Fakta, spørgsmål og svar\nRejsende i 2021\nForside Borgere COVID-19 Fakta, spørgsmål og svar\nFå svar på de mest almindelige spørgsmål om coronavirus/COVID-19.\nOpdateret: 08. juli 2020\nHer kan du læse om smitte, symptomer, myndighedernes strategi – og hvad du kan gøre selv for at begrænse smitte i familien og i Grønland.\nMyndighedernes fælles strategi skal mindske og forsinke spredning af Corona/COVID-19. Ved mistanke om smitte tester myndighederne for COVID-19. Er nogen smittet, spores smittekilderne og mulige smittebærere kontaktes af sundhedsmyndighederne.\nOverblik over indhold:\n1) Korte beskrivelser af de forskellige karantænetiltag\n3) Hvordan forebygger jeg smitte med Covid-19?\n4) Spørgsmål og svar til børnefamilier\n5) Ny coronavirus (Covid-19), madvarer og dyr\n6) Flere spørgsmål og svar\n7) Vil du læse mere om coronavirus?\n1) Korte beskrivelser af de forskellige karantænetiltag kan læses her\nHvad er hjemmekarantæne?\nOpdateret den 3. november\nFormålet med hjemmekarantæne er at minimere smitterisiko i samfundet. Tiltag er primært rettet mod alle personer, som indrejser til Grønland samt tætte kontakter til en person som er ved at blive testet for COVID-19 eller allerede er fundet positiv.\nSå længe du er i hjemmekarantæne (og du ikke er testet positiv for COVID-19), bør du fortrinsvis forblive i dit hjem. Du må gerne gå ud, men bør så vidt muligt undgå kontakt til andre mennesker.\nMan skal udvise skærpet opmærksomhed på symptomer, der kan være tegn på COVID-19 til og med 14 dage efter tæt kontakt med personen med påvist ny coronavirus eller indrejse.\nHvis man har været i tæt kontakt med en med COVID-19 skal man testes 7. dag efter sidste smitteudsættelse og skal være i hjemmekarantæne indtil der foreligger svar på testen.\nSåfremt testen er negativ og man ikke har symptomer, kan hjemmekarantænen ophøre.\nDu skal gå i hjemmekarantæne når du ankommer til Grønland.\nPå 5. dagens for din ankomst skal du testes.\nDu er selv ansvarlig for at bestille tid til testen i dit nærmeste sundhedscenter\nHjemmekarantænen ophører, hvis din test er negativ.\nI fald du får symptomer, skal du isolere dig selv derhjemme og kontakte dit lokale sundhedsvæsen telefonisk\nEfter konkret vurdering kan der ske dispensation.\nLæs mere om hjemmekarantæne\nHvad er hjemmeisolation?\nHjemmeisolation retter sig mod en borger, som enten har symptomer på smitte med COVID-19 og afventer testsvar eller er verificeret smittet men rask nok til at være hjemme.\nFormålet er at forebygge smitte udenfor og i hjemmet, hvis der er andre i husstanden.\nSamboende til hjemmeisoleret er i ’hjemmekarantæne’ – og skal følge anbefalingerne herfor.\nDu skal holde dig hjemme og må ikke forlade dit hjem.\nLæs mere om hjemmeisolation\nKarantæne-regler for personer i samme husstand som en COVID-19 smittet\nHvordan skal du som pårørende forholde dig, hvis en du bor sammen med en person som netop er ankommet til Grønland eller er mistænkt eller har påvist COVID-19 smitte?\nDe nuværende karantæne-tiltag er opdelt i 2 kategorier:\n1.\tHjemmekarantæne - gælder for personer som har været i tæt kontakt med en person testet positiv for COVID-19, eller personer som er ankommet fra udlandet, derafventer svar på re-test.\nHvis man er samboende til en person som er i kategorien hjemmekarantæne, har hustandens øvrige beboere ingen restriktioner. I bør have særlig fokus på at undgå tæt fysisk kontakt og have øget fokus på hygiejne.\nHjemmeisolation - gælder for personer som har mistænkt eller verificeret smitte med COVID-19\nHvis du er samboende til en person som er i kategorien hjemmeisolation, skal du selv gå i hjemmekarantæne, dvs at du skal begrænse din færden uden for hjemmet og undgå tæt kontakt med andre, når du er ude.\nDu skal ligeledes undgå besøg i hjemmet og minimere social kontakt. Hygiejne er fortsat i fokus.\nDer skal desuden tages hensyn til husstandens fysiske forhold, herunder separat værelse, separate toiletfaciliteter m.v., således at det kan sikres, at den smittede ikke har kontakt til øvrige personer i husstanden eller på matriklen. Hvis husstanden omfatter personer, der kan være i risiko for kompliceret sygdom med COVID19, kan dette tale imod hjemmeisolation, og andre løsninger kan overvejes.\nHvad er ny coronavirus/COVID-19?\nCoronavirus er en familie af virusser, der kan være årsag til milde forkølelser, men også til alvorlige infektioner i luftvejene.\nSiden december 2019 har der været udbrud i Kina med en ny type coronavirus, som ikke tidligere er set hos mennesker. Den ny coronavirus sygdom har af WHO fået navnet COVID-19 (Corona Virus Disease 2019).\nVirus kan smitte på to måder:\nTypisk bliver man smittet ved at være tæt på en person, der hoster eller nyser. I de små dråber, der er i host og nys, kan der være virus, og når de lander på ens slimhinder i næse, øjne eller mund, så kan man blive smittet. Det er derfor vi skal holde afstand til hinanden.\nDe små dråber fra host og nys spreder sig ud i luften i en afstand på 1-2 meter. Men de falder hurtigt til jorden. Intet tyder på, at virus kan smitte ved at hænge i luften. Smitten er altså ikke det man kalder ”luftbåren”.\nMan kan også blive smittet ved at røre ved overflader, hvorpå der sidder virus fra en smittet person. Virus smitter ikke gennem huden. Men hvis man rører en overflade med virus og derefter rører sit ansigt, så kan virus komme i kontakt med slimhinder i næse, mund og øjne. Derved kan man blive smittet.\nDet er derfor, at man skal vaske hænder ofte og grundigt, og passe på ikke at røre sig i ansigtet med hænderne.\nKan man smitte uden at vide, at man er syg?\nJa, men alt tyder på, at de der smitter mest er personer, der er syge og som hoster og nyser meget. Smitsomheden afhænger af, hvor meget virus man udskiller, hvor kraftige symptomer man har, og hvor syg man er. Når man har meget virus i luftvejene og i nys og host, så er der meget stor risiko for at man kommer til at smitte andre med sygdommen. Det er derfor, man isolerer mennesker, der er syge af COVID-19.\nMen vi ved også, at personer uden symptomer kan sprede smitte, uden at de selv ved det og uden at nogen opdager det. Risikoen er formentlig lille, og det vurderes, at man skal være tæt på en person uden symptomer for at blive smittet.\nDet, at man kan smitte andre, uden at man selv føler sig syg, er formentlig grunden til, at COVID-19 har spredt sig så hurtigt verden rundt. En smittet -men tilsyneladende rask person med en stor kontaktflade - kan nå at smitte rigtig mange.\nDerfor anbefaler myndighederne, at man begrænser fysisk kontakt med andre mennesker, også selvom de er raske. Vi er nødt til at holde afstand – og undlade at give hånd, eller knus og kram.\n•\tVask dine hænder tit og brug håndsprit\n•\tHost eller nys i et lommetørklæde eller i det ærme – ikke i dine hænder\n•\tUndgå at spytte. Det kan være smittekilde for andre\n•\tUndgå håndtryk, kindkys og kram – begræns den fysiske kontakt\n•\tVær opmærksom på rengøring – både hjemme og på arbejdspladsen\n•\tUndgå at være steder med tæt kontakt til andre mennesker\nKan virus smitte via overflader?\nDet undersøges stadigvæk hvor længe virus kan overleve på overflader. Man regner med, at det kan variere fra nogle få timer til dage – afhængigt af hvilken overflade, der er tale om, temperaturen, luftfugtighed og andre fysiske forhold. Eksempelvis har undersøgelser vist at ny coronavirus kan overleve i op til 72 timer på plastik og rustfrit stål, mindre end 4 timer på kobber og mindre end 24 timer på pap/karton.\nDet er vigtigt at huske, at man ikke kan blive smittet alene ved at røre ved genstande med virus på. Virus skal i kontakt med slimhinder i mund, næse eller øjne for at smitte. Derfor skal man ikke være bange for at røre ved ting. Men vi skal til gengæld huske at vaske hænder.\nVi anbefaler, at du vasker hænder ofte og grundigt, og altid når du kommer hjem udefra. Desuden er det vigtigt, at du ikke rører ved dit ansigt, mens du er ude, hvor dine hænder ikke kan være helt rene.\nVi rører dagligt mange ting i det offentlige rum – blandt andet dørhåndtag, elevatorknapper og kontanter/ penge. Og hver gang vi rører ved noget, så er der en risiko for at vi får virus på hænderne. Derfor kan det være godt være en god ide at prøve på at undgå at berøre. Eksempelvis kan man overveje kun at betale kontaktløs med kreditkort. Selvsagt kan vi ikke helt undgå at berøre ting. Derfor er det vigtigste, at vi husker at vaske hænder ofte og grundigt.\nSymptomer på smitte med COVID-19\nLangt de fleste smittede med covid-19 oplever symptomer, der minder om forkølelse eller influenza. Disse symptomer er normalt milde og begynder gradvist.\nNogle personer bliver smittet uden at udvikle symptomer og uden at føle sig syge, men kan dog stadigvæk smitte andre mennesker.\nDer kan gå op til 14 dage, fra man er blevet smittet til man oplever symptomer.\n•\tTør hoste\n•\tOndt i halsen\nNogle kan også opleve andre symptomer, som fx mistet smags- og lugtesans, kvalme og diarré. Det er forskelligt, hvilke symptomer man får, og hvor syg man bliver.\nHvis du har symptomer bør du telefonisk kontakte sundhedsvæsenet. Se telefonliste under Sundhedsvæsenet til højre.\nMan udvikler symptomer mellem 2 og 12 dage fra, at man har været udsat for smitte, og de fleste får symptomer efter 5-7 dage.\nDe typiske symptomer ved begyndende og mild sygdom ligner almindelige symptomer på influenza og anden øvre luftvejsinfektion med ondt i halsen, sygdomsfølelse, muskelsmerter, evt. tør hoste og feber. Sådanne milde symptomer på COVID-19 vil man ofte ikke kunne skelne fra en forkølelse eller en influenza, som skyldes noget andet end ny coronavirus.\nDer ses forskellige sygdomsforløb med COVID-19. De tre typiske forløb er:\n•\tMildt forløb, som forekommer hos størstedelen af de smittede (ca 80%): Ovenstående symptomer forsvinder spontant i løbet af 4-6 dage og personen anses derefter for at være klinisk rask, og uden risiko for at blive alvorligt syge af COVID-19. I dette forløb vil der sjældent være behov behandling fra sundhedsvæsenet.\n•\tModerat alvorligt forløb (ca 15%): På 4.-7. dagen efter de første symptomer fra øvre luftveje får nogle persiner forværring af hoste, stigende temperatur og begyndende åndenød, og nogle udvikler lungebetændelse, som kan blive så svær, at man skal indlægges.\n•\tAlvorligt forløb - hovedsageligt ældre og kronisk syge (ca 5%): Denne gruppe af patienter ligner de patienter med moderat alvorligt forløb, men adskiller sig fra denne gruppe ved, at patientens lungebetændelse fortsat forværres over de følgende 2-4 dage. For sådanne patienter vil behovet for supplerende iltbehandling øges, og mange vil opleve, at de udtrættes og derfor får behov for indlæggelse på intensivt afsnit til respiratorbehandling. Dette er naturligvis en alvorlig tilstand, men erfaringerne fra andre lande viser, at størstedelen klarer sig igennem forløbet og overlever.\nVed mistanke om smitte med coronavirus (COVID-19) kontakt da nærmeste sundhedsenhed telefonisk\nDet er vigtigt, at du ringer først og ikke møder op på sygehuset eller sundhedscentret, da du kan smitte andre.\nSted Kl. 08.00-16.00 Efter kl. 16.00\n3) Hvordan undgår man bedst at blive smittet med COVID-19?