Køb Vans Slip On i Herlev – Hurtig levering\nVans Slip On Herlev\nEr du på udkig efter vans slip on i Herlev? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn række internet forretninger foreslår i vore dage et bredt udvalg af leveringsmidler. En favorit er lige nu levering til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de nyindkøbte produkter når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig særligt let, og ofte endda den prisbilligste leveringsudgave.\nDu bør på samme måde påtænke at få det leveret til din bopæl eller til dit arbejde. Metoden bliver sædvanligvis en anelse mindre prisbillig, men ydermere i høj grad praktisk. Den mest betalelige fragtløsning af vans slip on i Herlev er uden tvivl selv at hente produkterne, men det afhænger af at du fysisk befinder dig med kort afstand til vans slip on i Herlev online forhandlerens lager.\nAntal dages levering kan være ekstremt relevant i tilfælde af at du behøver produktet om få sekunder, så i det øjemed er det ganske vigtigt at man checker den forventede leveringstid for den pågældende vare.\nEn masse vans slip on i Herlev online firmaer stiller garanti om 1 hverdags levering på en række varer, men som imidlertid står og falder med at ordren laves tidligere end et nøjagtigt klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få vans slip on i Herlev afsted forinden lagermedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte internet webshops præsterer gratis levering, men for det meste forudsætter det at du køber for en bestemt sum. Alternativt kunne man vælge den prisbilligste fragtmulighed, hvilket typisk – uafhængig om du bor i Taastrup, Ikast eller Humlebæk – er at få fragtmanden til at levere din pakke til et udleveringssted.\nDet er jo ret fremkommeligt for forbrugerne at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på vans slip on i Herlev fra diverse e-forhandlere, og af den grund har flere e-firmaer set sig tvunget til at trykke priserne på en række af deres varer – til juniorer, og yderligere også til voksne – drastisk, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det immervæk vise sig fordelagtigt at tjekke nogle enkelte outlets på nettet efter vans slip on i Herlev rabat inden du færdiggør din shopping, så man er tryg ved at antage den mest betalelige pris.\nMan bør lige meget hvad være klar over, at i tilfælde af at en e-forretning udbyder vans slip on i Herlev for en udsalgspris der er urealistisk lav, så kunne det tit være et faresignal om en falsk internet handler. Shopping med kort er i hvert fald en del af en anordning, som redder køberen overfor snydagtige online firmaer.\nVi anbefaler shopping med kort eller MobilePay. Alternativt bør du drage nytte af et tilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du ønsker at afbetale pengene over en periode.\nForinden folk handler vans slip on i Herlev hos en online butik burde man i virkeligheden få overblik over butikkens forretningsvilkår, men det er uden tvivl ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kunne måske være at bemærke om online butikken er e-mærke tilsluttet, som typisk er en erklæring om at internet firmaet understøtter den officielle danske lovgivning, samt at online forhandleren fra tid til anden kigges til af fagfolk der forstår de gældende bestemmelser. Desuden får du chance for at få assistance, når du udsættes for problemer med din shopping.\nUdover dette er det en hjælp at kunden er på vagt for de vigtigste retningslinjer gældende for bestillingen, som eksempelvis hvilken returrettighed på vans slip on i Herlev internet webshoppen bruger. I den forbindelse er det ligeledes vigtigt, at man altid beholder sin kvittering på e-mail, således man til enhver tid vil kunne dokumentere bestillingen, uafhængig om man søger efter varer til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembringer evigt relevante løsninger til at kontrollere en stor gruppe aktuelle konsumenters meninger og på grund af dette foreslår vi, at du læser online forretningens vans slip on i Herlev anmeldelser før du køber.\nFacebook giver dig desuden fuldstændig gunstige metoder til at få en idé om webbutikkens pålidelighed. Herinde ser vi en række online firmaer som gør det muligt at publicere en vurdering af ordreforløbet, som desuden burde bruges til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med et hav af online butikker og introducerer forretningernes tilbud, og tager imod honorar for så vidt du udfører en transaktion.\nInformationer om vans slip on i Herlev og outlets på nettet vedligeholdes hele tiden, men der tages ikke ansvar for justeringer der kan være realiseret efter seneste opdatering af de viste data.\nVans Slip On i Herlev – Køb vans slip on i Herlev\nMeteorvej 8, 2730Herlev


