindre skibe (der har betydelig flere skibe end det antal, som er tilsluttet Danmarks Rederiforening), har adskillige overenskomst med Sømændenes Forbund og henvender sig direkte hos Søfyrbødernes og Sømændenes Forbund for at få anvist arbejdskraft. Kgl. grønlandske Handel rekvirerer også arbejdskraften direkte hos vedkommende arbejdsløshedskasse og benytter ikke statens forhy- *) Repræsentanterne for Sømændenes og Søfyrbødernes Forbund har herved ønsket at oplyse, at mere end 90 % af Sø-Restaurationens medlemmer altid selv har henvendt sig direkte på rederikontorerne og truffet direkte aftale om ansættelsesforholdene. De pågældende er herefter blevet henvist til forhyringskontorerne for at få bragt det formelle i orden. For de sidste 10 %'s vedkommende forholder det sig således, at omkring 5 % er uegnet til at virke ved søerhvervet, og de resterende 5 % er anvist arbejde gennem de offentlige arbejdsformidlingskontorer. Der er helt konkret kun blevet anvist 269 til Sø-Restaurationens arbejdsområde fra arbejdsformidlingen fra 1. april 1969 frem til idag. Heraf er flere gengangere og nægtere, så det reelle tal er betydeligt under\n14 ringskontorer; skibsledelsen foretager selv den fornødne kontrol med, at de for påmønstring nødvendige betingelser er opfyldt. - Det samme forhold gør sig gældende for D.S.B. Ikke-organiseret arbejdskraft rekvireres gennem forhyringskontorerne eller gennem arbejdsformidlingskontorerne; i sidste tilfælde henvises de anviste til forhyringskontorer på steder, hvor sådanne forefindes, med henblik på at få bragt de for forhyringsaftalen (og mønstringen) fornødne forhold i orden. Fælles for al anvisning af sømænd er, at der i forbindelse med anvisningen sker en foreløbig (i relation til den endelige mønstring) kontrol med, at den pågældende sømand opfylder de for påmønstringen nødvendige betingelser. Denne kontrol finder af hensyn til anvisningens effektivitet sted så tidligt i ansættelsesproceduren som muligt, bl.a. således, at der kan blive mulighed for at udskifte en sømand med mangelfulde kvalifikationer med en sømand, der opfylder lovens og de for arbejdets overtagelse nødvendige betingelser, ligesom eventuelt manglende sundhedsundersøgelser kan bringes i orden, forinden mønstring skal finde sted. ad B: Forhyring. Som det fremgår af bemærkningerne ovenfor, kan forhyringen enten finde sted ved rederierne, bl.a. gennem disses egne forhyringskontorer, efter at de pågældende dæks- og motormandsbesætninger er rekvireret hos henholdsvis Sømændenes og Søfyrbødernes Forbunds arbejdsanvisningskontorer, eller gennem statens forhyringskontorer. På rederiernes vegne kan forhyringskontorerne indgå hyreaftale med den pågældende sømand m.v.; det bemærkes herved, at ingen forhyringsaftale bliver indgået, uden at rederiets sanktion hertil foreligger enten på grundlag af, at den pågældende sømand personlig har givet fremmøde på rederiet, eller ved at forhyringskontoret telefonisk har givet rederiet oplysninger om sømandens data, kvalifikationer m.v. Ved forhyringen undersøges - foruden ved en eventuel anvisning - om bestemmelserne om alder, sundhedstilstand, fartstid og sømandsuddannelse er opfyldt. Endelig sørger forhyringskontorerne bl.a. for, at pas og eventuelt visum foreligger, ligesom der på rederiets vegne udbetales forskud på hyre og forplejningsudlæg, samt eventuelt fremskaffes billetter til rejsen. Ved selve afrejsen giver en repræsentant fra forhyringskontoret møde og bistår sømanden med indskrivning af rejsegods m.v. samt udleverer valuta (forplejningsudlæg) og billetter. Forhyringskontoret i København har i 1968 foretaget ca forhyringer til ca skibe. ad C: Mønstring. Bestemmelserne om mønstring af skibsmandskab finder anvendelse på ethvert skib eller fartøj med undtagelse af ikke-passagerfartøjer under 20 registertons brutto, der udelukkende anvendes i indenrigsfart, jfr. 1 i bekendtgørelse om mønstring af skibsmandskab. Mønstringen foregår for mønstringsbestyreren. Mønstringsbestyrerforretningerne i København varetages af en dertil særlig udnævnt mønstringsbestyrer. Uden for København varetages disse forretninger af en toldembedsmand, normalt distriktstoldchefen i vedkommende havn, eller af den stedlige udskrivningschef. På de steder i landet, hvor der er forhyringskontor, er mønstringsbestyreren tillige den øverste leder af dette, medens forhyringsmanden forestår den daglige ledelse. Ved mønstringen påses det, at lovgivningens forskrifter om skibsførerens og skibsmandskabets forhold, herunder navnlig at forskrifterne i lov om forhyring og mønstring af skibsmandskab, sømandsloven og bemandingsloven er overholdt. Endvidere føres tilsyn med overholdelsen af værnepligtsloven. Skibsbemandingslisten, øvrige skibspapirer og mandskabets søfartsbøger fremlægges for mønstringsbestyreren til påtegning om, at intet er til hinder for skibets afsejling. 3. Tørnsystemet Det gældende reglement for kontrol og arbejdsanvisning i Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser indeholder bestemmelser om, at medlemmerne skal anvises arbejde i den rækkefølge, hvori de har meldt sig ledige i den pågældende afdeling. Som undtagelse for dette prioritetssystem er nævnt a) at medlemmer, der er afskediget på grund af sygdom, skibets oplægning, dokning eller anden lignende årsag, har fortrinsret til atter at tiltræde tjenesten ved genantagelse til samme skib, hvis intet andet foreligger, 14\n15 b) at der vil være at tage fornødent hensyn til pågældendes kvalifikationer og c) til eventuelle særlige ønsker hos pågældende arbejdsgiver. Endelig kan der d) ses bort fra prioritetssystemet ved anvisning af hyre til gamle medlemmer eller sådanne, der på grund af nedsat arbejdsevne ikke kan påmønstres et hvilket som helst skib. A. I praksis er disse bestemmelser, som foran berørt, blevet udformet således, at anvisningen indenfor Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser, for så vidt angår de indenlandske afdelinger, finder sted gennem et auktionssystem, idet ledige forsikrede, der er tilstede ved opslag af hyrer, kan byde på disse hyrer med den virkning, at den arbejdssøgende, der har flest stempler for afkontrollerede dage - og som har været længst ledig - får hyren anvist. For så vidt den forsikrede af anciennitetsmæssige årsager og lignende ikke ønsker den pågældende hyre, kan han undlade at byde på denne - uanset om han måtte have flest stempler. I fald ingen byder på den ledige hyre med den følge, at