\nDen bedste måde at undgå smitte er at følge myndighedernes anbefalinger:\nVask hænder, hold afstand, undgå at give håndtryk, vær opmærksom på rengøring af de områder som mange mennesker berører, lad være med at samle sig hvor der er mange mennesker.\nDet er særlig vigtigt at vaske hænder i følgende situationer:\n-\tEfter toiletbesøg\n-\tFør madlavning\n-\tFør du spiser (eller før du hjælper andre med at spise)\n-\tEfter du har pudset næse\n-\tHvis du har skiftet ble på dine børn (eller andres børn)\n-\tNår du kommer hjem fra arbejde, indkøb etc\nMan skal også være opmærksom på ikke at røre sit ansigt, hvis man ikke har rene hænder, da man kan komme til at smitte sig selv gennem øjne, næse eller mund.\nHåndhygiejne handler om at holde sine hænder rene, det vil sige fri for mikroorganismer (f.eks. virus og bakterier), og snavs. En god håndhygiejne er en af de vigtigste måder at bryde smitteveje på i hjemmet, i dagtilbud, på sygehuset og på andre arbejdspladser.\nDet bedste er at vaske hænder tit grundigt med vand og sæbe – det fjerner virus og snavs.\nHåndsprit slår virus ihjel, men normalt er det faktisk tilstrækkeligt at vaske hænderne. Håndsprit kan dog være et fint supplement efter håndvask, idet håndspritten kan have en god desinficerende effekt. Derudover kan det være fint at bruge håndsprit, hvis man ikke umiddelbart har mulighed for at vaske hænder med vand og sæbe.\n•\tHænder og håndled fugtes først\n•\tSæben fordeles grundigt\n•\tVask grundigt og giv dig god tid - husk fingerspidser, tommelfingre, mellemrum mellem fingrene samt håndrygge, håndflader og håndled\n•\tSkyl sæben af og dup hænderne helt tørre i f.eks. et papirhåndklæde\nHusk hudpleje med fugtighedscreme, da vand og sæbe udtørrer huden og dermed nedbryder den naturlige sunde mikroflora på huden.\nSe video om grundig håndvask (Den er på grønlandsk med dansk undertekst)\nHåndvask og håndpleje for børn\nNogle børn kan have sart hud, det er derfor vigtigt at være opmærksom på skånsomme rutiner i forhold til hyppig håndvask.\nKorrekt håndvask tager mellem 45-60 sekunder, dvs. hænder vaskes med sæbe i ca. 15-20 sekunder, skyldes grundigt så alt sæbe kommer af og tørres herefter.\nHyppig håndvask udtørrer huden. Børn bør derfor ofte bruge fugtighedscreme, gerne efter hver håndvask hvis det er muligt - særligt hvis barnet allerede har tørre hænder.\n•\tVask hænder i lunkent, ikke for varmt vand.\n•\tHænderne skal være våde, før sæben påføres.\n•\tSkyl hænderne grundigt, så de er fri for sæberester (hos mange børn er det særligt håndryggen hvor der kan være sæberester).\n•\tDub hænderne tørre efter vask.\n•\tBrug uparfumeret fed fugtighedscreme for at undgå udtørring af hænder.\nInformation om brugen af håndsprit\nHåndsprit kan ikke erstatte en grundig håndvask og vil være mindre effektiv, hvis man ikke har vasket hænder først. Håndvask med vand og sæbe gør, at man fjerner virus og snavs fra hænderne. Dermed fjerner man også det snavs på hænderne, som virus kan overleve i. Derfor skal man f.eks. altid bruge vand og sæbe, hvis der er synligt snavs på hænderne.\nHåndsprit er som udgangspunkt mere skånsomt for huden end en håndvask. Når man vasker hænder, udtørrer du nemlig huden. En håndsprit, der er tilsat Glycerin, fugter derimod huden.\nHåndsprit er hovedsageligt et vigtigt arbejdsredskab i f.eks. Sundhedsvæsenet, hjemmeplejen og på alderdomshjem, hvor der ofte er større risiko for smittespredning, og hvor personalet vasker hænder mange gange om dagen.\nAffald håndteres som vanligt.\nRengøring, hvis du er testet positiv for COVID-19\nHvis der er flere i din hustand, anbefales daglig almindelig rengøring, og at den smittede selv rengør (vand + sæbeklud eller evt. desinfektionsservietter beregnet til overflader) berørte kontaktpunkter* hver gang badeværelset er brugt samt andre kontaktpunkter efter berøring.\n*Kontaktpunkter er alle de steder, der berøres med hænder (håndtag, stikkontakter, toiletknap, køleskabsgreb, skabsgreb, vandhanegreb, toiletsæde, greb i brusebad osv.)\n•\tEr man smittet med COVID-19, så anbefales det i eget hjem at vaske sit tøj på minimum 60 grader så vidt det tåler det. Ellers brug noget tøj, som tåler vask ved højere grader. Undertøj, sengelinned, karklude og håndklæder vaskes i minimum 80 grader. Det anbefales i øvrigt, at aftørre gummiring og låge på vaskemaskinen dagligt.\n•\tFor institutioner gælder, at de følger deres generelle anbefalinger for vask af tøj. Det kan overvejes af ledelsen, hvis der er meget, som ikke kan vaskes på et højt antal grader at anvende vaskepulver tilsat detergent, som dræber virusser og bakterier.\n•\tVed håndtering af urent vasketøj gælder, at man anvender handske og udfører håndhygiejne efter aftagning af handsker.\nBrug af maske\nMundbind kan være et supplement til forebyggelse af smitte i de situationer, hvor det er svært at holde afstand. Mundbind kan ikke erstatte at man overholder de generelle råd. Det er derfor vigtigt, at du fortsat overholder rådene, selv om du bærer mundbind, og at du bruger det korrekt.\nHvornår skal du bruge mundbind eller visir?\nI Grønland er der krav om, at du bærer mundbind i følgende situationer:\n1.\tVed udenrigs og indenrigs flyvninger(OBS det anbefales at mundbind bæres frem til karantænestedet/slutdestinationen*).\nDet gælder for alle over 12 år samt kabinepersonalet, med få undtagelser, når man er på flyet, opholder sig i lufthavne, eller terminalområder.\nNår man er ansat med passagerkontakt i terminalområder og lignende, skal man bære mundbind eller visir, hvis der ikke kan opsættes en plastic skærm imellem ansatte og rejsende. Der henvises i øvrigt til § 6 og § 7 Selvstyrets bekendtgørelse nr. 37 af 29. september 2020 om betingelser for rejse til og i Grønland\n2.\tHvis du er smittet eller i risiko for at være smittet med ny coronavirus og undtagelsesvist er nødt til at bevæge dig ud, fx fordi du skal testes.\nDvs. at du skal bære mundbindet fra du indtræder i lufthavnsområdet til du ankommer til din slutdestination. Dette gælder også hvis du under transporten sejler i passagerbåd, eller skal med videre forbindelse via bus eller taxa. Eksempelvis hvis du rejser fra Kastrup til Qaqortoq, skal du beholde mundbindet på hele vejen indtil du ankommer til den adresse hvor du skal være i karantæne. .\nMundbind vs de generelle hygiejniske anbefalinger\nDen bedste måde at forebygge smitte med ny coronavirus er at holde afstand til hinanden og sørge for, at smittede personer og personer i risiko for at være smittet, fx nære kontakter, isolerer sig.\nDet er dog ikke altid, at man er klar over, om man er smittet, da der typisk går mellem 1 og 14 dage, før man udvikler symptomer, og mange får slet ikke symptomer. Derfor ved man ikke nødvendigvis, om man er smittet, når man bevæger sig ud blandt andre mennesker.\nGenerelt anbefales det at man holder 1-2 meters afstand til andre mennesker. Når det ikke er muligt at holde afstand, og mange mennesker er samlet det samme sted, er der større risiko for smittespredning.\nMundbind kan i de situationer, hvor det kan være svært at holde afstand, medvirke til at forebygge smittespredning. Mundbind kan være med til at forebygge dråbesmitte, både fra dig til andre og fra andre til dig. Forkert brug kan øge risikoen for smittespredning.\nHusk dog altid at overholde de generelle råd:\n•\tHav god håndhygiejne\n•\tHold afstand, når du er ude blandt andre mennesker - også selv om du bærer mundbind.\nEt mundbind kan nemlig ikke erstatte disse anbefalinger, men er kun et ekstra supplement.\nHvilke typer mundbind findes der?\nVed behov for brug af mundbind i det offentlige rum anbefales brug af CE-mærkede mundbind.\nCE-mærkningen betyder, at fabrikanten kan dokumentere kvaliteten.\nDet er tilstrækkeligt at bruge et CE-mærket type 1-mundbind. Det beskytter dig mod smitte fra andre - og andre mod at blive smittet af dig.\nHvis du er en person i øget risiko for alvorlig sygdom, eller hvis du får konstateret COVID-19, så skal du altid anvende et CE-mærket mundbind.\nGenanvendelse og bortskaffelse:\nIndustrielt fremstillede mundbind er et engangsprodukt, der i udgangspunktet skal bortskaffes, når det har været anvendt. Mundbind skal udskiftes, når de bliver våde, snavsede eller berøres, da de bliver mere gennemtrængelige og kan miste deres beskyttende effekt.\nDet anbefales ikke at vaske et engangsmundbind med henblik på at kunne genbruge det. Vask af engangsmundbind påvirker filtreringsgraden og åndbarheden, så mundbindet ikke vil have sin beskyttende effekt.\nMundbind brugt i det offentlige rum bortskaffes som almindeligt affald.\nEfter bortskaffelse af mundbindet, skal hænderne rengøres ved håndvask eller håndsprit.\nNogle vælger at bruge stofmundbind - for eksempel fordi engangsmundbind kan være svære at få fat i eller er for dyre.\nUanset om du køber færdiglavede stofmundbind - eller selv laver dem, så er de ikke underlagt de samme kvalitetsstandarder - som de CE-mærkede mundbind. Stofmasker produceres ikke på nuværende tidspunkt efter fælles industrielle standarder, hvilket gør at filtreringsgraden kan variere mellem produkter.\nDen største gevinst ved brug af stofmundbind ses formentlig i de situationer, hvor det anvendes til at beskytte andre i forhold til smitte fra bæreren af mundbindet.\nHvis du vælger stofmundbind, er der nogle ting, du skal vide for at sikre dig, at mundbindet virker bedst muligt. Der skal for eksempel være tre lag stof. Det være forsynet med elastikker og kunne sidde tæt til ansigtet, så det dækker både næse og mund. Stoffet skal være tætvævet nok til at kunne filtrere, men du skal også kunne ånde i det. Og så skal det kunne vaskes ved 60 grader.\nEt visir er en skærm, typisk lavet af plastik, der dækker ansigtet og på denne måde kan virke som en barriere mod viruspartikler. Et visir slutter ikke tæt om ansigtet, og kvaliteten kan variere, hvilket påvirker beskyttelsesgraden.\nSelv om et visir beskytter mindre end et mundbind, har det den fordel, at man kan trække vejret ubesværet, og at man kan se hele ansigtet på personen, der har det på.\nAnvendes et visir, er det væsentligt at være opmærksom på, at beskyttelsesgraden er reduceret, da det ikke slutter tæt om ansigtet, og at et visir ligesom stofmundbind ikke produceres efter fælles industrielle standarder, hvilket gør, at kvaliteten kan variere.\nEt visir kan modsat engangsmundbind generelt anvendes en hel dag, og nogle typer kan endvidere vaskes og genbruges.\nVisiret skal håndteres korrekt ligesom mundbind, dvs. det bør ikke berøres under brug. Det skal af- og påtages samtidig med vask eller afspritning af hænder for ikke at være en potentiel kilde til kontaktsmitte.\nHvornår anbefales det at bruge visir frem for mundbind?\nEt visir anbefales som alternativ til mundbind i særlige situationer, hvor mundbind ikke er egnet, dvs. for personer, der ikke kan anvende et mundbind, eller hvor det er vigtigt at vise ansigtet i situationen.\nVisir kan også være en fordel i forhold til omgivelserne, og kan anvendes ved kommunikation med personer, som er høre- eller synshæmmede, hvor der er behov for mundaflæsning, da munden er synlig, og da et visir ikke i samme grad dæmper lyden som et mundbind kan gøre.\nDesuden kan et visir anvendes i andre situationer, hvor det er vigtigt at vise ansigt, fx når man taler med et barn, som pårørende til en person med demens og lignende.