R vil have faste regler for NATO's indgriben | Information\nVi må have faste regler for i hvilke situationer, NATO må gribe ind i konflikter, sagde Jørgen Estrup på Informations debatmøde om NATO\nNATO må bindes ind i et nyt sæt regler, når nu Kosovo-krigen har sprængt FN's regelsæt, mener det Radikale Venstres udenrigspolitiske ordfører Jørgen Estrup.\nHan udfordrer dermed forsvarsminister Hans Hækkerup, der i sidste uge sagde til Information, at NATO må kunne operere uden faste regler for i hvilke situationer, organisationen må bruge militær magt. Det må skønnes fra gang til gang, sagde Hækkerup. En linje som NATO-topmødet i Washington sidste weekend bekræftede som organisationens nye politik.\nMen det betyder ikke, at Danmark bare må acceptere det, mener Jørgen Estrup.\nHvis Danmark igen skal deltage i NATO-aktioner uden et FN-mandat, som vi ser det i Kosovo, må vi herhjemme have et fast regelsæt for, hvilke situationer vi vil tillade brug af militær magt uden om FN.\nUenig med Hækkerup\n"Jeg er meget uenig med Hækkerup. Vi har brug for et NATO med klare begrænsninger. Hvis NATO igen skal handle uden om FN, og det må vi se i øjnene kan blive situationen, må vi have et sæt spilleregler, i det mindste herhjemme," sagde Jørgen Estrup i går aftes på Informations debatarrangement om NATOs nye rolle.\nJørgen Estrup mener, at de ti krav som folkeretseksperten Frederik Harhoff har stillet op for en NATO-aktion uden FN-mandat (se Information 23. april), kunne være et godt udgangspunkt for en diskussion af, hvornår Danmark vil være med i NATO-aktioner uden om FN.\nJørgen Estrup var sammen med Enhedslistens udenrigsordfører, Keld Albrechtsen, Bjørn Møller fra Center for Freds- og Konfliktforskning og Jens Claus Hansen fra Forsvarsakademiet inviteret til paneldiskussion om NATO og organisationens nye rolle efter Kosovo-krigens start.\nGodt og vel 75 læsere var mødt op for at høre diskussionen, der hurtigt kom til at dreje sig om, NATO i virkeligheden har gjort verden til et mere usikkert sted at leve med krigen i Kosovo.\nJens Claus Hansen mente, at NATO kan skabe en stabilitet i verden i kraft af, at organisationen er så magtfuld, at den kan gribe ind i krige, som den gjorde i Bosnien.\n"Og man skal huske, at NATO hviler på 19 demokratiske medlemsstaters afgørelser. Til gengæld kan man frygte, at andre stærke lande kunne vejre morgenluft og sige: når NATO kan gribe ind uden om FN kan vi også. Derfor må vi ændre FN, så det bliver mere handlekraftigt," sagde Jens Claus Hansen.\nBjørn Møller var langt mere skeptisk over for NATO. Bombardementerne i Jugoslavien har gjort stor skade på den verdensorden, som FN stod for, uden at forsøge at sætte en ny og bedre i stedet.\n"Folkeretten i dag er ikke ideel. Den bygger i høj grad på respekt for landene og betyder, at herskerne i landene får gode muligheder for at lave overgreb på deres befolkninger. En bedre verdensorden ville være, at landene var rammen om befolkningerne i et mere kosmopolitisk samfund. Men NATO's krig fører os ikke tættere på en ny verdensorden. NATO har end ikke formuleret et bud på en ny orden i stedet for den, der bliver skudt ned nu. NATO har begået stort set alle de fejl, der kan begås - militært og politisk," sagde han.\nDet var Keld Albrechtsen enig i:\n"NATO hævder at gå i krig for menneskerettighederne, men NATO-landene selv overholder dem jo ikke. Se bare på Tyrkiets overgreb på kurderne. Der er altså to standarder for menneskerettigheder i NATOs verdensbillede. En høj standard, som vi vil tvinge landene uden for NATO til at leve op til, og en lavere for NATO-landene selv," sagde Keld Albrechtsen.