der ikke bliver anvist arbejdskraft til denne, stoppes der for udbetaling af understøttelse til alle ledige medlemmer over hele landet. Hvis der bliver anvist arbejdskraft, får undladelse af at byde på hyren ingen forsikringsmæssige konsekvenser; denne regel er ens for Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser, men medfører på grund af den forskellige ledighed faktiske forskelle for kassernes medlemmer. Når den forsikrede melder sig ledig, får han udleveret et stempelkort og får for hver dag, han er ledig, et stempel på dette. Vedrørende de nærmere regler for stempling henvises til bilag 2, indeholdende de nugældende stempelregler for medlemmer af Sømændenes Forbund. Det bemærkes herved, at de i pkt. 8 nævnte maksimum-stempler for tiden er nedsat til Det tilføjes, at der ikke indenfor Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasse er regler om maksimum-stempler. B. For så vidt angår ledige forsikrede, der er hyresøgende i udenlandske afdelinger, foretages anvisningen efter følgende, egentlige tørnsystem: Når et medlem melder sig ledig i en udenlandsk afdeling, udfærdiges der et kort på ham, som sættes nederst i rækken af kortene over de hyresøgende. Hver gang en hyre skal anvises, har den, der står øverst på listen - og som også har gået længst ledig - første ret til at få hyren anvist. Ønsker han ikke at få anvist den pågældende hyre, kan han i tre tilfælde (dvs. ved tre forskellige skibe) sige nej, men flyttes herefter, uanset om han oppebærer understøttelse eller ej, nederst i rækken. Den ledige hyre tilbydes herefter de andre ledige i den rækkefølge, de har meldt sig ledige, og de nederste rykker op efterhånden, som der anvises arbejde. I tilfælde, hvor hyren ikke bliver besat af afdelingen, skal der for forsikrede, der uden fyldestgørende grund har vægret sig ved at tage tilbudt hyre, stoppes for udbetaling af understøttelsen, jfr. bestemmelsen i 27, stk. 1, nr. 10 i kassernes vedtægt. 4. Den nuværende ordning for så vidt angår ledighedskontrol I forbindelse med, at arbejdsministeriet som foran nævnt meddelte Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser tilladelse til fortsat at udøve arbejdsanvisning indtil 1. september 1971, meddelte arbejdsdirektoratet de nævnte arbejdsløshedskasser tilsvarende tilladelse til fortsat at udøve ledighedskontrol. Det blev af praktiske grunde - uanset at kontrolreglerne for arbejdsløshedskassemedlemmer i øvrigt undergik væsentlige ændringer - fastsat, at kontrollen indenfor det omhandlede område skulle finde sted efter de hidtil, d.v.s. indtil 1. april 1969 gældende regler, bl.a. således, at ledige medlemmer af disse arbejdsløshedskasser skulle møde til kontrol hver anden dag. I det omfang, hvor arbejdsløshedskasserne af praktiske grunde ikke ved egen foranstaltning fuldt ud kan udøve funktionerne vedrørende ledighedskontrollen, varetager arbejdsformidlingskontorerne, herunder afdelingskontorerne under disse - således som det også hidtil i et vist omfang har været tilfældet - de omhandlede funktioner, således at arbejdsformidlingskontorerne, når de pågældende medlemmer hver anden dag møder til kontrol, skal give pås templing om fremmødet på de af medlemmerne medbragte kontrolkort og understøttelsesk vit teringer. Dette er dog kun sket i begrænset omfang. 15\n16 5. Ledigheden indenfor søkassernes område Ledighedsforholdene indenfor de omhandlede søkasser i sammenligning med ledigheden på arbejdsmarkedet i øvrigt har været gjort til genstand for drøftelser i udvalget, bl.a. derigennem, at rederirepræsentanterne har gjort gældende, at der gennem især det af Sømændenes Arbejdsløshedskasse praktiserede anvisningssystem er skabt en kunstig arbejdsledighed derved, at der fastholdes en større arbejdsstyrke ved erhvervet end nødvendigt i relation til de givne beskæftigelsesmuligheder, en kendsgerning, som også Arbejdsmarkedsrådet har konstateret ved en undersøgelse foretaget af rådet. Man skal i denne forbindelse citere følgende afsnit af Arbejdsmarkedsrådets skrivelse af 24. februar 1960 til arbejdsministeriet:»i forbindelse med spørgsmålet om effektiviseringen af arbejdsanvisningen har rådet endvidere drøftet årsagerne til, at der samtidig med den almindelige høje beskæftigelse stadig er enkelte arbejdsløshedskasser med betydelig højere ledighed end det for samtlige kasser beregnede gennemsnit. Dette gælder navnlig sømændene, søfyrbøderne, musikerne og artisterne. Ifølge de for rådet foreliggende oplysninger må en væsentlig del af den høje ledighed i enkelte af de nævnte kasser antages at skyldes forhold, hvis løsning i første række beror på forhandlinger og aftaler mellem fagenes parter. Efter rådets opfattelse må forsøg på at anvise arbejde udenfor de pågældende fagområder imidlertid anses for at være et nyttigt led i bestræbelserne på at bringe de ledige i beskæftigelse igen. Der kan i denne forbindelse blive tale om iværksættelse af individuelle undersøgelser af medlemmer med ledighed ud over en vis periode, ligesom disse undersøgelser vil kunne kombineres med en erhvervsvejledning og eventuel omskoling af disse voksne arbejdere.«*) På denne baggrund skal der uden at udvalget som helhed dog finder at burde gå ind på nærmere undersøgelser og overvejelser af ledighedsforholdene, idet eventuelle herhenhørende problemers løsning ikke står i umiddelbar forbindelse med de opgaver, der i kommissoriet er pålagt udvalget - gives følgende oplysninger om ledigheden på omhandlede område. Re- *) Sådanne undersøgelser foretages allerede nu af arbejdsformidlingskontoret i København, jvf. bilag 4 til 2. rapport, pag. 48 ff. præsentanterne for Sømændenes og Søfyrbødernes Forbund samt arbejdsformidlingschef Lauge Kallestrup har herved påpeget det muligvis hensigtsmæssige i at have en arbejdskraftreserve til afløsning og øjeblikkelig påmønstring af skibe, som skal afsejle fra Danmark. Oversigt over den gennemsnitlige ledighedsprocent i Sømændenes og Søfyrbødernes Arbejdsløshedskasser og i samtlige arbejdsløshedskasser Sømændenes A-kasse 25,3 21,0 16,7 17,4 18,9 17,4 17,9 15,6 10,7 8,7 10,0 10,7 8,2 9,5 10,1 13,5 16,1 12,5 Søfyrbødernes A-kasse 27,5 15,7 10,9 12,8 14,2 12,6 13,8 11, , , ,1 8,1 8,8 Samtlige kasser 16,4 9,0 7,9 10,1 9,8 10,2 8,0 5,3 3,5 3, ,9 2,4 2,0 3,8 4,9 3,5 6. Sømandsformidlingen i Norge Den norske sømandsformidling er opbygget på følgende måde: A. Sømandskontorer I 16 af de vigtigste havnebyer er der af det offentlige oprettet særlige sømandskontorer