\nHvad kan du gøre, hvis dine briller dugger?\nHvis du bruger briller, kan du opleve, at brillerne dugger, når du bruger mundbind. Det kan være genererende for synet og kan øge risikoen for kontaktsmitte, hvis du gentagne gange rører ved dine briller.\nVi har derfor samlet et par gode råd til, hvordan du kan undgå, at dine briller dugger:\n•\tSørg for at vælge et mundbind, der kan sættes helt tæt om din næse, fx et mundbind med en metalstrip, som kan klemmes sammen rundt om næsen.\n•\tRengør dine brilleglas med lidt lunkent vand og et par dråber opvaskemiddel hver morgen og aften.\n•\tTør dem derefter af med en mikrofiberklud. Sæbe reducerer risikoen for dug på brilleglassene.\n•\tPlacer mundbindet så tæt på øjnene som muligt, og bær dine briller lidt længere nede på næsen.\nSkal børn bruge mundbind?\nFor anvendelse af mundbind for børn, er det en forudsætning at barnet forstår at anvende mundbindet korrekt. Det er vigtigt, at mundbindet ikke sidder for løst på barnets ansigt, og at barnet kan tage det af og på. Det vil typisk være fra børnene er kommet et par år op i skolealderen.\nSmåbørn og spædbørn bør ikke bruge mundbind.\nDu kan hjælpe småbørn – som ikke kan bruge mundbind – med at have rene hænder og holde øje med om de har symptomer på COVID-19.\nHvordan gør jeg min bil (taxa) ren, hvis jeg har kørt med en person, der er testet positiv for COVID-19?\nAlmindelig rengøring med vand og sæbe – om muligt med desinficer kontaktpunkter i bilen, hvor den smittede har rørt, med overfladeinfektionsmiddel (sprit)\nHvis der er tale om et IKKE verificeret tilfælde, brug samme regelsæt, da man smitter indtil 2 dage før egentlig symptomdebut og /eller hvis personen har symptomer på COVID-19\nVask dine hænder:\nEfter host eller nys\nNår du tager dig af syge\nFør, under og efter tilberedning af mad\nNår dine hænder er synligt beskidte\nNår man har håndteret dyr\nAt få hverdagen til at hænge sammen lige nu, kan være noget af en udfordring. Især for børnefamilier. Derfor har vi samlet nogle spørgsmål og svar, som forhåbentligt kan hjælpe.\nBørn og frygt\nHvad skal jeg sige til børnene?\nSnak med dem om bekymringerne i børnehøjde, og hvorfor det er, at vi lige nu har lidt flere regler end normalt. De fleste, der bliver smittet med coronavirus vil opleve et mildt forløb. Hvis man er ældre eller syg i forvejen, kan det blive alvorligt. Men vi har et rigtig godt sundhedsvæsen og dygtige læger til at hjælpe folk med at blive raske igen. Hvis børnene er lidt større, kan man se og snakke om børnenyheder sammen.\nHvad skal jeg sige, der sker, hvis børnene ikke overholder reglerne?\nSnak om hvorfor og hvordan man skal beskytte sig.\nHvad gør jeg, når mit barn savner venner og bedsteforældre rigtig meget?\nRing sammen så tit I har muligheden, f.eks med videoopkald og send eventuelt små breve til hinanden.\nHvor tit og hvornår skal de vaske hænder?\nOfte – en god regel er, hver gang man går ind og ud af hjemmet og inden spisetid.\nKorrekt håndvask tager mellem 45-60 sekunder, dvs hænder vaskes med sæbe i ca 15-20 sekunder, skyldes grundigt så alt sæbe kommer af og tørres herefter.\nHyppig håndvask udtørrer huden. Børn bør derfor ofte bruge fugtighedscreme, gerne efter hver håndvask hvis det er muligt - særligt hvis barnet har tørre hænder.\nVask hænder i lunkent, ikke for varmt vand.\nHænderne skal være våde, før sæben påføres.\nSkyl hænderne grundigt, så de er fri for sæberester (hos mange børn er det særligt håndryggen hvor der kan være sæberester).\nDub hænderne tørre efter vask.\nBrug parfumeret fed fugtighedscreme for at undgå udtørring af hænder.\nHvor meget skal jeg rette på mine børn (fx ingen næse-pilleri, gå i bad, røre ved hinanden)?\nFokuser på de generelle råd om håndvask og nys/host i ærmet.\nSyge børn og forældre\nJeg har coronavirus og kan ikke tage mig af mit barn. Hvad gør jeg?\nHvis muligt - få hjælp af venner og familie eller andre, som tilbyder det.\nMit barn har symptomer på coronavirus. Hvordan taler vi om det?\nDet er vigtigt at tale om de bekymringer, det kan give. De fleste, der bliver smittet, vil opleve et mildt forløb. Men for ældre og kronisk syge, kan det blive alvorligt.\nKan børn smitte, selvom de ikke virker syge?\nJo flere symptomer man har, jo mere smitter man. Hvis børnene ikke har symptomer, skal der ret meget til før, at de smitter.\nHvad er retningslinjerne for deleforældre?\nDet er ok, at børnene opretholder normalt samvær – men hvis børnene får symptomer, skal de blive hos den ene forælder.\nArtikler på Unicef.gl, som du også kan læse\nLinks går videre til unicef.gl\nSådan kan du beskytte dig selv og dine børn\nTips til alderssvarende samtaler med børn for at berolige og beskytte dem\nDu kan beskytte dig selv og dine kære ved at vaske hænder\nVeterinær- og Fødevaremyndigheden i Grønland (VFMG) er underlagt selvstyrets Departement for Fiskeri, Fangst og Landbrug. Lovgrundlaget for VFMGs arbejde er både grønlandsk og dansk. I Danmark er al information om ny coronavirus (COVID-19) pandemien samlet hos politiet, https://politi.dk/coronavirus-i-danmark (åbnes i et nyt vindue). De veterinære forhold er i Danmark samlet og forklaret yderligere hos fødevarestyrelsen, https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Coronavirus-(COVID-19).aspx.\nNedenfor kan du læse om COVID-19, mad og dyr. Alle informationer kommer fra de danske myndigheders hjemmesider, som kan findes ved at benytte links nedenfor, eller de mere generelle links ovenfor.\nGenerelt gælder, at man ikke bliver smittet med COVID-19 fra madvarer, kæledyr eller andre dyr. Smitte foregår fra menneske til menneske. Smitten begrænses ved at følge landslægens anbefalinger.\nKøkkener i institutioner, skoler og restauranter/cafeer og lignende\nGenerelt gælder det, at der ikke er rapporter om smitte med COVID-19 via madvarer eller madvareemballager. Det anbefales, at der er ekstra fokus på de områder, hvor kunder selv håndterer madvarer f.eks. Bland-selv slik, skabe med brød og kage, salatbar/buffet. Her bør der gøres rent hyppigt og det skal sikres, at kunderne bruger handsker, skeer eller tænger til at tage med osv. Desuden skal virksomheden være opmærksom på at, er der ofte en tendens til at ske en forsamling af mennesker i disse områder.\nhttps://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Corona-og-foedevarer-for-virksomheder.aspx (åbnes i et nyt vindue)\nhttps://politi.dk/coronavirus-i-danmark/koeb-af-foedevarer (åbnes i et nyt vindue)\nSørg for at holde den sædvandlige gode hygiejne, når du håndterer madvarer.\nhttps://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/K%C3%B8kkener-i-institutioner-og-skoler.aspx (åbnes i et nyt vindue)\nSom en ekstra foranstaltning i denne særlige corona-situation anbefaler VFMG at medarbejdere, der kommer i direkte kontakt med spiseklare madvarer, fx sushi, salater, pølser og lignende skal bære handsker.\nFor borgere (madvarer, indkøb og tilberedning)\nDer er ingen rapporter om smitte med COVID-19 via madvarer eller madvareemballager.\nDet anbefales generelt, at du altid holder en god hygiejne i køkkenet, herunder skyller frugt og grønt og vasker dine hænder regelmæssigt. Fx er det altid en god idé at vaske hænder før du tilbereder mad, og før du spiser.\nDet anbefales at kunder efterlever butikkens/virksomhedens henstillinger vedr. hygiejne og benytter de værnemidler, som stilles til rådighed. Desuden er det kundens ansvar at holde afstand og følge den rådgivning, der gives af Landslægeembedet.\nDyr og ny coronavirus\nPå verdensplan er der rapporteret om ganske få, meget sjældne tilfælde af smitte med COVID-19 til hund og kat. Men der er ingen bevis for, at kæledyr kan sprede C-19 til mennesker.\nDet anbefales dog, at mennesker, der er syge med COVID-19, begrænser kontakten med dyr, indtil der er mere information på området. Hvis det er muligt, skal du lade et andet medlem af din husstand passe dine dyr, mens du er syg.\nhttps://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Coronavirus-og-k%C3%A6ledyr.aspx (åbnes i et nyt vindue)\nDer er ikke konstateret ny coronavirus hos vilde fugle eller lavet undersøgelser, der viser, at migrerende fugle kan bære smitten med sig. Ifølge World Organisation for Animal Health (OIE) viser foreløbige undersøgelser, at fjerkræ ikke er modtagelige for ny coronavirus infektion (https://www.oie.int/scientific-expertise/specific-information-and-recommendations/questions-and-answers-on-2019novel-coronavirus/) (åbnes i et nyt vindue - siden er på engelsk)\nHvad er den overordnede inddæmningsstrategi?\nFormålet ved at forsøge at inddæmme COVID-19 er at forsinke smittespredningen i samfundet.\nNår der sker smittespredning i samfundet, kan smitte mindskes med forskellige foranstaltninger. Det skal medføre, at antallet af smittede spreder sig over længere tid.\nMålet er at undgå en situation, hvor antallet af personer med COVID-19 der kræver behandling overstiger behandlingskapaciteten i Sundhedsvæsenet.\nSundhedsvæsenet har større mulighed for at håndtere opgaven, hvis man kan sprede antallet af smittede over en længere periode.\nEn styring og inddæmning af spredningen af COVID-19, giver Sundhedsvæsenet mulighed for og tid til at følge med i forhold til behandlingen af smittede. Strategien kan ikke fuldstændig forhindre smitten.\nHvis spredning af virus er ukontrolleret og foregår uden forsøg på inddæmning, vil der være mange smittede på samme tid og sundhedsvæsenet vil ikke have kapacitet til at behandle alle.\nDerfor beder vi alle om at følge de gældende anbefalinger og støtter op om en inddæmning af spredning af COVID-19.\nHvad gør de grønlandske sundhedsmyndigheder?\nEpidemikommissionen i Grønland er blevet nedsat og koordinerer beredskabet. Der er lavet planer for håndtering af situationer, hvor der opstår mistanke om smitte med ny coronavirus hos en borger.\nLandslægeembeddet orienteres løbende af danske og udenlandske myndigheder og opdateres derfor fortløbende om forhold af betydning i det grønlandske beredskab.\nEr det forsat muligt at sende og modtage post?\nDet er fortsat muligt at sende og modtage post internt i Grønland og til og fra udlandet. Der kan dog være forsinkelser, fordi der er færre flyvninger.\nEuropean Centre for Disease Prevention and Control (ENG)\nUNICEF: Sådan taler du med dit barn om coronavirussen (DK)\nWorld Health Organization (ENG)\nVejledning for sundhedsprofessionelle i Det Grønlandske Sundhedsvæsen (DK)


Yamaha Arius YDP143 Digital klaver pakke, sort valnød hos Gear4Music.com\nKlik her for at købe Yamaha Arius YDP143 Digital klaver pakke, sort valnød og dit valgte tilbehør\nYamaha Arius Arius YDP143 digitalklaveret\nJusterbar Piano skammel fra Gear4music - en høj kvalitet, højde justerbar piano stol, som tillader dig at finde præcis den rigtige position til at støtte din spille kropsholdning med oprejst, grand eller digital klaver eller keyboard. Færdig i en fantastisk mat sort, med en sort læder look top, denne bænk er flot med sort klaver. Lædersæde pad er fast, præcis, hvad du behøver for at spille klaver med den korrekte teknik, men alligevel komfortable. Gear4music justerbar piano stolen er holdbare, godt lavet endnu billig i forhold til de fleste andre på markedet. Det er et godt valg for alle på udkig efter en praktisk, bruger venlige og attraktive klaver stol.