\nTil gengæld var han meget uenig i Bjørn Møllers anbefaling af, at man anerkendte Kosovo som en selvstændig stat og satte NATO-tropper ind for at beskytte landet mod angreb fra resten af Jugoslavien.\n"Prøv at forestille jer det blodbad, vi skulle igennem," appellerede han til tilhørerne: "Den eneste løsning er at stoppe bombardementerne og arbejde med en politisk løsning på konflikten. Det skulle man have gjort fra starten. Det ville ikke have forhindret udrensningerne i Kosova, men jeg kan ikke tro, at de ville have nået et så voldsomt omfang, som vi ser nu."\nFrederik HarhoffJørgen EstrupKeld Albrechtsen


Kommune i tænkeboks efter naboklager | TV 2 Lorry\nKommune i tænkeboks efter naboklager\nDet har overrasket Københavns Kommunes Teknik- og Miljøforvaltning, at naboklagerne over metrobyggeriet har fået opsættende virkning. Derfor overvejer forvaltningen nu at ændre praksis, skriver DR København.\n06. aug 2013, kl. 19:04\nNaboklager har stoppet byggeriet af Metroen om natten, fordi Natur- og miljøklagenævnet har givet klagerne opsættende virkning. Det betyder, at anlægsarbejdet bliver forsinket på ubestemt tid.\nInden Metroselskabet fik lov til at arbejde hele natten vurderede Teknik- og Miljøforvaltningen i København blandt andet, hvilken betydning klager ville få. Kommunen er overrasket over Natur- og Miljøklagenævnets beslutning.\n- Vi har en forholdsvis alvorlig situation, fordi der er lagt en form for ny præcedens her. Og det er vi nødt til at se på rækkevidden af, siger Jens Elmelund, direktør i Teknik- og Miljøforvaltningen til DR København.\nDerfor undersøger kommunen nu muligheden for at ændre praksis i fremtiden, når andre store byggeprojekter skal gennemføres i København.\n- Fremadrettet må vi se på, om der er en anden måde vi skal administrere efter. For med den måde man kan forudse med klager og klager, der har opsættende virkning, så bliver det vanskeligt at tilrettelægge et effektivt anlægsarbejde, siger Jens Elmelund til DR København.


Artanish vejr og klima – Sneforhold • Bedste tidspunkt at besøge\nBedste rejsetidspunkt Artanish\nDen bedste rejsetidspunkt til in Artanish i Armenien er fra Juni til September, hvor der er en een mild og behagelig temperatur og minimalt nedbør. Den højeste gennemsnitstemperatur i in Artanish er 21°C i Juli og den laveste er -3°C i Januar.\nArtanish har et fastlandsklima. Hvis du vil vide mere om gennemsnitstemperaturerne i in Artanish eller om hvornår det meste sne og regn falder, så kan du finde det herunder. Så er du godt forberedt. Vores månedlige gennemsnitlige klimainformationer er baserede på data fra de sidste 30 år.\nKlima Artanish per måned\nRejs og bo Artanish\nØnsker du at booke en flyrejse til Artanish? Hop på et af disse flyselskaber.\n14 dages vejrsudsigt Artanish\nVejret for Artanish bliver -3° til -1° grader i de kommende 14 dage.\nArtanish har et fastlandsklima. Det er varmt om sommeren og koldt om vinteren. Den gennemsnitlige årstemperatur for Artanish er 9° grader og i løbet af et år falder der 668 mm regn. Det er tørt 130 dage om året med en gennemsnitlig luftfugtighed på 80% og et UV-indeks på 3.\nArtanish vejr efter måned\nHvordan er gennemsnitsvejret i en given måned for Artanish? Lad os finde ud af det! Klik på en måned for at tjekke alle månedlige gennemsnit for solskin, temperaturhøjde og lave temperaturer, procentvis chance for regn pr. dag, ophobning af snefald og antallet af regnfulde dage.\nHar du været i Artanish?\nEfterlad os din oplevelse i Artanish, og så kan du vinde 1000 kr!\nArtanish er placeret i Armenien. Det ligger i en lige linje i 2.918 km fra København.\nKoordinaterne for Artanish er:\nGps-koordinaterne er 40° 31' N, 45° 22' E\nHvor lang er flyveturen til Artanish?\nFlyvetiden fra Københavns Lufthavn til Artanish er cirka 4 t. 30 min.\nHvad er de nærmeste lufthavne til Artanish?\nDette er de lufthavne, der er tættest på Artanish:\nOmrådet for Artanish er omkring 61 km².\nHvad er valutaen for Artanish?\nI Artanish bruges Armenien (AMD) til at betale.\nHvad er områdenummeret for Artanish?\nOmrådet for at ringe til Artanish er +374.