til registrering, formidling og forhyring (incl. mønstring) af sømænd. For menigt mandskab i handelsflåden er der tvungen formidling gennem sømandskontorerne. Hvert kontor dækker et bestemt distrikt. I alle de omhandlede byer findes tillige et fylkesarbeidskontor og/eller arbeidskontorer, med hvilke der for 10 af sømandskontorernes vedkommende er kontorfællesskab. Administrativt er sømandskontorerne henlagt under fylkesarbeidskontoret i det fylke, hvor sømandskontoret ligger. Fagligt sorterer sømandskontorerne direkte under arbeidsdirektoratet, idet man dog for så vidt angår af- og påmønstring og visse andre maritime spørgsmål, bl.a. mønstring og dis- 16\n17 pensationer fra gældende certifikatbestemmelser for officerer, modtager instrukser direkte fra Direktoratet for sjømen og Sjøfartsdirektoratet. B. Arbeidskontor er Herudover er 41 arbeidskontorer bemyndiget til at udøve sømandsformidling (ca. 20 /o af det samlede antal forhyringer foretages af disse arbeidskontorer). C. Nævn Hvert sømandskontor står under tilsyn af et tilsynsnævn bestående af en neutral formand, 1 medlem for sømændene og 1 medlem for rederne. Sømandskontorets bestyrer er sekretær for nævnet. Tilsynsnævnenes væsentligste opgave er behandling af disciplinærsager. Der er fra et rationaliseringsudvalg fremsat forslag om at koncentrere behandlingen af disse sager på færre kontorer, f.eks. de 5 største kontorer, til hvilke der da bør knyttes juridisk bistand; alle sømandskontorer skal dog kunne træffe foreløbig afgørelse om forhyringsnægtelse. Forslaget er for tiden under behandling i arbeidsdirektoratet. F.eks. tilsynsnævnet ved sømandskontoret i Oslo afholder møde hver 14. dag og behandler årligt ca. 500 disciplinærsager. På det centrale plan findes i tilknytning til arbeidsdirektoratet et sømandsnævn bestående af formand og næstformand samt 2 medlemmer fra hver af parternes side. Nævnet afholdt i møder og behandlede 63 sager, heraf 41 mandskabssager (ankesager). Arbeidsdirektoratet får løbende fra alle tilsynsnævn indsendt protokoludskrifter vedrørende de behandlede sager og søger herigennem at koordinere afgørelserne således, at der skabes en vis ensartet praksis. D. Tørnsystemet I formidlingsvirksomheden tages der hensyn til den rækkefølge, i hvilken sømændene har meldt sig ledige. Denne regel gælder dog ikke, når der er tale om en fortsættelse af tjenesten i samme rederi. I 23 i Sysselsettingsloven af 27. juni 1947 hedder det herom:»føresegnene i gjelder ikke tiisetting av sjømann som går over til annen stilling eller annet skip i samme rederi, når det skjer i direkte fortsettelse av den tidligere tjeneste eller uten at sjømannen i mellemtiden har været tilsatt i annet rederi«. 7. Sømandsformidlingen i Sverige A. Organisation Pr. 1. januar 1970 er der - i forbindelse med at de hidtidige sømandshuse er blevet endeligt nedlagt - sket en omorganisation af den svenske sømandsformidling således, at formidlingen på dette område fuldt ud varetages i arbejdsformidlingens regi som en integreret del af den almindelige formidling; dog medfører tørnsystemet og mønstringsordningen, at fuldstændig integration ikke kan opnås. Lokalemæssigt er sømandsformidlingen beliggende sammen med den almindelige arbejdsformidling, bortset fra sømandsformidlingerne i Stockholm, Gøteborg og Malmø. Der findes for tiden 19 egentlige sømandsformidlinger beliggende i de større havnebyer - som har til opgave at udøve formidlingsog rekrutteringsvirksomhed i nært samarbejde med de øvrige arbejdsformidlinger samt med erhvervsvejledningen og revalideringen indenfor vedkommende län og tilgrænsende inlandslän. For at få et bedre overblik over tilgang og efterspørgsel af arbejdskraft og for at styrke det interlokale formidlingsarbejde indenfor sømandsområdet er landet opdelt i 3 regioner med sømandsformidlingerne i Stockholm, Gøteborg og Malmø som regionskontorer, der hver indenfor sin region fungerer som formidlingscentraler med henblik på hurtig clearing af arbejdskraft og ordrer. Som bistand for regionskontoret i Stockholm fungerer Sømandsformidlingen i Sundsvall til samordning af formidlingsvirksomheden i det nordlige kystområde. Sømandsformidlingen i Stockholm, Gøteborg, Malmø og Helsingborg fungerer desuden som centraler for formidling af overordnet skibspersonale (befälsformedling) samt i spørgsmålet om samordning af formidlingen af søfolk til udenlandske havne. B. Formidlingens tilrettelæggelse m.v. Formidlingsvirksomheden for søfolk finder i det hele sted på samme måde som for andre 17\n18 arbejdssøgende, bortset fra tørnsystemet, der omtales nedenfor. Ved nytilmelding af arbejdssøgende gives således en grundig erhvervsvejledning, der kvalitetsmæssigt er på højde med den, der gives indenfor arbejdsformidlingen i øvrigt. Ved overgang til andet erhverv benytter søfolk sig i vid udstrækning af mulighederne for omskoling m.v. Ledige søfolk anvises på tilsvarende måde som andre ledige til erhverv, der har mangel på arbejdskraft, men da det for tiden som følge af rekrutteringsvanskeligheder indenfor skibsfartserhvervene ikke er ønskeligt at fremkalde nogen afgang fra disse erhverv, finder anvisningen sted til løst arbejde, der straks kan afsluttes. På tilsvarende måde som indenfor arbejdsformidlingen i øvrigt tages der ved anvisningen af søfolk til arbejde på søen hensyn til, om arbejdet kan anses for passende. Når der imidlertid udfra disse hensyn sker et arbejdstilbud, medfører vægring automatisk, at arbejdsløshedskassen skal stoppe for udbetaling af understøttelse. Vægringssagen undersøges herefter; hvis vægringen har været berettiget får pågældende udbetalt understøttelsen. C. Tørnsystemet Efter overenskomst mellem Sveriges Redareförening og Svenska Sjöfolksförbundet har det siden 1944 været bestemt, at al formidling af dæks- og maskinpersonale skal ske gennem arbejdsformidlingen. Ligeledes på basis af overenskomst mellem organisationerne tages der i formidlingsvirksomheden hensyn til den rækkefølge, i hvilken søfolkene anmelder sig til sømandsformidlingen udfra den betragtning, at de ledige hyrer skal fordeles jævnt blandt erhvervenes udøvere. Dette tørnsystem må dog ikke indebære en tilsidesættelse af arbejdsformidlingens grundprincip om, at arbejdsgiveren skal tilbydes den bedst mulige arbejdskraft og den arbejdssøgende det arbejde, for hvilket han bedst egner sig, hvorfor dette tørnsystem ikke er til hinder for, at der kan anvises rederierne bestemte søfolk, som ønskes