Når kommunerne skal tildeles flygtninge, indgår au pairs i regnestykket, og det kan betyde meget i kommuner, der har mange au pairs. »Tragikomisk,« siger Enhedslisten.\nTirsdag d. 10. november 2015, kl. 11.10\nNår flygtninge skal fordeles rundt om i landets kommuner, tælles antallet af au pairs med.\nDet har betydet, at Gentofte Kommune har kunnet tage omkring 770 unge filippinere, der formentlig arbejder som au pairs med i beregningen, inden det blev afgjort, hvor mange de skulle tage imod.\nMen det er ikke kun de filippinske au pairs, der har indflydelse på fordelingen af flygtninge. I alt bor der 6.865 indbyggere fra tredjelande i Gentofte, som også tælles med.\nFor i følge Udlændingestyrelsen så tæller kommunernes samlede andel af indvandrere fra tredjelande og flygtninge med, når fordelingen skal udregnes, skriver Villabyerne.\n»Alle indvandrede udlændinge fra tredjelande tæller med i kriterium nr. 2: kommunens andel af indvandrere og flygtninge. Således også au pairs, lønmodtagere og andre,« siger Nils Bak, pressechef i Udlændingestyrelsen, ifølge den nordsjællandske avis.\nGentofte Kommune har i løbet af 2015 modtaget 104 flygtninge, mens de i 2016 foreløbigt står til at skulle modtage 117. Villabyerne har forsøgt at få Udlændingestyrelsen til at svare på, hvilke konsekvenser det ville få for fordelingen, hvis en bestemt type indvandrere ikke skulle tælles med, men det har Udlændingestyrelsen ikke kunnet svare på.\nFra politisk side vækker det opsigt, at au pairs tælles med, når flygtninge skal fordeles i kommunerne.\nHos Enhedslisten retter udlændingeordfører Johanne Schmidt-Nielsen (Ø) skarp kritik af, at antallet af au pairs har nogen som helst betydningen for, hvordan flygtninge skal fordeles. Hun mener, det er »tosset, ja næsten tragikomisk, at det i en kommune med så mange borgere, der har råd til at have en au pair, får den konsekvens, at kommunens andel af flygtninge falder.«\nSamtidig slår hun overfor Villabyerne fast, at hun vil stille udlændinge- og integrationsministeren, Inger Støjberg (V), et skriftligt spørgsmål, om hvorvidt det kan passe, at kommunerne kan tage færre flygtninge, hvis de har mange au pairs.\nPå samme måde forstår udlændingeordfører for Danske Folkeparti Martin Henriksen (DF) godt, hvis folk finder det unfair, at au pairs og familier fra tredjelande tælles med i regnestykket, men understreger, at Dansk Folkeparti mener, man skal lade flygtninge blive på asylcentre.\nI et skriftligt svar åbner udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) op for, at der kan være nogle ting i forbindelse med beregningen, man kan kigge nærmere på.\n»Tilbagemeldingen fra Kommunernes Landsforening har været, at den nuværende fordelingsmodel i store hele er rimelig. Men jeg vil ikke afvise, at der måske kan være nogle små hjørner i beregningen, man kan se på.«\nMange kommuner huser flygtninge i private hjem\nFlere børn blandt danske flygtninge


Obamacare, Nixoncare: Debat Om Sundhedspleje Handler Om Politik - 2019 | Sundhed\nUdgivet I: Sundhed • Visninger: 21752\nDebatter om sundhedspleje ikke rationelle diskussioner, men snarere muligheder for politikere til at lave argumenter, siger forskere, der undersøgte retorikken anvendt i de sidste 40 år.\nEngang blev to sundhedsplejeplaner, der var langt mere liberale end "Obamacare", debatteret i kongressens haller. Planerne blev indført af ingen andre end præsident Richard Nixon, en republikansk og konservativ stalwart.\nFørst kom Nixon's National Health Strategy i 1971, som demokraterne bespottede og kæmpede for tand og søm, og advarsel om, at det ville skade middelklassen. Nixon forsøgte igen i 1974 med sin omfattende sygesikringsplan og stødte på den samme partisiske modstand.\nI et essay, der blev offentliggjort i dag (13. juli) i tidsskriftet Pediatrics, foreslog forskere fra University of Michigan, at demokraternes modstand mod Nixon i forhold til den nuværende republikanske oprør mod den mere konservative Obamacare-plan, officielt kendt som "Affordable Care Act" ACA), viser, at sundhedsdebatten handler mere om politisk opportunisme end en rationel diskussion for at forbedre nationens sundhed.\nSelvom planerne er forskellige, og tiderne er forskellige, har politikerne i begge tilfælde påberåbt sig meget af samme retorik for at gøre deres point, sagde forskerne. [7 fantastiske dramaer i kongreshistorie]\n"Det er ikke den ene [planen] er rigtig, og den ene er forkert," sagde lead author Dr. Gary Freed, en pædagoger for pædiatricer og sundhedspolitiske forskere fra Michigan. En sammenligning af kongressens reaktioner på planerne afslører "farerne ved at hæve blinde partisanship over en meningsfuld debat om vigtige spørgsmål for vores lands sundhed" og "blinde øjnene for forslag, simpelthen fordi de er foreslået af en part eller den anden, "sagde Freed.\nHvor radikal var Nixons planer i forhold til Obamas? Nixon skubbede for en stærkere føderal rolle i sundhedsvæsenet og større omkostninger byrder på arbejdsgivere, de meget elementer, den republikanske ledede Kongres modsætter sig i dag med ACA, sagde Freed.\nFor eksempel foreslog Nixon, at alle arbejdsgivere udbyder grundlæggende sundhedsforsikring for alle fuldtidsansatte; ACA kræver kun dette for virksomheder med mere end 50 ansatte. Under Nixons planer ville medarbejderne have betalt mindre for sygesikring end de gør i dag; 1974-planen omfattede føderale subsidier til at hjælpe med arbejdsgivernes andel af ekstraomkostningerne, ifølge forskerne.\nNixons plan for 1974 ville også have erstattet statsstyrede Medicaid-programmer for de fattige med en føderalt subsidieret plan, der er åben for alle, der ikke er berettiget til ansattes sygesikring eller Medicare. Men i dag har 16 guvernører - alle republikanske - nægtet at acceptere føderale midler for at udvide Medicaid-dækningen i deres stater, som Obamas plan giver, ifølge Kaiser Family Foundation.\nEfter døden af Nixons planer oplevede USA ikke meningsfulde ændringer i sundhedsvæsenet til slutningen af 1990'erne med udvidelsen af Medicaid til at dække børn, der lever i nær fattigdom, ifølge forskerne. Selv efter denne ændring var en tredjedel af nationen stadig usikret.\nNixons planer var at hjælpe de dårligt stillede: "De, der har brug for pleje, plejer at være bekymret mindst. Og selv når de fattige får service, er det ofte anden sats," sagde Nixon til kongressen i 1971. "Denne situation vil være korrigeret kun, når de fattige har tilstrækkelig købekraft til at komme ind på den medicinske markedsplads på lige fod med dem, der er mere velhavne. "\nFreed og hans medforfatter, Anup Das, en studerende University of Michigan Medical School, konkluderede, at uanset hans syn på Nixon blev både hans plan og Obama drevet af et ønske om at yde sundhedsdækning for de mennesker i Amerika, som ikke Jeg har det, og for at holde sundhedsomkostningerne ved at fortsætte med at stige ude af kontrol.\n"Vi skal lægge sundhedspleje i et historisk perspektiv og ikke gå til ekstremer for politiske formål," sagde Freed. "Jeg ville håbe, at denne historie vil hjælpe politikere med at tænke over, hvad politikken forsøger at opnå for det amerikanske folk."\nFølg Christopher Wanjek @wanjek for daglige tweets om sundhed og videnskab med en humoristisk kant. Wanjek er forfatteren af "Food at Work" og "Bad Medicine." Hans kolonne, Bad Medicine.


Kølehåndklæde er ofte den populære og foretrukne værtsgave. Se alt,Hjem & have,Sommer og sol,Nedkøling,Julegaver til 20 årige,Firmajulegaver,Firmagaver,Billige julegaver,Billige gaver kategorien indeholder mange eftertragtede gadgets. CoolStuff.dk kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe gadgets. Kølehåndklæde kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Er du løbet sur i jagten på den gode vært- eller værtindegave, kan du gøre som andre før dig og købe Kølehåndklæde, og så kan du med god samvittghed tage til fejringen. For at skære det ud i pap: Kølehåndklæde er en eftertragtet farsdag gave. Ikke alle er lige pjattede med gadgets, og det er ofte de påtagede seriøse mennesker, og derfor er der nogen, der er bange for at indkøbe en gadget eller to som gave. Det er dog en skrøne, og det skal ikke afholde dig fra at sprede smil med en gadgets som gave, alle mennesker, store som små, har en holdning om, at gadgets er perfekte gaveidéer.\nKølehåndklæde er det mest populære produkt i kategorien Se alt,Hjem & have,Sommer og sol,Nedkøling,Julegaver til 20 årige,Firmajulegaver,Firmagaver,Billige julegaver,Billige gaver fra populære der sælges hos CoolStuff.dk. Og generelt er et meget populært brand i øjeblikket, blandt shopper i hele Danmark. Der er nogle gange tilbud på Kølehåndklæde, og køber ofte hos CoolStuff.dk. Det er faktisk ret enkelt, den perfekte gave, er den gave, som modtageren bliver glad for. Når du er den glade giver af Kølehåndklæde som gave, kan du godt regne med, at modtagerne er taknemlig.\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, får du andre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan endda gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Når du handler online er du også fri for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. I onlineshoppen er der ingen kø det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Ugg Herre Tøfler arnii.dk\nI sidste uge har Warrior, den nyeste spillbare klasse i Black Desert Online, modtaget sit vækkende våben og nye evner. 'Krigeren har lært et helt nyt niveau af kampsport og har nu adgang til en lang række melee teknikker.\n100 g blåbær, 100 yoghurt, bagage. Puree vanillin sukker og 1 tsk smeltet flager. Så den optimale oversættelse er altid tilgængelig. Takket være forholdsvis lave motorhastigheder er brændstofforbruget også ret lavt ved 10,1 liter, hvilket er en halv liter mindre end det, der er angivet Ugg Herre Tøfler for seks-speed gearkassen.\nVinderne af Salzburg Taurus 2017 er blevet annonceret: Vinderne er den østrigske Hosea Ratschiller, Helmut Schleich fra Tyskland og Schweiz Hazel Brugger. Den berømte radiopris for tysksprogede cabaret er udstyret med 6.000 euro hver og er på Cabaret Forum Salzburg Bull, den 5.\ner i klinikken med? Hvis du bestiller meget, har du nogle gange en dårlig samvittighed, der konstant generer kvarteret. Nogle mennesker er ikke godt ved tanken om, at dyre varer kommer ind i mærkelige hænder.\nJeg kunne ikke læse det i finansberetningen. Og du har heller ikke mere information. Da jeg ikke vil ødelægge en masse, kan jeg kun sige top story og også den ende jeg kan lide, i modsætning til mange andre. Bemærk: 1. En grøn indikator ved siden af højre håndtag angiver, at motoren er klar til at starte. Det rigtige styrgreb er også gashåndtaget, som vi kender det fra scootere og motorcykler.\nMen alle er grønne med deres naboer, og hvem kan lide at ringe med folk, som han Myydään Miesten Canada Goose\n24 procent for sig selv. Le Pen nåede 21,3 procent og dermed skåret betydeligt svagere end forventet af de handlende. Nürnberg skattekonsulent men giver også nogle råd, som medarbejdere og selvstændige kan forbedre deres stilling med skattemyndighederne. Hvis der anvendes en årstidens nummerplade, kan du også bevise, at det konvertible eller terrængående køretøj ikke drives hele året rundt, 'siger Leuner.\nI sidste ende besluttede Macron den første afstemning med Canada Goose Expedition Parka Takki\ndenne værdi. Skades skønnede værdi var 550. Hvor kan jeg se Kosovo mod Finland i LIVESTREAM? Se kampen mellem Kosovo og Finland Christian LIVESTREAM på DAZN. Overførslen til DAZN starter straks kort før kick-off tirsdag, 5.\nDa jeg fik min bil opbrudt i 2004 og klaget over Unbekannt på politiets tid, vurderede den rar politimand skaden og indtrådte i Pinkki Canada Goose\nForside / Ugg Herre Tøfler


Gasolin'-film slår alle rekorder | Information\nDokumentarfilmen om Danmarkshistoriens største rockband har fået en flyvende start på det store lærred. Med en førsteplads på biograflisten og et publikumstal på 37.961 har Anders Østergaards Gasolin'-film på bare tre dage solgt over dobbelt så mange billetter som samtlige danske dokumentarfilm hele sidste år. Tallene kommer bag på selv de største optimister.\n"Selvfølgelig vidste vi godt på forhånd, at der var noget stort i vente, og i sit stille sind gik man da og håbede, at danskerne ville tage filmen til sig i stor stil, men at de nærmest har stormet biograferne, er mere end vi nogensinde har turdet håbe på," siger Lene Pia Madsen fra Sandrew Metronome.\nDistributionsselskabet forventer nu, at filmen vil kunne indspille billetsalget fra sin åbningsweekend mindst seks gange, hvilket vil bringe det samlede publikumstal op i nærheden af 250.000. Til sammenligning så 157.228 Michael Moores Fahrenheit 9/11, som til dato har været den bedst sælgende dokumentarfilm i Danmark. Selv fiktionsfilmene ser ud til at blive kørt agterud af Gasolin's succes. Ud af de 31 danske film, som fik præmiere i 2005 er der efter alt at dømme kun fire spillefilm, der kommer til at sælge bedre, nemlig Solkongen, Adams æbler, Drabet og Nynne.\n"Det er helt fantastisk, at en dansk dokumentarfilm i salgstal kan konkurrere med de allerbedste spillefilm herhjemme. De forventninger kunne man slet ikke tillade sig at have i forvejen," siger tidligere direktør i Sandrew Metronome, Loke Havn, der har været en af hovedkræfterne bag lanceringen af filmen.\nIfølge Loke Havn er der flere årsager til succesen.\n"Det skyldes først og fremmest kombinationen af et spændende emne og en dygtig instruktør, men vi har også sat nogle ben rigtigt i markedsføringen af filmen. Vi har konsekvent lanceret den som en 'film' og ikke en udvidet musikvideo. Og så har vi også slået på, at det ikke bare er et portræt af et band, men også af en tid," siger Loke Havn.\nNetop lanceringen af filmen er ifølge programredaktør for filmfestivalen cph:dox Tine Fischer en af de væsentligste forklaringer bag de overvældende salgstal.\n"Det er ingen tilfældighed, at filmen har fået succes. Den har haft en massiv kampagne i ryggen og er fra start tænkt til at blive stort sat op i en biografsammenhæng. Det har betydet, at den har haft samme synlighed som en stor spillefilm," siger Tine Fischer.\n$SUBT_ON$En ny æra\nI ugerne op til præmieren i fredags er Gasolinfilmen af flere røster i filmbranchen blevet udnævnt til at være en skæbnefilm for dansk dokumentar. Hvis ikke filmen blev en publikumsmæssig succes, ville såvel producenter som distributører nemlig miste troen på, at danske dokumentarfilm har nogen fremtid i biograferne, har det lydt. Men den bekymring er nu gjort til skamme, mener næstformand i fagforeningen for ansatte i produktionen af film og tv (FAF), Jens Bidstrup.\n"Jeg vil håbe, at nogle af tvivlerne angående dansk dokumentars ret til det store lærred vil fatte sig lidt og indse, at det godt kan lade sig gøre at få succes i biografen. Forhåbentlig vil Gasolin' få ideen om at lave dokumentarfilm, som er målrettet biografen, til at vinde frem," siger Jens Bidstrup.\nTine Fischer fra cph:dox vurderer ligeledes, at Gasolin'-filmens succes kan være med til at bane vejen for, at andre danske dokumentarfilm kan blive vist i biograferne.\n"Nu har filmen bevist, at det kan lade sig gøre for danske dokumentarfilm at få succes, og det kan betyde, at flere - både producenter og distributører - vil få blod på tanden og turde at investere i dem frem over. Dertil kommer at biografpublikummet - når de får en god oplevelse - også vil få et andet syn på det at se dokumentarfilm i biografen," siger Tine Fischer.\nIfølge Jens Bidstrup kan Gasolin'-filmens succes imidlertid også vise sig at give bagslag, hvis den resulterer i at filmbranchen opbygger urealistiske forventninger til dokumentargenren.\n"Den skadelige virkning ved Gasolin'-filmen kan være, hvis man ikke er realistisk omkring danske dokumentarfilm og tror, at de alle skal være block-busters ligesom Gasolin'. Der skal stadig være plads til de smalle film, fordi dokumentaren ikke kun er der for at klare sig godt økonomisk og kommercielt, men i høj grad også for at orientere, debattere og oplyse om mindre kendte sider af livet," siger Jens Bidstrup.