Skal du snart ud at rejse igen? Husk at pakke fornuftigt.\nDette skal du huske at pakke til ferien\naf udiverden | feb 11, 2022 | Rejselederen | 0 Kommentarer\nDet er skønt med en ferie engang imellem. Det kan handle om at lave ingenting, og det kan handle om at lave noget nyt; så længe det er en pause fra hverdagen, er det godt. Hvis du har tænkt dig at rejse, skal du have pakket en taske. Men hvad skal du have med?\nNår man skal rejse…\nDet er altid fedt at tage ud og opleve noget nyt, især når det er i et andet land. Der vil være en helt anderledes kultur, andre madoplevelser, andre vejrforhold samt en anden historie, end hvad du kender fra Danmark. Det betyder også, at det tøj, du normalt bruger i din hverdag, ikke altid giver mening i et andet land. Der er i hvert fald ingen grund til at pakke hele garderoben. Men hvad skal man så pakke? Vi er trods alt vant til lidt af hvert i forhold til vejret i Danmark, men det er ikke altid lige sådan andre steder. Det skal man være forberedt på.\nNår du skal ud og rejse, skal du tage et kig på de vejrforhold, som der er på din destination. Selvfølgelig er der nogle ting, der er nødvendigt alle steder; nattøj, undertøj og lignende. Men det er for eksempel ikke nødvendigt med fem tykke sweaters, hvis du skal en uge til Sydspanien, selvom det kunne være rart at have med, hvis du skulle til Island. Kig på landets tendenser til regn, vind og temperaturer, så du ved, hvad du kan forvente. Dog skal du ikke stole blindt på vejrudsigten. Det kan være en god idé med blot et enkelt outfit til anderledes vejr, så du er forberedt på alt.\nDog er det ikke kun tøj, som skal pakkes til ferien. Man skal nemlig være forberedt på lidt af hvert, når man er i et fremmed land, for man har ikke alle de ting, man ellers ville have derhjemme. Du skal selvfølgelig have styr på pas og penge, men også lidt mere end bare det. Hvis du skal til et land med meget sol, skal du have solcreme og aftersun med, så du ikke bliver skoldet i heden. Hvis du regner med at gå meget, kan det være en god idé at tage plaster med, da man kan risikere at få vabler eller at falde. Ferien vil garanteret blive en skøn oplevelse, men den bliver endnu bedre, når du er velforberedt.


Manderådet arbejder for piger, drenge, kvinder og mænd. Vi vil udvikle vores demokrati og sikre ens vilkår for såvel piger, drenge, kvinder, mænd, mødre og fædre - og med respekt for forskelligheder. Hvis det ene køn taber, så taber begge.\nVores drenge, mænd og fædre er skønne, vidunderlige, givende, produktive, attraktive, risikovillige, omsorgsfulde, humoristiske og et grundfundament i vores samfund. De fortjener al den ære og anerkendelse vi kan give dem.\nVi har brug for at mænd træder til. Og brug for at mænd tager ansvar nu mere end nogensinde. For deres eget liv og for samfundet. Mænds gavmilde positive samfundsbidrag skal anerkendes, og der hvor mænd ikke slår til skal mænd begynde at slå bedre til.\nMan kan med rette forvente fra lederne af mandebevægelsen, at mænds eget ansvar står centralt. Det gør det for Manderådet.\nMænd ligger i top når det gælder fx rekorder i sport og når det handler om at starte virksomheder, men desværre også når det gælder fx kriminalitet, selvmord og hjemløshed. Mænds markante andel i nogle samfundsproblemer og egne problemer er uomtvistelig.\nIkke bare i Danmark, men i hele den vestlige verden er der nye vinde når det gælder drenge, mænd og fædre. Vi er igang med at transformere mandebevægelsen og samfundet. Bær over med os hvis der indimellem sniger sig en smutter af bitterhed, ligemageri, offerkonkurrence og mandesurhed. Det gør der desværre. Vi ved det. Men vi er igang med at rydde op og lufte ud - med mænds ansvar som helt centralt. Hvad der ikke ændrer sig er at Manderådet står for den direkte meningsudveksling, faktabaseret argumentation.\nManderådet arbejder for at alle de mange gode organisationer, foreninger og bevægelser der arbejder for at sikre drenge, mænd og fædre får den opmærksomhed, status og økonomi som tilkommer dem.