tilbudt ansættelse. Det svenske tørnsystem indebærer - på tilsvarende måde som det tørnsystem, der praktiseres ved de danske udlandsafdelinger at hver arbejdssøgende kan vælge mellem tre arbejdstilbud, men herefter, i fald han har afvist dem alle, taber sin plads i rækken og flyttes nederst på tørnlisten, d.v.s. betragtes som nytilmeldt. De forsikringsmæssige følger af afvisning af et arbejdstilbud, også 1. arbejdstilbud, er omtalt ovenfor - og står for så vidt ikke i forbindelse med tørnsystemet. Vedrørende undtagelser fra tørnsystemet henvises til bilag 3, der indeholder et uddrag af Arbetsmarknadsstyrelsens cirkulære af 23/ vedrørende instruktion angående sømandsformidling. D. Mønstring Fra den 1. juli 1969 varetages mønstring af særlige mønstringsbestyrere, medens mønstring før denne dato også var henlagt til forstanderne for sømandshusene. Der arbejdes henimod at mønstringsvirksomheden (også i faglig henseende, idet den administrativt allerede nu henhører under formidlingen) og en vis del af bemandingskontrollen skal henføres under sømandsformidlingen, men endelige beslutninger herom foreligger ikke. En medvirkende årsag til problemerne i forbindelse med en fuldstændig overtagelse af mønstringen er, at selve reglerne for mønstringen er utidssvarende. E. Sømandsregistrering En af sømandshusenes opgaver var indtil 1. juli 1969 at foretage registrering af sømænd samt visse dermed i forbindelse stående opgaver vedrørende sømandspensionering, værnepligts- og folkeregisterspørgsmål. Denne opgave er fra nævnte tidspunkt overtaget af Arbetsmarknadsstyrelsen og henlagt som en sektion ved sømandsformidlingen i Gøteborg, der foretager en gennemgribende omarbejdning og central opbygning af et sømandsregister. Det er imidlertid - da registrering for så vidt ingen nær sammenhæng har med formidlingsarbejdet - hensigten, at registret, når det er færdigt udbygget og overført til databehandling, skal overtages af sømandsskattekontoret. F. Nævn a) Spørgsmål om mønstringsforbud for sømænd, som på grund af groft forhold under ansættelse til søs findes at være uegnede til arbejde som sømænd undersøges og afgøres af et centralt i Gøteborg oprettet nævn, Sømandsnævnet. Før 1. juli 1969 var der lokale nævn i de enkelte sømandsdistrikter, men disse nævn er nu nedlagt. Nævnet udnævnes af kongen og består af 8 medlemmer, formand og næstformand (jurister), 2 medlemmer indstilles af 18\n19 Sveriges Redareförening, 1 af Svenska Fartygsbefälsförening, 1 af Svenska Maskinbefälsförbundet, 2 af Svenska Sjöfolksförbundet og 1 af Svenska Stewardforening. Sømandsnævnet behandler for tiden ca. 200 sager pr. måned. b) Endvidere findes der en central sømandsformidlingsdelegation, som er et rådgivende organ for Arbetsmarknadsstyrelsen i sømandsformidlingsspørgsmål. Der var tidligere tilsvarende delegationer på det lokale plan i tilslutning til lensarbejdsnævnene. Disse blev imidlertid ophævet i 1966 samtidig med, at de daværende 2 centrale delegationer blev sammenlagt. Sammensætningen af delegationen, der har sæde i Gøteborg, og som i almindelighed har møde 2 gange om året, er fra 1. juli 1970 følgende: 3 repræsentanter for Sveriges Redareförening samt 1 repræsentant for Sveriges Fartygsbefälsförening, 1 for Svenska Maskinbefälsförbundet og 1 for Svenska Sjöfolksförbundet. Formanden er neutral og i almindelighed jurist. Arbetsmarknadsstyrelsen er altid repræsenteret i delegationen. På overenskomstmæssigt plan har der tidligere været 4 -»Undersöknings- og bestraffningsnævn«hvert bestående af 2 repræsentanter for overenskomstparterne samt af 1 af disse udpeget neutral formand. Disse nævn har optaget til afgørelse disciplinærsager, som af parterne blev henskudt til nævnsbehandling. Det påhvilede formidlingen at følge de trufne afgørelser og ikke anvise udelukkede personer hyre ombord på skibe tilsluttet de berørte organisationer. Disse nævns funktioner er nu henlagt til det centrale sømandsnævn. konvention nr. 88 om arbejdsanvisningens organisation, der ikke er ratificeret af Danmark. Endvidere har man gennemgået konvention nr. 22 om søfolks forhyringskontrakt (1926), konvention nr. 23 om søfolks hjemsendelse (1926) og konvention nr. 109 angående hyre, arbejdstid om bord og skibets bemanding (revideret 1958); ingen af disse konventioner - der ikke er ratificerede af Danmark - indeholder imidlertid bestemmelser, der har betydning for tilrettelæggelsen af arbejdsformidlingen på søfartens område. Konvention nr. 9 bestemmer i art. 4 at medlemmer, der ratificerer konventionen, ska! sørge for et virksomt og hensigtsmæssigt system af kontorer til gratis forhyring af søfolk; et sådant system kan iværksættes og drives dels af foreninger bestående af repræsentanter for rederne og søfolkene, der arbejder sammen under kontrol af en central myndighed, dels i mangel af en sådan sammensat virksomhed, af staten selv. Arbejdet i disse forhyringskontorer skal ledes af personer, der besidder praktiske erfaringer i søfartsforhold - og hvis der findes flere forskelligartede forhyringskontorer, skal der træffes forholdsregler med hensyn til samarbejdet. Art. 5 indeholder en bestemmelse om, at der skal oprettes komiteer sammensat af et lige stort antal repræsentanter for redere og sømænd, der skal rådspørges i alle spørgsmål vedrørende de foran nævnte kontorers virksomhed. Endelig bestemmer art. 6, at sømanden under forhandlingerne om forhyring skal have ret til at vælge sit skib og rederen ret til at vælge sin besætning. 8. Internationale konventioner af betydning for den fremtidige tilrettelæggelse af sømandsformidlingen Udvalget har ved overvejelserne om den fremtidige arbejdsformidlingsordning for søfartens område haft opmærksomheden henvendt på følgende konventioner vedtaget af de internationale arbejdskonferencer i 1920 og 1948: Konvention nr. 9 om forhyring, ratificeret af Danmark i 1937, og Konvention nr. 88 om arbejdsanvisningens organisation indeholder en række bestemmelser om, hvorledes et arbejdsanvisningssystem som helhed bør opbygges. I tilslutning til bestemmelsen i art. 7, er der i henstillingen om arbejdsanvisning af 1948 peget på, at der, hvor der måtte være anledning dertil, indenfor arbejdsanvisningens almindelige rammer bør træffes foranstaltninger til at oprette særskilte anvisningskontorer efter bestemte industrier eller beskæftigelsesgrene, såsom bl.a. handels flåden, såfremt særlige faktorer taler herfor. 