Se film om CV\nSe oftest stillede spørgsmål til CV\n'Jeg søger job som'\nSe film om 'Jeg søger job som'\nNår du står tilmeldt jobcenteret, skal du mindst hver 7. dag gå ind på Min side på Jobnet.dk og tjekke dine jobforslag. Ellers risikerer du at blive afmeldt og miste dagpenge.\nDu kan se FOA Job her\nMindst en gang om ugen skal du skrive de job, du søger, i en digital joblog, som du får adgang til, når du er logget på Mit FOA eller på jobnet.dk. Du skal logge mindst 1-2 job om ugen, så du som minimum logger 6 job fordelt over hele måneden. Derudover skal du hver måned gemme mindst én jobansøgning i din joblog.


Disclaimer: Artiklen er lavet i samarbejde med Penguin Travel\nKroatien - Penguin Travel\nSom det første anskaffer vi os et kort over byen og skal naturligvis se de romerske bygninger og ruiner i Diokletians Palads, som nok er den væsentligste turistattraktion i Split og som er på UNESCOs liste over verdens kulturarv. Inden vi når dertil, ramler vi lige ind i lørdagsmarkedet med duftende og farvestrålende blomster og grøntsager. Her er naturligvis også en masse boder med tøj og diverse souvenir.\nMarked i Split\nHer handles med friske grøntsager\nDiokletians Paladsets op til 28 meter høje bymure kan ikke undgå at fange vores opmærksomhed og for at få overblik over paladsets størrelse, starter vi med at vandre hele vejen rundt om den ydre bymur. Paladset blev bygget af den romerske kejser Diokletian, da han trak sig tilbage fra den politiske arena i år 305. Her boede han til sin død i 313, hvorefter paladset blev brugt til administrative opgaver. I 614 gav paladsets beskyttende mure ly for flygtninge fra Salona, fem km. fra Split, da byen var blevet angrebet af bl.a. kroaterne. Senere i 1409 blev Split indlemmet i de venezianske territorier, hvilket påvirkede arkitekturen, som det ses mange steder i dag. I hvert hjørne af paladset er der efter romersk skik et tårn, som i dag er beboet af almindelige borgere. På nordsiden ligger en lille skyggefuld park, og vi når frem til Den Gyldne Port, der var hovedindgangen til paladset. Uden for ligger Arnir-kirken med en kæmpemæssig statue placeret foran.\nDa vi har været hele vejen rundt om bymuren - det der er tilbage af den - for den østlige side er indbygget i husene - spadserer vi ind til centrum ved Søjlegården der er den centrale plads i det romerske kompleks. Her ligger turistinformationen, som giver os et forslag til en rundtur i byen, så vi får set det meste uden at flakke for meget rundt. Man kan hurtigt "forvilde" sig ind i blindgyder og andre smalle stræder - selv om det er nok så interessant.\nDiokletians Palads - et flot levn fra romertiden\nSøjler ved paladset\nGange under paladset\nBuer i byen\nEn af kirkerne i Split\nFørst på eftermiddagen er vi ombord på Aloha, som den næste uge sejler os rundt til de forskellige Dalmatinske Øer i Adriaterhavet - som Middelhavet kaldes mellem Italien og Kroatien. Her møder vi vores internationale rejsegruppe med singler og familier fra USA, Bulgarien og Danmark. Guiderne har medbragt cykler og da de er kommet ombord, kan vi sætte kurs mod første destination - øen Solta.\nAloha er bygget i 1951 med kahytter fordelt på øverste og nederste dæk. Hver kahyt har plads til to-tre personer med eget toilet og bad. Her findes også garderobe, pengeboks samt individuel aircondition. På fordækket findes liggestole og på agterdækket tillige borde og stole under et skyggefuldt solsejl. Dette dejlige skib, var tidligere et hospitalsskib som præsident Tito (af Jugoslavien) senere ændrede til en 1-dags udflugtsbåd. Besætningen er alle fantastisk serviceminded og en fornøjelse at være sammen med.\nDet gode skib Aloha\nCyklerne er med ombord\nDet tager kun en time at nå frem til havnebyen Rogac på øen Solta. Vores to cykelguider har tilset cyklerne, så alt er klart til første cykeltur. Vi får tildelt cyklerne og der skal altid lidt justeringer til, inden man føler sig helt fortrolig med sin cykel. Det er godt brugte cykler, men de fungerer fint og har alle 21 gear - og dem får vi brug for!\nSolta er den 13. største ø i Adriaterhavet og kendt for sit bjergrige terræn, uspolerede natur med en mangfoldig flora samt typiske adriatiske landsbyer. Men det er som om tiden her har stået stille i årevis. Fra turens højeste punkt 155 moh. har vi en fin udsigt mod havet og fastlandet. Så går det nedad forbi olivenlunde og vinmarker gemt bag beskyttende stengærde for at slutte i byen Stomoska, hvor Aloha bliver liggende natten over.\nPå cykeltur over Solta\nUdsigt fra højderne\nNedkørsel til Stomoska\nAloha i Stomoska\nHen under aften sidder vi i skibets restaurant og får maden serveret, mens vi taler om dagens cykeltur. Faktisk er der nogle af vores bulgarske venner, der ikke har taget opfordringen om at træne lidt på cyklen hjemmefra alvorligt - og det svier til dem nu. De kan mærke dagens ca. 16 km lange tur! En af gæsterne er slet ikke interesseret i at cykle, men er taget med for at fiske, hvilket er hans store passion. Han har dog ikke den store succes og bruger de mindre fisk som madding i håbet om at kunne fange noget større.\nEn aftentur rundt i den lille smukke havneby, får benmusklerne til at slappe lidt af og vi kan gå til køjs oven på en lang dag med mange nye indtryk.\nHavnemiljøet i Stomoska\nUnder morgenmaden sættes kurs mod Adriaterhavets 3. største ø Hvar, kendt for sine palmer, fyrretræer, laurbærlunde, urtehaver med rosemarin, merian og mange lavendelbuske. Vi nyder indsejlingen i bugten, hvor vi lægger til ved øens ældste by Stari Grad. Cyklerne bliver løftet fra borde og snart er vi afsted på dagens første lette cykeltur, hvor vi følger hovedvejen med stort set ingen trafik frem til den maleriske havneby Vrboska. Herefter fortsætter vi ad kystvejen videre til byen Jelsa.\nEfter frokost på en af byens restauranter er der tid til at se lidt nærmere på byen. Senere cykler vi stort set samme vej tilbage mod Stari Grad, hvor gruppen deles. De der vil sejle med Aloha til byen Hvar, cykler ned til skibet. De der vil cykle videre over bjerget til byen, fortsætter lidt frem til vejskiltet mod Selca. Desværre er der ikke vist skiltning til Hvar her, da der er etableret en ny tunnel under bjerget til øens sydkyst, og det overser en af vore amerikanske cykelvenner og fortsætter gennem tunnelen og cykler derfra til Hvar. Vi andre har en ca. 10 km. lang opstigning til omkring 400 moh. foran os.\nAfslapning på dækket ved udsejlingen mod Hvar\nAnkomst til Stari Grad på Hvar\nSmå landsbyer passeres\nTo amerikanske søstre i Vrboska\nLandsbykirke i Jelsa\nKlokketårn på tag\nDet er en betagende tur, hvor vi fra højden kan se Aloha sejle videre vestover mod byen Hvar. Vi kommer gennem små pittoreske landsbyer, langs dramatiske slugter samt lodrette klippesider og passerer lavendelmarker etableret på bjergskråningens terrasser. Efter godt en time er vi på toppen ved restaurant Lavanda, hvor vi får os en tiltrængt væskeforsyning, mens vi venter på vores guider, der altid ligger bagerst på turene, så de kan hjælpe, hvis der skulle opstå tekniske problemer undervejs som f.eks. punktering. Fra toppen er der kun én vej - nedad. På blot 20 minutter - i højeste gear og fuld fart - er vi efter dagens i alt ca. 42 km. fremme i Hvar by, finder havnen og kan få os et velfortjent bad inden en spadseretur i byen.\nPå vej mod toppen af Hvar\nMange imponerende udsigtspunkter\nDin rejseskribent på tur\nLandsby i bjergene på Hvar\nJeg ved ikke hvorfor det er sådan, men er der en top at "kravle op på" drager den mig! Og netop her ligger der en fæstning højt over byen, og der begynder vi. Fra det store centrale torv går en gade op ad bjerget. Gaden er ganske smal og består af utallige trapper, der leder os forbi tværgående lige så smalle stræder med forretninger og spisesteder. Her kan biler naturligvis ikke komme, ligesom hele bycentret er spærret for biler. Vi krydser hovedvejen over byen og kommer ind i et parklignende område med pinjer, buske og blomstrende kaktus, hvor en svagt stigende serpentinesti fører op til borgen Fortica Spanjola. Undervejs er her flere fine udsigtspunkter ned over byen og de smukke Pakleni-øer uden for Hvar, men udsigten fra borgens høje tårn er værd at gå efter. Vi spadserer rundt på borgen, der blev bygget i midten af 1500-tallet som forsvarsværn for byen, og finder ned i den trange, kolde fangekælder dybt under borggården. Tremmer og gabestok får os hurtigt op igen. Ikke noget for folk med klaustrofobi! På vejen tilbage stikker vi hoved ind i Benediktinerklostret, der ligger klemt inde mellem de øvrige bygninger og ikke gør meget af sig.\nPå vej mod borgen i Hvar by\nGennem Hvars smalle stræder\nBorgen Fortica Spanjola\nHvar by ligger under os\nUdsigt mod Pakleni-øerne\nFangekælder under borgen\nNonne i klostret Samostan\nTilbage på byens torv er den helt dominerende bygning Skt. Stefan-katedralen med et flot klokketårn, der blev bygget over en årrække i 1500- og 1600-tallet. På højre side ses Arsenalet, det tidligere skibsværft, der blev indrettet som teater - det ældste i Europa. Foruden teater findes her biograf samt et kunstgalleri. På torvets anden side ses byens Loggia med tårnur, som er fra 1400-tallet.\nTorvet i Hvar by med Sct. Stefan katedralen og klokketårn\nHavn ved arsenalet\nLoggia med tårnur\nForfriskning på en af torvets restauranter\nAt Hvar by er den mest besøgte by på De Dalmatiske Øer forstår man, og de mange restauranter med bl.a. friske fisk fra det rene Adriaterhav lokker naturligvis også.\nEfter en sidste natrunde i byen kan vi kravle til køjs og sove trygt på det let vuggende skib Aloha, der næste dag skal bringe os til øen Korcula.\nHotel med gode bademuligheder\nFørst på dagen glider skibet stille ud gennem bugten fra Hvar by og Aloha sætter kurs sydover mod øen Korcula - Sorte Korfu, som grækerne kaldte den pga. den tætte fyrreskov. I byen Prigradica stiger de af os af, som vil cykle dagens ca. 40 km. op over højdedraget på 490 meter, mens vores øvrige rejsevenner fortsætter med Aloha til Racisce, hvor der tilbydes en kortere og lettere cykelrute på 13 km langs kysten til øens hovedby Korcula.\nVi, der er på dagens lange tur, kommer hurtigt vi op i højderne og kan cykle langs vinmarkerne, hvor vinbønderne har travlt med forårets gøremål. Udsigterne er igen formidable, ikke mindst da vi efter at have passeret et par hårnålesving har udsigt til byen Smokvica, der ligger smukt på skråningen ned mod en frodig dal. Inden vi cykler derned provianterer vi i byen og snupper en sandwich på trappen til byens kirke.\nEfter ca. seks km. stigning kommer vi atter ind på hovedvejen ved Pupnat og følger denne frem til Postrana, hvorfra det går stejlt ned mod Korcula, der ligger højt på en halvø i Peljeski-kanalen.\nCykelferie på Korcula\nVinbonde blandt sine druer\nNogle bakker må gås\nFlot udsigt undervejs\nNæsten oppe og udsigten nydes\nFotostop - igen!\nEfter fire timers cykeltur, og et forfriskende bad i kahytten på Aloha, bevæger vi os ud i denne historiske og meget velbevarede middelalderby, som ikke fylder meget mere end et par hundrede meter på hver led - men er nok så interessant med historiske bygninger, mure, tårne, katedraler, paladser etc. Korcula er også med på UNESCOs liste over verdenskulturarven. Fra et lille torv uden for bymuren fører en trappe op til Landporten, hvor vi kommer ind i bykernen. Overalt ses levn fra den venezianske periode - ikke mindst den vingede Markusløve. Her er naturligvis ingen biler i bykernen. Centralt ligger byens vigtigste bygningsværk Skt. Markus-katedralen fra 1200-tallet bygget i lyse honningfarvede sten, med klokketårn og et stort rose-vindue ud mod en lille plads. Den imponerende indgangsportal er et studie i gotisk arkitektur.\nNed mod Korcula by\nRundt i Korcula by\nKorcula har mange middelalderbygninger\nDen venezianske løve ses flere steder\nSct. Marcus katedral\nRelief over kirkedør\nHer i Korcula menes den berømte opdagelsesrejsende Marco Polo (1254-1324) at være født. Vi finder frem til hans hus, hvoraf kun tårnet samt de ydre mure kan ses. Tårnet kan vi komme op i og det indeholder en mindre udstilling om Marco Polo og hans rejse til Kina. Der er planer om at restaurere huset, som indvendigt blot er en bunke sten, men som udvendigt har nogle aldeles smukke venezianske vinduer.\nRundt om bykernen - uden for bymuren - løber en kystpromenade (tilladt for biler) som det er dejligt forfriskende at bevæge sig på, når den lette brise fra havet rammer én. Her er caféer og restauranter næsten hele vejen rundt - og fristelsen for at snuppe en kop kaffe med en lækker lagkage til er simpelthen for stor.\nVeneziansk vindue i Marco Polos husruin\nMarco Polo har et museum i Korcula\nTilbage på skibet Aloha\nAloha har sat kursen sydover i fuldstændigt vindstille vejr. Inde over halvøen Peljesac hænger endnu en sky lavt over bjergene, som morgensolen døjer med at få brændt af. Ikke en krusning ses på havet. Ikke før der er én som råber: - Delfiner! En krusning i havoverfladen. En rygfinne, der skærer gennem vandet. To, flere… Vi styrter til kahytterne for at finde fotoapparaterne, mens kaptajnen sætter kurs mod delfinerne.\nSå er de der. Seks legesyge delfiner lægger sig foran Aloha, mens vi hængende ud over rælingen betragter fænomenet. Det er som om delfinerne ind i mellem lægger sig på siden for at se op på os med deres store øjne. Så bytter de plads, forsvinder og dukker atter frem. Det hele varer kun nogle minutter, så synes delfinerne, at vi har nydt forestillingen længe nok og de forsvinder under skibet, og agterude kan vi se dem fortsætte deres leg med spring ud af vandet. En herlig og opløftende oplevelse. Man bliver høj af det!\nDelfiner leger foran skibets stævn\nVi når frem til havnebyen Pomena på øen Mljet, hvor hele øens vestlige del er udlagt til nationalpark på grund af stedets egenart og skønhed med to krystalklare saltsøer omkranset af skovklædte bjergskråninger. Legenden fortæller, at det var her Odysseus svømmede i land efter sit skibsbrud og nymfen Calypso tog sig så hjerteligt af ham, at han blev her i syv år! Og man forstår ham, når man har set området.\nI dag er der ikke planlagt nogen cykeltur, men ønsker vi det, kan cyklerne sagtens komme i anvendelse, da her både er vandrestier og cykelstier rundt om søerne. Vi beslutter os for at vandre og efter at have betalt en adgangsbillet, der også inkluderer bådoverfart til Benediktinerklostret på øen Skt. Maria i Den Store Saltsø, går vi ind i nationalparken. Vandrestien fører os rundt langs søens bred på en lidt ujævn og stenet sti, men udsigten til det turkisfarvede vand med skovens spejling i det stille vand er uimodståelig. Her er da også folk som springer i vandet.\nFra søens østligste del er der kun få meter over til Den Stor Saltsø, hvor vi følger den asfalterede cykel/gangsti rundt. Et skilt viser op i terrænet, hvorfra her er den fineste udsigt til klosterøen. Vi fortsætter endnu en lille km. og kommer ud til de stejle klipper ved havet. Syd for os kan vi ingen øer se, da Mljet er den sydligste af De Dalmatiske Øer, så dette må være den direkte vej til den italienske støvlehæl! Tilbage på cykelstien fortsætter vi frem til det smalleste sted, hvor en "kanal" på ca. seks meter leder vand mellem havet og søen.\nRundt om søerne i Mljet Nationalpark\nSøerne ligger smukt omgivet af skov\nKlosterøen Sct. Maria i Den Store Saltsø\nVed bådfarten tager vi den lille motorbåd, der sejler hver halve time, over til klosterøen Skt. Maria. På siden af klosterbygningen finder vi kirken bag en søjlerække, men selve klostret er under udgravning, så hverken bygning eller klosterhave er der adgang til. På toppen af øen ses ruiner fra en tidligere romersk bebyggelse og på øens nordside findes et kapel. Faktisk er her ikke meget at se, men man kan naturligvis forestille sig hvorledes klosterets beboere har kunnet leve i total fred her på øen. Ved bådpladsen findes et par restauranter - og det er så det. Lidt af en fuser, at tage herud! På sejlturen tilbage står vi af ved landsbyen Pristaniste, der virker helt død, og vandrer resten af vejen tilbage til Pomena.\nMed båd til klosterøen\nArkade i klostret\nRuin på øen\nEftermiddag på skibet Aloha\nFiskerne ordner garn denne morgen i havnebyen Pomena\nFiskerne iagttages før vi sejler mod Peljesac\nHerfra går det seks km. opad mod turens højeste punkt 370 moh. hvor der i en saddel mellem to bjergtoppe er rejst et mindesmærke for de faldne under 2. verdenskrig. Da vi efter ca. en times tråd i pedalerne og trækken af cykel når derop, fås belønningen med et panoramaudsyn tilbage mod Trstenik. Vi fortsætter i et mere jævnt terræn ad panoramavejen, hvor der er noget mere trafik, end vi har været vant til på øerne. Vinmarker og olivenlunde passeres og igen kommer vi gennem små landsbyer og får en lang nedkørsel langs kysten til byen Orebic. Her cykler vi ud til stranden og finder en dejlig restaurant hvor frokosten indtages. Herfra er det blot at følge kystvejen de syv km. til Viganj, hvor skibet ligger og venter på os sammen med de af vores rejsekammerater, der har cyklet dagens korte tur fra Orebic.\nAnkomst til Trstenik på halvøen Peljesac\nVi cykler fra byen Trstenik og op i landskabet\nSnart er vi oppe blandt gule valmuer\nHøsten bæres hjem\nNogle bakker er bare stejle at komme op ad\nForårsfarvet i bjerglandskabet\nFuld fart nedad\nI modsætning til tidligere skal Aloha ikke blive i havnen natten over og da vi alle er samlet, sættes der kurs mod øen Hvar’s østligste punkt. Vi sejler rundt om Pjesac og kaptajnen lader ankeret falde i en lille bugt med stille og krystalklart vand. Nu må der bades. Før nogen overhovedet får set sig om har de første stillet sig op på rækværket på øverste dæk og springer de seks meter ned i det vidunderlige vand. Andre følger efter. Vandet er herligt, men vinden på dækket kølig. Så er det godt, at vi efterfølgende kan putte os i liggestolene og suge solen til os, da vi sejler videre.\nHygge på soldækket\nMod et godt sted at havbade\nDer bades i det krystalklare havvand\nI min døs vågner jeg ved, at der råbes: - Thomas, her er delfiner. Jeg er oppe på et splitsekund og griber kameraet, mens skipper svinger Aloha rundt om en flok delfiner for at få dem til at følge os som tidligere. Det er denne gang dog kun en enkelt, der lader sig "forføre" og i en kort stund ligger foran stævnen, inden den forsvinder og finder sammen med sine artsfæller igen.\nVi når havnen i Sucuraj den østligste havn på Hvar, der er en lille og lidt isoleret flække, men meget idyllisk. Vi bruger den sene eftermiddag på at spadsere ud til fyret og se lidt på den pittoreske havn.\nAloha ved kaj\nFyrtårnet ved Sucuraj\nDenne dag spredes cykelgruppen hurtigt og de der ikke orker/magter at cykle dagens ca. 58 km. tager sig en "slapper" og kan nyde sejlturen langs kysten frem til byen Jelsa. Vi tager det helt roligt de første ca. to km hvor det går opad gennem et helt anderledes terræn end vi hidtil har oplevet på øerne. Her er ingen træer, men kun lavt voksende buske, krydderier og blomster så langt øjet rækker. Og trafik på hovedvejen findes ikke! Da vi er kommet op i højden ca. 345 moh. flader terrænet ud og vi har kun mindre nedkørsler og opkørsler foran os.\nSmukke landsbyer - alle med hver sin karakteristiske landsbykirke - passeres og snart er vi mellem store blomstrende olivenplantager. Her har træerne en facon vi ikke tidligere har oplevet eller bemærket. På de gamle oliventræer, er den oprindelige stamme fjernet og i stedet gror fire til seks mindre stammer ud fra roden af den oprindelige stamme. Man har så at sige flere træer fra samme rod. Lave træer og let at plukke oliven fra. I landsbyerne møder vi ind i mellem folk, som vi, efter at have spurgt, får lov til at fotografere, som f.eks. to kvinder, der fortsat høster med hhv. le og segl. Vi og de er ikke de eneste der arbejder. Bierne har også travlt, for millioner af blomstrende oliven skal befrugtes og der skal indsamles honning.\nTerrænet skifter igen karakter og træerne bliver større og større og ind i mellem er her skov. Mens vi sidder i grøftekanten og spiser frokost bliver vi indhentet af vores dansktalende guide Maria. Hun kan heller ikke modstå fristelsen til at snuppe et fristende bær fra et kirsebærtræ vi passerer. Igen har vi flotte udsigter udover vin- og lavendelmarker med stengærde på kryds og tværs samt udsigter til den snoede kyst og dens skønne bugter, og da vi efter en lang nedkørsel når Jelsa, cykler vi det sidste stykke langs kysten frem til Aloha i havnen.\nKvinder arbejder i marken\nDet er en uvant kraftig vind med høje bølger Aloha skal igennem, da hun sætter kurs mod Omis på fastlandet. Flere må holde sig i ro, sidde midtskibs i sejlretningen for ikke at blive søsyge. Heldigvis løjer bølgerne noget af, da vi når i læ af fastlandet og kan følge kystlinien frem til Omis, der ligger mellem Split og Makarsak ved floden Cetinas udmunding i Adriaterhavet. Vi cykler gennem byen for at nå frem til floden, som løber langs hovedvejen ind i en kløft som floden gennem årtusinder har udskåret i det bjergrigt terræn. Denne del af floden er udlagt som naturpark, hvor man fra bl.a. udflugtsbåde kan iagttage det rige fugle liv. Vi følger hårnålesvingene ca. seks km. op og op, men kan kun ganske få steder undervejs skimte en udsigt, da skovens træer skygger.\nLangs floden og ind i Omis kløft\nPå vej ind i kløften\nLangs floden og gennem tunneller\nIkke for hurtig op ad bakke\nSerpentinesvingene er en udfordring\nOppe og tid til at puste ud\nMøde med de lokale\nFørst på toppen 218 moh. åbner landskabet sig og vi har udsigt til bjergene på den anden side af Omis-kløften. Cetina-floden i bunden af kløften kan vi derimod ikke se fra toppen. Jeg kommer i snak med en kroatisk kvinde, der ser til sine roser. Jeg signalerer om jeg må fotografere, hvilket hun med glæde stiller op til. Jeg taler engelsk til hende, hvilket hun ikke forstår, og hun forklarer mig en helt masse på kroatisk, som jeg ikke fatter en lyd af. Men hilse på vil hun gerne, da hun ser at vi er en lille gruppe, som nyder at være på cykeltur i "hendes" landskab.