19\n20 9. Ressortfordelingen mellem handelsministeriet og arbejdsministeriet med hensyn til mønstringskontorerne og forhyringskontorerne Af lov nr. 76 af om forhyring og mønstring af skibsmandskab 3 og 10 fremgår det, at de nærmere regler om forhyringskontorernes og mønstringskontorernes virksomhed fastsættes af handelsministeren, under hvis ressort disse kontorer hører. Under hensyn til at forhyringskontorernes opgaver må betragtes som værende af arbejdsformidlingsmæssig art, fandt den arbejdsgruppe, der af arbejdsministeriet var nedsat til at forberede den ændrede lovgivning på arbejdsformidlingens område, der trådte i kraft pr. 1. april 1969, at man i forbindelse med arbejdsformidlingens overtagelse af anvisningen indenfor søkassernes område måtte have opmærksomheden henvendt på»det hensigtsmæssige i, at de til statens forhyringskontorer og mønstringskontorer henlagte funktioner overføres fra handelsministeriets til arbejdsministeriets ressort«. Ved den ændrede lovgivning på arbejdsformidlingens område - hvorved bl.a. den af arbejdsløshedskasserne hidtil udøvede arbejdsanvisning overgik til arbejdsformidlingen, ligesom privat arbejdsanvisning generelt blev forbudt - var sigtet det, at man af hensyn til den bedst mulige udøvelse af en neutral, vederlagsfri, offentlig arbejdsformidling skulle samle alt udbud og efterspørgsel af arbejdskraft i arbejdsformidlingen, det vil sige under arbejdsministeriets ressort. 10. Udvalgets synspunkter Der har ikke i udvalget kunnet opnås nogen enig indstilling med hensyn til spørgsmålet om den fremtidige praktiske tilrettelæggelse af arbejdsformidlingen for søfartens område, herunder med hensyn til selve det principielle spørgsmål om, hvorvidt anvisningen på søkassernes område bør overgå til arbejdsformidlingskontorerne. I denne henseende har repræsentanterne for Sømændenes og Søfyrbødernes Forbund anført,...»at der i udvalget ikke har fundet en virkelig tilbundsgående analyse og bearbejdelse af de mangesidige problemer, som vil og kan opstå i forbindelse med det offentliges overtagelse af hyreanvisningen, som den vil forme sig i praksis. Det drejer sig bl.a. om, hvem og i hvilket omfang der skal udstedes arbejdstilladelser til udlændinge, som har eller ønsker at frekventere dansk skibsfart. Et problem som har overordentlig stor betydning og rækkevidde for samfund og søfarende. Forholdene omkring udstedelse af certifikater, sønæringsbeviser af forskellig art er end ikke nævnt. Der er heller ikke fra udvalgets side sat alvorligt ind for at imødekomme den af arbejdsministeriet nedsatte arbejdsgruppe til at forberede den ændrede lovgivning på arbejdsformidlingens område fremførte betragtninger om det hensigtsmæssige og fornuftige i at forene mønstrings- og forhyringsvirksomheden under arbejdsministeriet, hvilket bl.a. de øvrige nordiske lande har taget under overvejelser. Et yderst vigtigt forhold er søfolkenes lægekontrol. Man har ikke behandlet dette vigtige spørgsmål - kun overfladisk - til trods for, at netop denne del af forhyringsvirksomheden er absolut påkrævet. Skal en ændring foregå på arbejdsformidlingens område, bør der også ske en ændring på dette felt. Et særligt kapitel er forhyringen af søfolk i udlandet. I Sverige har man i samarbejde med Svenska Sjöfolksförbundet klaret sagen, men i udvalget har man end ikke hæftet sig synderligt ved dette altafgørende problem, selv om alle er vidende om, at størstedelen af den danske skibsfart er beskæftiget i udenrigsfart. Hvis man ikke finder en ordning her, - vil det indebære, at den tilfældighed, som i dag råder med hensyn til påmønstring af søfolk i udlandet, vil være årsag til, at danske søfolk fortsat vil gå ledige, medens et stigende antal udlændinge vil være beskæftiget i handelsflåden. Mønstringen af søfolk i udlandet må absolut indtage en central plads i udvalgets arbejde. Man har påpeget, at man kan benytte de værende forhyringskontorer i 5 danske havnebyer som arbejdsformidlingscentre for søfolk uden at ænse, at der netop på dette område er sket en væsentlig forandring. Aalborg og Svendborg som udskibningsbyer er ved at være et overstået stadie, især efter at D.F.D.S. nedlægger sine indenrigsruter. Det ville være hensigtsmæssigt om man, før endelig beslutning træffes, kulegraver hvor og i hvilket omfang der skal oprettes sømandsformidlingskontorer og med hvilket personale. I øjeblikket udfører de to mandskabsorganisationer dette arbejde uden vederlag for staten. Spørgsmålet om hjælpekilder til sømandsformidlingskontorerne kan man ikke uden videre 20


PASTELFARVET LONDON KULISSE | Mode | Guldlog Outfits – Guldlog\nTHAT 70´S FEEL\nEt par billeder fra forleden, da jeg var til et rigtig fint event ude i Øksnehallen og efterfølgende fik søde Kat til at tage nogle billeder. Jeg er ret pjattet med de mange 70ér referencer, der buldrer frem i øjeblikket, både farveskalaen og snittene. Mine bukser her er fra H&M og selvom jeg skal vænne mig til at mine bukser er knap så skinny, som de har været de sidste mange år og pludselig er brede forneden, så kan jeg ret godt lide de her flare jeans. Man får dejligt lange ben i dem! Kappen er vist dét, man kan kalde et scoop, jeg fandt den i en genbrug i forstæderne til meget favorabel pris. Eventet, jeg var til derude…\nFandt dette outfit på kameraet, da jeg sad og drømte mig væk i New York forleden. Meget simpelt, må man sige. Nogen gange ER det bare det bedste. Både frakken og mine sneaks – samt lædernederdelen har jeg virkelig brugt meget. Nederdelen og skoene er fra forrige år, men stadig nogle jeg skambruger. I disse dage, hvor der er så megen uro, død og ødelæggelse ude i verden, både vores fjerne verden, og i vores nære, kan hele det her blogging godt virke lidt….omsonst. Det føles så ligegyldigt. Selvom det aldrig har været hensigten, at det skulle være andet end en hyggelig hobby, hvor jeg får aflad for skæv kreativitet og mystiske fabuleringer om børn, barnlige cravings og halvfilosofiske betragtninger…