af Rosa Luxemburg, 1919.\nDie Rote Fahne (Berlin). Nr. 14. 14. januar 1919\nOrden hersker i Berlin! forkynder den borgerlige presse triumferende, og det samme gør Ebert og Noske, samt officerer fra de "sejrende tropper", som Berlins småborgerlige pøbel vinker til i gaderne med deres lommetørklæder, tiljubler med hurraråb. De tyske våbens renommé og ære er blevet reddet for verdenshistorien. De, som led så forsmædelige nederlag i Flandern og Argonnerne, har nu genoprettet deres rygte gennem en strålende sejr - over de 300 "spartakister" på "Vorwärts". De tyske troppers berømmelige indmarch i Belgien, og general von Emmichs betvingelse af Liege blegner i sammenligning med Reinhardt og Co.'s dåd i Berlins gader. Udsendinge, som ville forhandle om overgivelsen af "Vorwärts", blev af regeringstroppernes kolber tilredt indtil det ukendelige, så det var umuligt at identificere ligene, og fanger blev stillet op mod muren og myrdet på en sådan måde, at hjerneskal og hjernemasse sprøjtede til alle sider. Hvem husker vel, stillet overfor så glorværdige handlinger, de forsmædelige nederlag mod franskmændene, englænderne og amerikanerne? "Spartakus" hedder fjenden, og Berlin er stedet, hvor officerer forstår at sejre. Noske, "arbejderen" hedder den general, som forstår at organisere den sejr, Ludendorff ikke kunne klare.\n"Orden hersker i Warszawa!" "Orden hersker i Paris!" "Orden hersker i Berlin!", sådan løber meldingerne fra "ordenens" vogtere hvert halve århundrede fra det ene centrum for den verdenshistoriske kamp til den anden. Og de jublende "sejrherrer" mærker ikke, at en "orden", som periodisk må opretholdes ved hjælp af blodige nedslagtninger, uophørligt går sin historiske skæbne, sin undergang i møde. Hvad har denne sidste "Spartakusuge" i Berlin været, hvad har den bragt, hvad har den lært os? Endnu midt i kampen, midt i kontrarevolutionens sejrshyl må de revolutionære proletarer aflægge regnskab over det, der er sket, de må måle begivenhederne og deres resultater med den store historiske målestok. Revolutionen har ikke nogen tid at miste, den stormer videre - over endnu åbne grave, over "sejre" og "nederlag" - mod sit store mål. At følge dens retningslinjer og dens veje bevidst er den første store opgave forkæmperne for den internationale socialisme står overfor.\nKunne man vente en endegyldig sejr for det revolutionære proletariat i dette opgør? Var det at vente at Ebert-Scheidemann skulle blive styrtet og et socialistisk diktatur oprettet? Sikkert ikke, hvis man grundigt tager alle de momenter i betragtning, som afgør spørgsmålet. Det ømme punkt for den revolutionære sag i dette øjeblik - den politiske umodenhed hos soldatermasserne, som stadigvæk lader sig misbruge af deres officerer til folkefjendtlige kontrarevolutionære mål, er allerede et bevis på, at en varig sejr ved denne konfrontation ikke var mulig. På den anden side er denne umodenhed hos soldaterne i sig selv kun et symptom på den almindelige umodenhed i den tyske revolution.\nEn stor procentdel af soldaterne stammer fra landet, der nu som før næppe er berørt af revolutionen. Berlin har indtil nu været så godt som isoleret fra det øvrige land. Ganske vist står de revolutionære centre i provinsen - i Rhinlandet, i de nordlige kystområder, i Braunschweig, i Sachsen, i Württemberg - med liv og sjæl på Berlinerproletariatets side. Men for det første mangler der endnu en umiddelbar koordinering af fremrykningen, et direkte aktionsfællesskab, som ville gøre Berlinerarbejdernes slagkraft og fremstød betydelig mere effektiv. Desuden er de økonomiske kampe - og her er vi ved den dybere sammenhæng med revolutionens politiske mangler - den egentlige vulkanske kilde som hele tiden nærer den revolutionære klassekamp, først i sin vorden.\nAf alt dette fremgår det, at man i dette øjeblik endnu ikke ville kunne påregne en endegyldig varig sejr. Var kampen i sidste uge så en "fejl"? Ja, hvis det i det hele taget havde drejet sig om et tilsigtet "fremstød", om et såkaldt "kup"! Men hvad var udgangspunktet for den sidste kampuge? Det samme som i alle de tidligere tilfælde, den 6. december, den 24. december - en brutal provokation fra regeringens side! Akkurat som blodbadet mod de værgeløse demonstranter i Chausseestrasse og nedslagtningen af matroserne, var det denne gang anslaget mod Berlins politipræsidium, der var årsagen til de begivenheder, der fulgte. Revolutionen opererer nu engang ikke uafhængigt, i det fri efter en snedig plan udtænkt af "strategerne". Dens modstandere har også initiativet, ja, de har det som regel i langt højere grad end revolutionen selv. Men stillet over for kendsgerningerne, over for den frække provokation fra Ebert-Scheidemanns side, var de revolutionære arbejdere tvunget til at gribe til våben. Ja, det var en nødvendighed for revolutionen straks at slå angrebet tilbage med al mulig energi, hvis ikke kontrarevolutionen skulle blive opmuntret til yderligere fremrykning, og proletariatets revolutionære rækker blive svækket på linje med hele den tyske revolutions moralske omdømme i Internationalen.\nOgså her står vi overfor en af revolutionens store historiske love, som gør alle spidsfindighederne, al snusfornuften hos de små "revolutionære" af USPD-typen, som i enhver kamp leder efter påskud for tilbagetog, til skamme. Så snart revolutionens grundproblem var blevet stillet klart op - og det vil i denne revolution sige at styrte regeringen Ebert-Scheidemann, som den første hindring for socialismens sejr - dukker dette grundproblem ustandselig op i hele sin aktualitet, hver enkelt episode i kampen ruller problemet op i sit fulde omfang med en naturlovs skæbnetyngde, selv om revolutionen er nok så uforberedt til at løse det, selv om situationen er nok så umoden. "Ned med Ebert-Scheidemann", denne parole dukker uundgåelig op i hver eneste revolutionskrise, som den eneste udtømmende formel for alle partielle konflikter, og sætter derved af sig selv gennem sin egen indre objektive logik enhver kampepisode på spidsen, om man så bryder sig om det eller ej.\nAf denne modsætning mellem opgavens tilspidsning og de manglende forudsætninger for løsning i den første fase af en revolutionær udvikling, følger, at revolutionens enkelte kampe formelt ender med et nederlag. Men revolutionen er den eneste form for "krig" - også dette er dens særlige livslov - hvor den endelige sejr kun kan forberedes gennem en serie af "nederlag"!\nHvad kan vi lære af de moderne revolutioner og socialismens historie? Klassekampens første opblussen i Europa, silkevævernes oprør i Lyon 1831, endte med et alvorligt nederlag; chartistbevægelsen i England - med et nederlag. Pariserproletariatets opstand i junidagene 1848 endte med et knusende nederlag. Hele vejen frem mod socialismen er belagt med lutter nederlag, når det gælder revolutionære kampe.\nDenne artikel blev Rosa Luxemburgs sidste. Den 15. januar 1919 om aftenen - dagen efter offentliggørelsen af denne artikel - blev hun og Karl Liebknecht arresteret og ført til forhør. Senere samme aften blev de læsset ind i hver sin bil. Liebknecht blev kort efter beordret ud af bilen, hvorefter han blev skudt bagfra - "skudt under flugtforsøg". Luxemburg blev skudt i bilen og derefter kastet i en kanal. "Trampet ned af mængden" hed det i aviserne dagen efter. Hendes lig blev først fundet den 31. maj. En stor folkemængde fulgte hende til graven.


Bladet ALM. BRAND. Ny opjustering og kurs mod overskud i Hvad sagde analytikerne? Banken overtager pantebrevsselskab - PDF\nBladet ALM. BRAND. Ny opjustering og kurs mod overskud i Hvad sagde analytikerne? Banken overtager pantebrevsselskab\nDownload "Bladet ALM. BRAND. Ny opjustering og kurs mod overskud i 2011. Hvad sagde analytikerne? Banken overtager pantebrevsselskab"\n1 ALM. BRAND Bladet NR. 4 DECEMBER 2010 Ny opjustering og kurs mod overskud i 2011 Hvad sagde analytikerne? Banken overtager pantebrevsselskab Generalforsamling godkendte aktieemission ALM. SUND FORNUFT\n2 Ny opjustering og kurs mod overskud i Pæne overskud i Skadeforsikring og Liv og Pension og lave nedskrivninger i 2011 giver tro på sorte tal på bundlinjen næste år. Men inklusive tab og nedskrivninger bliver resultatet for 2010 fortsat meget utilfredsstillende. F ørst blev forventningerne til koncernens helårsresultat opjusteret med 180 mio.kr. efter 1. halvår. Nu får forventningerne endnu et nøk opad med yderligere 100 mio.kr. Resultatet af indsatsen i 2010 forventes derfor at resultere i et plus på 300 mio.kr. før tab og nedskrivninger og før skat. Den fortsatte positive udvikling i koncernen giver samtidig ledelsen en fast tro på et samlet overskud i 2011 på mellem 340 og 400 mio.kr. før tab og nedskrivninger. Efter tab og nedskrivninger forventer ledelsen et mindre men positivt overskud. Baggrunden for årets anden opjustering skyldes et positivt resultatet før tab og nedskrivninger i 3. kvartal på 103 mio.kr. Det er bedre end forventet. Efter tab og nedskrivninger sneg resultatet sig dog i minus. Det endte med et underskud før skat på 362 mio.kr. Det er bl.a. højere præmier, færre storskader, faldende skadefrekvens og stabiliserede gennemsnitsskader samt et positivt investeringsresultat, der trækker resultatet opad. Dårlig start indhentet Et nyt overskud i Skadeforsikring denne gang på 105 mio.kr. før skat er både tilfredsstillende og bedre end forventet. Dermed fortsætter selskabet den positive udvikling fra 2. kvartal og sender år-til-dato resultatet i et plus på 41 mio.kr. Isoleret set et flot resultat, men i det store hele skæmmet på utilfredsstillende vis af de store udgifter til vinterrelaterede skader først på året. Præmieforhøjelser har sendt væksten i bruttopræmieindtægterne i vejret med en stigning i kvartalet på 2,2 % sammenlignet med samme periode sidste år. År-til-dato er væksten på 1,4 %. Sammenlignet med 2009 noterede selskabet i 3. kvartal en faldende erstatningsprocent på bygnings- og løsøreforsikringer. Også udgifterne til såvel storskader som småskader faldt. Endelig blev der anmeldt færre autoskader og skader som følge af høstbrande. Også omkostningsprocenten fortsætter med at falde, og ender år-til-dato på 18,3 mod 19,2 % for samme periode i I modsat retning trækker august måneds mange skybrudsskader. Dertil kommer kursreguleringer og fortsat høje tab og nedskrivninger i de dele af bankens udlånsportefølje, der er under afvikling. Dermed kommer koncernen ud af de første ni måneder af 2010 med et samlet overskud på 255 mio.kr. før tab og nedskrivninger og et underskud på 496 mio.kr. efter tab og nedskrivninger. Afskedigelser satte sine spor Banken kom ud af 3. kvartal med et lille underskud på 23 mio.kr. før nedskrivninger og tab. Det skyldes for det første hensættelser på 18 mio.kr. til løn, pension mv. til de bankansatte, der blev fritstillet som følge af omstruktureringerne,og filiallukningerne ultimo august.\n3 For det andet skyldes det et betydeligt urealiseret kurs-tab på bankens pantebreve på 41 mio.kr. Kurstabet er opstået som følge af en revurdering af sikkerheden i de enkelte pantebreve. Det er sket på baggrund af nye statistiske handelspriser og nye offentlige ejendomsvurderinger. Endvidere noterede banken tab og nedskrivninger i perioden på 465 mio.kr. Der er i betydeligt omfang tale om periodeforskydninger. Der er således ikke kommet flere nedskrivninger end forventet. De kommer bare tidligere end først antaget. Finanstilsynet har i oktober og november været på ordinær inspektion, hvor de gennemgik store dele af Alm. Brand Banks udlånsportefølje. Det gav anledning til, at dele af nedskrivningerne på visse udlån bliver taget lidt tidligere end forventet samtidig med, at forventningerne til de samlede nedskrivninger øges med 100 mio.kr. frem til Forøgelsen skyldes en mere forsigtig værdiansættelse. Der er derimod ikke tale om, at pantebrevenes tilstand har ændret sig som følge af f.eks. øgede restancer. Efter de første tre kvartaler kommer banken således ud med et overskud på 91 mio.kr. før tab og nedskrivninger. Efter disse er resultatet et utilfredsstillende underskud på 660 mio.kr. Pensionsselskab i nyt plus Succesen fortsætter i Liv og Pension med endnu et positivt kvartalsresultat før skat. Denne gang kommer selskabet ud med et overskud på 30 mio.kr. Det sender årtil-dato resultatet op på 159 mio.kr., hvilket er et meget tilfredsstillende resultat. Det positive resultat er særligt påvirket af, at selskabet i kvartalet leverede et investeringsafkast til sine kunder på 9,8 %, hvilket giver en forrentning på 13,1 % pro anno. Samtidig noterede selskabet en stigning i præmieindbetalingerne på 11 % i 3. kvartal. Dermed er den samlede vækst i bruttopræmierne i 2010 indtil videre 7 %. VIGTIGT AT VIDE (ÅR-TIL-DATO) VIGTIGE NØGLETAL (ÅR-TIL-DATO) Koncernunderskud: 496 mio.kr. Overskud i Skadeforsikring: 41 mio.kr. Underskud i Alm. Brand Bank: 660 mio.kr. Overskud i Liv og Pension: 159 mio.kr. Vækst i bruttopræmierne: 1,4 % Combined Ratio: 100,6 Fortsat faldende omkostningsprocent: 18,3 Tab og nedskrivninger i banken: 751 mio.kr. R I N G T I L A L M. B R A N D B A N K PÅ\n4 Hvad sagde? analytikerne 3 4 Selvom en voksende optimisme præger stemningen i Alm. Brand koncernen oven på det netop aflagte 3. kvartalsregnskab, så ser den endnu ikke ud til at være smittet af på de aktieanalytikere, der følger Alm. Brand aktien. S pil ikke redningsmelodien endnu. Sådan lyder overskriften på Handelsbankens analyse oven på Alm. Brand A/S aflæggelse af regnskabet for 3. kvartal For selvom analytikerne roser de positive resultater fra både Skadeforsikring og Liv og Pension, så er de stadig ikke sikre på udfaldet i Alm. Brand Bank. Har vi set det sidste til tabene i banken? spørger Nordea således meget karakteristisk i sin analyseoverskrift. Hverken Nordea eller Handelsbanken tager de stigende tab og nedskrivninger i 3. kvartal som et udtryk for nye ubehagelige overraskelser, men for en fremrykning af allerede estimerede tab og nedskrivninger. Og at de kommer nu er heller ingen tilfældighed. Ifølge aktieanalytiker Jakob Brink fra Handelsbanken vil Finanstilsynet nemlig være sikre på, at have fået alt frem i lyset inden en eventuel forestående aktieemission. Ifølge aktieanalytiker Peter Fledelius fra Nordea er både forretningen i Skadeforsikring og i Liv og Pension på rette spor. Han understreger samtidig, at Alm. Brands operationelle strategi efter Nordeas mening er god. Også de øvrige analytikere noterer sig positivt, at Skadeforsikring via bl.a. præmiestigninger, opbremsning i skadesudgifter og fortsat reduktion af omkostningsprocenten nu har en positiv underliggende forretning med en fortsat faldende Combined Ratio. Inspektion giver øget troværdighed Alle analytikerne hæfter sig i deres analyser særligt ved, at Finanstilsynet i oktober og november har været på besøg og gennemgået en særdeles omfattende del af Alm. Brand Banks udlånsportefølje. Heller ikke Peter Fledelius fra Nordea ser forøgelsen af de samlede forventede tab og nedskrivninger i banken fra 1,3 mia.kr. til 1,4 mia.kr. frem til udgangen af 2012 oven på Finanstilsynets besøg som alarmerende. Tværtimod mener han, at Finanstilsynets inspektion tilføjer yderligere troværdighed til estimaterne for tab og nedskrivninger. Ikke alle analytikere er klar til at slå på tromme for Alm. Brand koncernen endnu men de er så småt begyndt at finde deres instrumenter frem.\n5 Banken overtager pantebrevsselskab Mere end 90 % af aktionærerne i Alm. Brand Pantebreve A/S har takket ja til Alm. Brand Banks fremsatte købstilbud. Banken overtager nu kontrollen med selskabet og tvangsindløser de resterende aktier. A lm. Brand Bank har med erhvervelse af 93 % af den samlede aktiekapital i Alm. Brand Pantebreve A/S sikret sig den fulde kontrol med pantebrevsselskabet. eksempelvis ét procentpoint, ville det medføre en negativ kursregulering i niveauet 46 mio.kr. Det betyder, at banken i forhold til den nuværende ejerandel bliver yderligere påvirket med 24 % af denne altså med 11 mio.kr. Banken fremsatte den 12. oktober et købstilbud til alle aktionærerne i Alm. Brand Pantebreve A/S om at købe deres aktier til kurs 16,50. Det havde et stort flertal takket ja til, da tilbudsperioden udløb den 10. november. - Nu har vi mulighed for aktivt at arbejde med pantebrevskunderne via bankens ambulancetjeneste. Den har til formål at finde en optimal og holdbar løsning for såvel kunderne i pantebrevsselskabet som for banken. Vi forventer således at kunne vende problemkunder til overskudsgivende kunder og i alle fald begrænse bankens tab på pantebrevene, fortæller bankdirektør Bo Alberg. Opkøb belaster ikke banken Opkøbet af Alm. Brand Pantebreve A/S vil ikke belaste Alm. Brand A/S nævneværdigt. En fuldstændig overtagelse af pantebrevsselskabet vil påvirke bankens regnskab for 4. kvartal negativt med ca. 11 mio.kr. Selve overtagelsen forventes at koste i omegnen af 6 mio.kr., mens bankens minoritetsandel af Alm. Brand Pantebreve A/S forventede underskud i 4. kvartal 2010 på ca. 20 mio.kr. vil udgøre de resterende 5 mio.kr. Konkurs ville skade imaget Alm. Brand Bank A/S var før købstilbuddet majoritetsaktionær i pantebrevsselskabet. Men ifølge Bo Alberg har det ikke været på tale blot at lade Alm. Brand Pantebreve A/S gå konkurs. - Det mest ansvarlige at gøre i den situation, pantebrevsselskabet befinder sig i, er at tilbyde minoritetsaktionærerne at få en del af deres investering hjem igen. Endvidere ville en konkursbehandling sinke processen med at komme i gang med at konvertere pantebrevene til andre lånetyper. Og set i forhold til resten af Alm. Brand koncernens omdømme ville en konkurs fremadrettet heller ikke være den bedste løsning, understreger Bo Alberg. Afnotering fra Børsen Med mere end 90 % af såvel aktiekapitalen som antallet af stemmer i selskabet tager Alm. Brand Bank efterfølgende skridtet videre og søger om afnotering af pantebrevsselskabet fra NASDAQ OMX. De resterende aktier, svarende til 7 % af aktiekapitalen, vil samtidig blive tvangsindløst efter selskabslovens bestemmelser. Pantebrevsporteføljen i Alm. Brand Pantebreve A/S er meget rentefølsom. Hvis renten skulle stige i 2011 med L Æ S MR IEN RG E OT IM L A L M.. B R A N D BPÅ A NW K WPÅ W. 3A5 L4 M7 B4 R8 A4 N9 D. D K\n6 Generalforsamling godkendte aktieemission 5 6 Banken skal ikke afleveres i Finansiel Stabilitet. Vi rydder op efter os selv. Det er det mest ansvarlige og fornuftige at gøre, konstaterede formanden for Alm. Brand A/S, inden aktionærerne gav grønt lys til en forestående kapitaludvidelse på op til 1,7 mia.kr. A lm. Brand A/S skal have flere muskler i form af ny en aktionær givet udtryk for, at Alm. Brand burde aflevere kapital. Muskler til at imødegå nye lovkrav både til banken i Finansiel Stabilitet og lade staten, skatteyderne forsikringsselskaber og til banker de såkaldte Solvens II og Basel III regler til at understøtte Alm. Brand Bank og til at betale lån tilbage til Alm. Brand af 1792 fmba. og de andre banker om at bære eventuelle yderligere tab i denne. Men den idé havde formanden ikke meget til overs for. Derfor havde Alm. Brand A/S indkaldt selskabets aktio-nærer til ekstraordinær generalforsamling torsdag den 28. oktober i kantinen på Midtermolen i København. Vigtigste punkt på dagsordenen var en bemyndigelse til bestyrelsen til at udvide aktiekapitalen med op til 1,7 mia.kr. 95 aktionærer var mødt frem også pressen havde som følge af stor interesse i ugerne op til generalforsamlingen også fundet vej til Koncernens hovedsæde. I kølvandet på formandens tale, hvor han begrundede baggrunden for kapitaludvidelsen, fulgte en engageret debat og en efterfølgende afstemning om, hvorvidt bemyndigelsen skulle gives eller ej. Og med en tilkendegivelse på 96 % af de afgivne stemmer for forslaget kunne bestyrelsen konstatere, at der blandt aktionærerne er opbakning til en eventuel forestående aktieemission. Ansvar over for tillidsfulde bankkunder Som led i sin tale til generalforsamlingen adresserede Alm. Brand A/S formand Jørgen H. Mikkelsen en del af den kritik, der op til generalforsamlingen har været rejst i pressen af enkelte utilfredse aktionærer. Blandt andet havde - Vi mener fra bestyrelsens side ikke, at det er en ordentlig eller moralsk acceptabel løsning. Vi mener, at vi selv har ansvaret for at løse problemerne. Vi skal også huske på, at vi har et ansvar over for de bankkunder, der har vist os tillid og benytter Alm. Brand Bank som deres bankforbindelse, sagde Jørgen H. Mikkelsen. Han understregede, at så vidt han var orienteret, er det ikke hverken sjovt eller nemt at være kunde i en bank under Finansiel Stabilitet og det kan være meget svært for ellers gode og sunde kunder med et lånebehov at finde en ny bank i disse tider. - Endelig er jeg ikke i tvivl om, at hvis vi havde afleveret banken i Finansiel Stabilitet, ville koncernens image have lidt et uopretteligt knæk. Hvem vil dog have sit og sine kære forsikret i et selskab, der løber fra sine forpligtelser, når det bliver svært?, spurgte Jørgen H. Mikkelsen retorisk forsamlingen. Tre uvildige revideringer Formanden berørte også de mange tab og nedskrivninger Det sagde aktionærerne også... Jeg synes, det er underligt, at formanden og den administrerende direktør ikke har væsentlige aktieposter i selskabet. Det er for mig et udtryk for, at de ikke finder virksomheden værd at investere i, hvilket er et meget dårligt signal. (Erik Stensgård)...og det svarede Jørgen H. Mikkelsen Ledelsen ejer aktier, men Alm. Brand har ikke haft aktieoptionsprogrammer til ledelsen, hvilket har betydning for størrelsen af ledelsesmedlemmernes aktiebeholdninger.\n7 i Alm. Brand Bank. Fra 1. januar 2010 frem til slutningen af 2012 forventes yderligere nedskrivninger i banken på 1,4 mia.kr. Og er vi så sikre på, at det ikke kan blive endnu mere?, spurgte Jørgen H. Mikkelsen sig selv i talen. - Nej, det er vi ikke. Nedskrivningerne i banken afhænger af den økonomiske udvikling i hele verden og i Danmark. De afhænger af arbejdsløsheden, af renten og af en række andre forhold. Hvis der kommer et såkaldt dobbelt-dip hvor økonomierne atter går ind i en økonomisk krise - vil nedskrivningerne formentlig blive større. Men vi har gjort flere ting for at sandsynliggøre, at de forventede nedskrivninger rent faktisk også er de mest sandsynlige nedskrivninger, sagde Jørgen H. Mikkelsen. Han henviste i den forbindelse til gennemsyn fra henholdsvis to revisionsfirmaer og en ekspert med stor erfaring i at kreditvurdere banker med nedskrivningsramte udlånsporteføljer. Alle har de været igennem bankens vurderinger af tab og nedskrivninger frem til udgangen af 2012, og alle har de ligget på linje med det, banken og koncernen har meldt ud. Repræsentanterne kontrollerer også Der var i pressen rejst spørgsmål om hvorvidt formanden - og de øvrige bestyrelsesmedlemmer med tilknytning til hovedaktionæren - kontrollerer sig selv. En kritik, der blev gentaget på den efterfølgende debat, men som formanden blankt afviste. - Det gør vi ikke. Ud over at vi står til ansvar over for denne generalforsamling, står vi også til ansvar over for hovedaktionærens repræsentantskab, som består af 93 medlemmer. Også herfra er der et stærkt ønske om at få genskabt koncernens styrke, understregede Jørgen H. Mikkelsen. Det sagde aktionærerne også... Er det hensigten at afvikle bankens landbrugsudlån? Det vil jo i givet fald kunne give bankens nuværende landbrugskunder problemer. (Andreas Bjerregaard)...og det svarede Jørgen H. Mikkelsen Det er korrekt, at banken har besluttet at gå ud af landbrugssegmentet. Der er imidlertid ikke tale om, at bankens nuværende landbrugskunder nu får opsagt deres lån. Afviklingen vil således komme til at foregå stille og roligt over en årrække.\n8 KLS PortoService ApS Postboks Pandrup UMM, ID. NR E-filial er fremtiden Kundekontakt direkte fra nettet til en medarbejder i røret har givet dundrende succes. juni blev almbrand.dk relanceret som e-filial med I 2,1 nyt design, nemmere navigation og let adgang til en medarbejder for dem, der besøger hjemmesiden. - Det har været en succes. På trods af at vi kun har været i gang i fem måneder, sælger vi godt, og vi kan se, hvor mange brugbare leads den nye hjemmeside skaber. Så satsningen på nettet er uden tvivl rigtig, siger driftschef Erik Stengaard-Pedersen, der er leder af det webteam, der er tilknyttet e-filialen. Forsikring i kaffepausen E-filialen på almbrand.dk er understøttet af et e-kundeservicecenter (eksc), hvor medarbejderne sikrer, at kunderne ikke skal hænge og vente i en telefonkø. Trykker kunden på ring mig op -knappen, er der en medarbejder i røret inden for fem minutter. dage gik der i gennemsnit tidligere, inden en kunde fik svar på en nethenvendelse. Nu går der maksimalt fem minutter. - Vi ringer, mens kunderne stadig kan huske, hvorfor de ville ringes op. Det er klart én af de væsentlige nøgler til succesen med e-filialen. Ventetid er stort set afskaffet. Det betyder, at kunderne uden problemer kan ordne forsikringsforretninger i kaffepausen, for de er sikre på at få et hurtigt svar, forklarer Erik Stengaard-Pedersen. Mulighederne er uendelige E-filial har allerede været en succes, men webteamet forventer et endnu større salg næste år. Men succesen behøver ikke at stoppe her. I webteamet ser man nemlig et meget større potentiale i kombinationen af handel på nettet og øjeblikkelig telefonisk kontakt. Salg fra dag ét Teknikken fungerede, da e-filial gik i luften på almbrand.dk og i eksc. Funktionerne på hjemmesiden har virket, og der har ikke været nedbrud, der har haft med de nye systemer at gøre. - Det har betydet, at vi med det samme har kunnet give kunderne den service, som vi lover på hjemmesiden, og dermed har vi kunnet sælge fra dag ét, lyder det fra Erik Stengaard-Pedersen. - Man kan sagtens forestille sig et set-up, hvor vi kan tilbyde flere produkter og mere salg fra e-filialen, siger Erik Stengaard-Pedersen. - Vi startede i juni, så vi lærer stadig og får nye oplevelser hver dag. Vi gør det hele tiden bedre, og med det potentiale vi ser, er jeg ikke i tvivl om, at e-filial er en vigtig del af fremtiden. Der er besøg på almbrand.dk om året ALM. BRAND BLADET udgives af: Alm. Brand A/S, Midtermolen 7, 2100 København Ø Telefon CVR-nr Redaktion: Søren Boe Mortensen (ansv.), Susanne Biltoft, Lars Ervolder og Nis Peder Kolby Layout: Alm. Brands interne bureau\nAlm. Brand. Bladet NR. 2 MAJ 2013. Flere. Kunder vil Alm. Brand. 2012 var året, hvor tingene vendte\nAlm. Brand Bladet NR. 2 MAJ 2013 Flere Kunder vil Alm. Brand 2012 var året, hvor tingene vendte Flere kunder vil Alm. Brand 1 2 Stigende præmieindtægter og faldende kundeafgang i 1. kvartal vidner om,