De dyreste søgeord i AdWords\nDato: 11 december, 2011\nNår du bruger søgemaskinen Google, har du sikkert bemærket at der øverst i søgeresultaterne samt i højre side af skærmen dukker såkaldte annoncer op. Disse annoncer, også kaldet AdWords, betales naturligvis af firmaer, der ønsker gode placeringer i Google, og hvis deres søgemaskineoptimering ikke er god nok, må de betale for trafik via Google. Prisen for at ligge øverst annoncemæssigt i søgeresultaterne er forskellig for søgeord til søgeord. Nogle søgeord koster ikke så meget, mens andre rent ud sagt koster kassen. Det afhænger naturligvis af konkurrence og efterspørgsel. Jo mere populært og udbredt et søgeord er, jo dyrere er placeringen på de øverste pladser i Google. Derfor er Google et milliardforetagende. På årsbasis tjener Google over 33 milliarder dollars på deres AdWords.\nWordStream, et amerikansk firma der har forstand på internet marketing, har foretaget en lille undersøgelse af de dyreste søgeord i Googles AdWords. Denne liste er ret interessant, og Nettips synes at du skal have et indblik i hvilke søgeord i Googles AdWords, der er de dyreste. Det er selvsagt amerikanske udtryk, så jeg vover en fordansket version i parentesen. En komplet liste kan ses på nederste link i denne artikel.\nSe top 20 hos WordStream\nForrige Fem fumlede fredagslinks\nNæste: Groupon i Danmark


Konsolkongen Skrevet 06/04-11 17:17\nDu har ikke fået det i en af deres emails?\nElgen Skrevet 06/04-11 17:40\nI stedet for den søde skrankeneger der plejer at sidde ved kassen på posthuset sad der idag en muggen skrankebitch!\nApparatet nægtede at udlevere min (momsede) pakke udelukkende på den T&T-udskrift jeg havde med (det plejer ellers ikke at være et problem hos den søde skrankeneger). Hun FORLANGTE at se trusselsbrevet fra ToldOndManden, der sikkert først dukker op i morgen eller i overmorgen. Hun stod fan'me med pakken i hånden, men ville ikke udlevere den. ARRRGH...JEG VIL HA' MIN EPROMBRÆNDER!!!\nneros Skrevet 06/04-11 18:46\nNej det mener jeg ikke?\nKonsolkongen Skrevet 06/04-11 18:50\nHun FORLANGTE at se trusselsbrevet fra ToldOndManden, der sikkert først dukker op i morgen eller i overmorgen. Hun stod fan'me med pakken i hånden, men ville ikke udlevere den. ARRRGH...JEG VIL HA' MIN EPROMBRÆNDER!!!\nSådan er det altid her :( Kan nogen huske dengang man kunne hente en pakke på posthuset samme dag som man fik en seddel i postkassen? Det var tider...\nKillerBean2 Skrevet 10/04-11 14:14\nCrap, min ovn er begyndt at trække HFI-afbryderen :(\nKeen Skrevet 10/04-11 14:36, rettet 10/04-11 14:36\njaah så kan du få lov til at skille den ad og lave fejlfinding! :)\nKillerBean2 Skrevet 10/04-11 15:14\nNo way, jeg er svagstrømsmand ;)\nCaptain N Skrevet 10/04-11 19:19\nUUUUURRGGHHH. Så skete det altså endelig.... Igen.\nJeg har først lige fået min PS3 tilbage fra reperation for en måned siden og nu skal jeg til det her igen. Hvad pokker er det der er galt med den her generation af konsoller. Ingen anden konsol generation har sådan en omfattende failure rate\nCenobiteDK Skrevet 10/04-11 19:29\nWell, ingen anden konsol generation var nær så kompliceret/advanceret.\nCaptain N Skrevet 10/04-11 19:33, rettet 10/04-11 19:43\nNæh, men det kan man jo i princippet sige om hver eneste generation;)\nOg i såfald vil alle næste generations konsoller jo alle være dømt til at dø efter få måneders spil.\nCenobiteDK Skrevet 10/04-11 19:57\nDet giver ingen mening at sige, hvis man ikke tager kompleksiteten af konsollernes teknologiske konstruktion med i vurderingen.\nDet svarer til at sammenligne en cykel med en bil, hvilket man jo af gode grunde ikke kan.\nCaptain N Skrevet 10/04-11 20:23\nDet giver da perfekt mening.\nDa CD konsoller tog over for cartridge konsollerne var de da også teknologisk meget mere komplicerede men min gamle PS1 virker da stadig den dag idag. Hvilket de fleste af mine konsoller da gør. Det er åbenbart kun de nye konsoller der er teknologisk så komplekse at så mange af dem dør efter brug. Alle jeg kender fra min vennekreds der har haft en 360 har på et eller andet tidspunkt haft et alvorligt problem med dem.\nCenobiteDK Skrevet 10/04-11 20:26\nI mine øjne modsiger du dig selv. Jeg påpeger kompleksiteten, hvilket du netop selv fremhæver på de nyere konsoller.\nCaptain N Skrevet 10/04-11 20:38\nOkay jeg forstår ikke helt hvad det er du mener her.\nHver gang der kommer en ny konsol er den mere kompliceret end den forrige.\nMen alle tidligere generationer gik stortset aldrig ned uanset hvor kompliceret de var i forhold til den forrige.\nDen her generation er efter min mening ikke et kvantespring foran sidste generation, men går alligevel ned.\nSå næste generation må hvis tindensen fortsætter have en endnu større risiko for at gå ned.\nDet er bare det jeg mener.\nCore Skrevet 10/04-11 20:51, rettet 10/04-11 20:56\nDet er åbenbart kun de nye konsoller der er teknologisk så komplekse at så mange af dem dør efter brug.\nArj, Wiien kører da fint. Men på den anden side, er den også næsten "Last Gen".\nI denne generation har konsollerne da langt mere avanceret drev (PS3), indbyggede harddiske, trådløst netværk og alverdens andre funktioner, der ikke var med i sidste generation. Jo flere funktioner, des flere komponenter, og derved flere dele der kan have defekter.\nMen det er rigtigt, at de fakta ikke gør det mere acceptabelt, at hverken MS eller SCE har styr på deres hardware. Derudover må denne generation da også snart have rekorden i "nye versioner" af gamle konsoller, og det er selvfølgelig svært at tjene penge på dette, hvis launch-konsollerne ikke går ned med jævnlige mellemrum :S\nKillerBean2 Skrevet 10/04-11 21:08, rettet 10/04-11 21:20\nHan mener nok mere den samlede akkumulerede komplekcitet af hardware end blot komplekcitet i forhold til forrige generation. Det er i virkeligheden bare et spørgsmål om mængden af transistorer. En Z80-CPU bruger feks. meget lidt støm, har ikke behov for aktiv køling og kører klippestabilt under selv relativt vanskelige forhold. Det er også årsagen til, at denne snart 30 år(?) gamle CPU stadig bruges forskellige stedder i industrihardware, hvor stabilitet er vigtigere end hastighed. Hardwaren i en moderne konsol(måske lige undtagen Wii'en) er så kompliceret og har så højt et effekttab, at det er helt fantastisk, at man overhovedet kan få det til at virke i første omgang.\nDet korte og det lange er nok bare: Aktiv køling er noget lort.\nCaptain N Skrevet 10/04-11 22:36\nDet giver lidt mere mening:)\nMen frygter stadig for hvad vi kan forvente af næste generations stabilitet.\nGad egentlig også vide. Man høre jo hele tiden om at Xboxens failure rate først var på ca 30%, så var det 50%, så var det 70% og mit spørgsmål er nok om det i virkeligheden ikke bare er 99-100% af dem men bare et spørgsmål om tid.\nSumez Skrevet 10/04-11 23:17\nTil gengæld giver det heller ikke mening at producere en bil, der går i stykker efter et år, og feje det af vejen med at "sådan er det jo, når den er langt mere kompleks end en cykel". :)\nKillerBean2 Skrevet 11/04-11 08:32, rettet 11/04-11 08:35\nAlt hardware har en fejlrate på 100%, men det har som regel bare en MTBF (Mean Time Between Failures), der er meget høj. Xbox360'eren har tilsyneladende en foruroligende lav MTBF, hvilket betyder at Microsoft enten ikke har testet hardwaren godt nok, inden de sendte den på gaden, eller også er de bare fløjtende ligeglade med, hvor længe deres hardware holder, så længe de bare kan få solgt lortet.. hvilket det jo tyder på.\nXbox'en er blevet, hvad TV'et var i 70'erne :)\nSumez Skrevet 11/04-11 09:34\nHvad hjælper det at Japans postvæsen er supersmart og får sendt min pakke afsted til Danmark på kun to dage, når den alligevel skal ligge hos det danske postvæsen i tre dage før de får sendt den til toldbehandling, hvor pakken så igen skal ligge to dage før de konkluderer at der ikke er nogen faktura i pakken (hvilket jeg heller ikke kan forstå), og nu skal jeg så vente på at få et brev fra dem, sende faktura retur til dem, og igen vente på at få pakken tilsendt, hvilket sikkert tager mindst en uge endnu...\nOvennævnte pakke har nu ligget i Danmark i 10 dage. Jeg sendte fakturaen til dem i torsdags (samme dag jeg modtog svarkuvert fra dem), og T&T er ikke engang blevet opdateret siden i onsdags.\nCaptain N Skrevet 11/04-11 15:39\nAlt hardware har en fejlrate på 100%, men det har som regel bare en MTBF (Mean Time Between Failures), der er meget høj.\nDet selvfølgelig rigtigt.\nMen de fleste konsoller fra de gamle dage har ofte holdt hele generationen ud, hvis ikke længere:)\nEr der egentlig nogle nye aktuelle Xbox failure percentage at finde nogen steder?\nJonassoe Skrevet 11/04-11 16:09\nSvjv er der en del der har haft problemer med konsollens diskdrev. Mig selv inkluderet :)\nGreaseball Skrevet 21/06-11 01:23\nØV ØV ØV!!! Her finder man BlazBlue: Continuum Shift i en collectors udgave på udsalg. Kommer hjem, så ligger der disken fra Calamity Trigger i kassetten. Ringer til butikken og fortæller det. De undskylder mange gange. Man tager ud til dem igen for at få at vide at de ikke kan finde disken alligevel. Sådan noget L...!!\nmillennium Skrevet 21/06-11 09:41\nHe He, der var nok en amoralsk sælger som var riiigtig smart! ;) Jeg har et par gange købt brugte spil i Accord, som tydeligvis havde nogle flaws - og det vidste sælgeren garanteret.\nGreaseball Skrevet 21/06-11 10:49\nMåske måske ikke... han troede Blazblue var et rollespil så var ikke spillet han var efter og det var ikke brugt. Bare nedsat.\nSumez Skrevet 23/06-11 22:46\nDet er vist også ret nemt at bytte rundt på de to...\nGreaseball Skrevet 24/06-11 01:45\nUpdate! Jeg var forbi samme butik igår.. og de havde faktisk fundet disken og spurgte om jeg stadig var intr. i spillet.. så HAPS! Fik det X3\nKonsolkongen Skrevet 24/06-11 08:15\nHvad skal du med tre stk?\nDarkbeat Skrevet 26/06-11 02:15\nDet har da godt nok været en uge hvor man føler man er i den forkerte ende af verdenen.\nTrenched udkom ikke på XBLA i Europa i Onsdags pga. "Et eller andet" og der er ingen tidshorisont for hvornår det kommer eller hvad der er galt.\nKotaku er begyndt at vise Retro Game Master episoder som er IP låst til Nord-Amerika.\nGiantbomb har en musikradio kørende for tiden på TurntableFM som man kun har adgang til i Nord-Amerika.\nGreaseball Skrevet 26/06-11 13:50\nX3 er en smilie :3 som den her.. prøv at følg lidt med ok ;p\nElgen Skrevet 26/06-11 14:19, rettet 26/06-11 14:19\nHmmm, jeg troede at et 3-tal under en smiley betød store patter, men det er nok bare mig };-P3\nKonsolkongen Skrevet 26/06-11 16:02\nEr "XD" så også en smiley?\nBaze Skrevet 26/06-11 16:13\nJa, det ser bare dumt ud når man skriver "XD", det skal være "xD". :P\nGreaseball Skrevet 26/06-11 16:30\nKommer an på hvem man spørger. De fleste jeg kender skriver den sådan her "XD" og ikke "xD" eller man kan lave den her "Xp" X kan man erstatter : i :D og :p hvis vi skal være tekniske. Samme som hvis man laver den her :3 og nej det ikke patter(perverse mennesker)\nHerold Skrevet 26/06-11 16:44\nJeg synes slet ikke to bogstaver bør udgøre en smiley. Næeh, kolon-stortp, det ved man hvad er!\nChronoSousa Skrevet 26/06-11 16:48, rettet 26/06-11 16:49\n:3 = peter fra family guy :P\nKonsolkongen Skrevet 26/06-11 17:18\nEnig med Herold. Alt det nye kan jeg slet ikke finde ud af.\nJeg har i lang tid troet at Greaseball var så stor fan af Pokemon XD til GameCuben at det skulle nævnes alle steder :O\nGreaseball Skrevet 26/06-11 18:02\nlol.. Du så morsom KK. Sandheden er at når mere at det blive en vane at lave det XD se... Gjorde det igen\nligesom du skal sige "det ser ikke for kønt ud" hver gang et nyt spil bliver vist frem :p\nKonsolkongen Skrevet 26/06-11 18:23\nLOL, der kom lidt Duke fanboy op i dig :D\nGreaseball Skrevet 26/06-11 18:55\nSkal du være fræk LOL! det spil er ikke kønt.. Har jeg aldrig sagt.\nDu har tilgengæld sagt det samme om mange nye spil :p så hvis nogen er fanboy er det vist dig.. 2D 8bit fan that is.\nKonsolkongen Skrevet 26/06-11 21:00\nGreaseball Skrevet 26/06-11 21:54\nretro fanboy så... 8)\nKillerBean2 Skrevet 26/06-11 21:56\nKonsolkongen er 32 bit :D\nKonsolkongen Skrevet 26/06-11 22:04\nKillerBean2 Skrevet 29/06-11 19:49\nAaarrrgh, så er der endelig begyndt at være friske løg i butikkerne. For satan, hvor jeg tuder! :D\nSonic Skrevet 29/06-11 20:22\nUUUUHHHRG! Min Return of the living dead Bluray er region A kodet, så kan ikke se den på min EU spand :(( Mega nederen. Goddamn regions kodning :/\nKillerBean2 Skrevet 02/07-11 11:30\nAaarrrgh, Midttrafik har lige sløjfet den snøvs af rutebilernes rute, som kører fra Århus og ud til det område, min mor bor i. Så nu er jeg fuldstændig f¤¤ked, når jeg skal ud og besøge hende. Jeg var i forvejen lidt træt af, at de for noget tid siden valgte at klippe ruten i to deles, så jeg var tvunget til at stå og glo i 20 min i Hornslet. Men nu fandt de så lige en måde at voldpule mig endnu mere på. Tak Midttrafik! Det er virkelig god kundeservice! :(\nCore Skrevet 02/07-11 11:53\nSå bliv du hjemme, og split en Game Gear ad ;o)\nKillerBean2 Skrevet 02/07-11 12:01\nLol ja, den havde jeg glemt alt om. "Det' ikke noget, der haster" er en farlig sætning at smide i hovedet på mig :D\nCore Skrevet 02/07-11 12:27, rettet 02/07-11 12:28\n...og i dag er endda alle tiders rain-check i Århus-området ;o)\nEDIT: Det haster i øvrigt stadig ikke, jeg driller bare.


OnePlus 2 Reparation - Udskiftning af skærm inkl ramme\nDu er her: Forside » OnePlus Reparation og Tilbehør » OnePlus 2 Reparation af skærm, glas og/eller LCD\nProdukt: OnePlus 2 Reparation af skærm, glas og/eller LCD\nDenne reparation indeholder reparation af glas, LCD, tryksensor og skærm-rammen på OnePlus 2. Det er desværre ikke muligt at nøjes med at udskifte glasset, da glas, LCD og tryksensor er hermetisk forseglet med akrylbaseret lim.\niMania.dk udfører reparationen af din OnePlus 2 hurtigt, billigt og sikkert med reservedele i højeste kvalitet. Vi har lang erfaring og der er selvfølgelig garanti på reparationen! Hvis din smartphone ikke kan repareres sender vi den retur uden at det koster dig en krone.\nSkal du have lavet mere end én ting får du mindst 100kr i rabat, men send os en email eller ring til os - så finder vi en god pris på lige præcis det der er i vejen med din OnePlus 2.\nSend os din OnePlus 2 som pakke* med Post Danmark eller kontakt os hvis du hellere vil indlevere den i 9000 Aalborg. Du betaler selv for at indsende den, men vi betaler returforsendelsen.\nBetaler du med Dankort trækker vi først pengene når vi har kontrolleret at din OnePlus 2 fungerer og sendt den retur. Kan vi mod forventning ikke reparere den, så returnerer vi den til dig uden at du betaler noget som helst.\nProduktet blev oprettet torsdag 10 december, 2015.


DR Kontant: Gigant for enhver pris - recordere.dk forum - Side 3\nCitér Svar Sendt: 20-November-2020 kl. 15:56\nJa, den er sgu go' med dig 😉\nHistorien er det den, at dengang for fem år siden, da Samsungs TV var præget af tordenfluer, blev der anført herinde på forum, at Samsung kun erstattede, indtil apparatet var 6 måneder.\nJeg fandt et testprogram, der viste 2 1/2 af de små bæster helt foroven.\nSå tog jeg foto og anmeldte det. Knap en uge senere fik jeg udbetalt hele købsbeløbet. Man erstattede endog selv om apparatet var 18 mdr.\nTordenfluerne var gratis, og de blev behørigt afleveret sammen med skærmen. 😂\nRedigeret af bentpetersson - 20-November-2020 kl. 16:54\nCitér Svar Sendt: 20-November-2020 kl. 18:14\nBeklager -det med 14 dage kan jeg ikke længere finde. Men her er beskrivelse af at butikken skal kompensere dig hvis varen er dyrere andre steder og de ikke kan levere til den lovede pris:\nPoint: 9307 Funktioner\nCitér Svar Sendt: 20-November-2020 kl. 21:04\nElgigantens varehuschef udbetalte mig beløbet på lidt mere end 1000 kr.\nKørte du godt nok mere end 300 km efter et TV? Havde det været mig ville jeg have valgt en butik tættere på.\nCitér Svar Sendt: 20-November-2020 kl. 21:57\nElgiganten i Sønderborg havde ikke den model som jeg ville have. De hjalp mig med at søge og vi fandt at der var et på lager i Vejle. Det var nærmeste butik og jeg ville sikre mig at TVet ikke havde været ude og var kommet retur med fluer eller andre fejl. Jeg kørte derefter direkte til Vejle.\nTomhændet tog jeg tilbage til varehuschefen i Sønderborg. Det ville blive Elgiganten i Vejle, der skulle betale for min forgæves kørsel.\nDet lykkedes mig at få samme model direkte fra Samsung, der ikke havde været åben.\nVi åbnede denne model i Sønderborg hos Elgiganten, hvor vi både undersøgte TVet for fluer og andre fejl. Endelig tog jeg apparatet med hjem.\nRedigeret af bentpetersson - 20-November-2020 kl. 21:59


Da viben vendte hjem til Viby - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde\nViben folder nu atter sine vinger ud i Viby. Den lokale kunstner Mætte My Stik har nemlig bygget en statue, der fremover vil være at finde på Torvet i Viby. Foto: Sophus Zarrs Soelberg\nArtiklen: Da viben vendte hjem til Viby\nDa viben vendte hjem til Viby\nOpdateret 09. juni 2018 kl. 17:35\nRoskilde - 09. juni 2018 kl. 17:28\nVibens vinger er næsten foldet helt ud, og den metalliske fugl synes klar til at lægge jorden bag sig for i stedet at drive mod himlen.\nSå langt når den dog ikke, for viben er bøjet i solide metalstænger, der ikke så let lader sig rokke.\nDet erfarer en ældre herre, da han i et svagt øjeblik piller ved den nye statue, der netop er blevet afsløret i anledning af Viby Folkefest.\nStatuen er blevet lavet af den lokale kunstner Mætte My Stik, der er født og opvokset i Viby, og både hendes opvækst i byen og følelsen af samhørighed med hendes naboer har givet inspiration til den nye statue.\n- Jeg blev inspireret til statuen af den fornemmelse, jeg har haft ved at vokse op i Viby, fortæller hun.\n- Det er derfor jeg har lavet en familie af viber. Byen er på mange måder som en stor familie, og jeg har altid oplevet, at folk gerne ville hjælpe, og at her er et godt fællesskab, siger hun.\nViben var i mange år at finde afbilledet på Vibys byskilte, men på et tidspunkt forlod fuglen byen.\n- Jeg kan huske viben fra min barndom, og jeg vil gerne have den tilbage til Viby. Derfor virker det helt perfekt, at Vibys nye statue forestiller en hel familie af viber, fortæller Mætte My Stik.\nStatuen vækkede ved afsløringen nysgerrighed, og mange var efterfølgende henne og se nærmere på den hjemvendte fugl.\nLæs mere om Viby Folkefest i Dagbladet Roskilde mandag.