\nManderådet arbejder for at styrke mulighederne for indflydelse på politiske beslutninger.\nVi arbejder for at skabe samarbejde og netværk.\nRådets arbejde omfatter kampagner, rådgivning og mediearbejde.\nRådet arbejder for at sikre saglig og fagligt velfunderet viden om hvordan man skaber ens vilkår for piger, drenge, kvinder og mænd - med respekt for forskelligheder.\nManderådet er aktiv på: Facebook, Twitter, Instagram og Youtube.\nTryk på link nedenfor:\nPress here for more information in English


❤ Once upon a time ❤ | Styleintuition.dk ❤ Once upon a time ❤ – Styleintuition.dk\nI sidste uge var jeg et smut forbi et event i Suite i Illum for The Baand's nye SS12 kollektion. Jeg\nSom jer der har fulgt med et stykke tid på bloggen måske husker, så blev jeg gift i sommers med verdens dejlige kæreste, efter at have været sammen i lidt over 4 år. Jeg viste jer kun et enkelt billede den gang, og det var fordi, jeg var kommet til at love mine billeder væk til Amerikas største bryllupsblog Style Me Pretty, og for at de kunne vise billederne måtte de ikke være vist før. Men først gik der lidt tid, med at jeg fik billeder fra fotografen og fik dem sorteret, og endelig tog det flere måneder før de kom på Style Me Pretty – hvilket de faktisk først gjorde i sidste uge her. Derfor kan jeg først vise jer billeder nu, så håber I stadig har lyst til at se dem, selvom de er fra i sommers?!\nNu får I i hvert fald en ordentlig bunke – for jeg er ikke så god til at vælge nogen fra, de vække jo søde minder alle sammen. Det var den absolut bedste dag i mit liv – det er virkelig noget helt særligt at stå og sige ja til sin elskede! (Uhh jeg bliver helt glad og rørt når jeg tænker på dagen…) Nå ja det er også min mands første optræden på bloggen – så tag nu godt i mod ham hehe…\nVi holdt brylluppet på Sophienberg Slot ved Rungsted Havn, min kjole er fra det spanske mærke Pronovias og min veninde Monika Grensteen der er makeup artist på Unique Models havde sat mit hår og makeup.\nBryllupskagen var fra Kage Kompagniet i Rungsted og så havde min søde mor bagt 80! cupcakes og 100 macaroons! Mine bryllupssko fra Alaia.\nFoto er taget af super dygtige mode- og bryllupsfotograf Flemming Leitorp.\nSome of you might remember that I got married in the summer but since our pictures were selected for Style Me Pretty (the largest American wedding blog) I was not allowed to share them before they had featured them on the blog. And they did so last week here. I hope you’re still up for some wedding pictures even though it has been a while since? Anyway hers a whole bunch of them since I couldn’t choose between them – I love all of them since they’re from the most spectacular and amazing day in my life!\nHold nu op det er nok de smukkeste bryllupsbilleder jeg nogensinde har set. Alt er så fantastisk at jeg selv helt bliver rørt :) Vil dagdrømme om et bryllup lig jeres.\nIhh jeg elsker bryllupper! Rigtig flotte billeder, det ser ud til at have været en magisk dag.. <3\nIhh hvor ser det romantisk ud :)\nElsker farverne på kagerne…\nOg i klæ’r virkelig hinanden :)\nSikke nogle smukke billeder fra et vældigt smukt bryllup. Jeg er ret vild med de mange gennemførte detaljer!\nHvor er i bare det smukkeste par…og de sko er altså bare fede:-)\nSikke flotte billeder og alt ser perfekt og romantisk ud, en rigtig god dag. I er sådan et smukt par og det hele er meget gennemført.\nDet er nogle rigtig smukke billeder fra en fantastisk dag :)\ni er virkelig fantastisk smukke at kigge på, og sikke nogle lækre billeder. :-) Det var uden tvivl værd at vente på.\nDe billeder har jeg ventet læænge på! (I blev gift på min fødselsdag, så den glemmer jeg ikke lige ;))\nSikke nogle smukke billeder altså!\nHar aldrig tænkt, at jeg selv skulle have slør på – men efter at have set dit… Det er SÅ smukt!\nHvor er det flotte billeder :-)!\nÅååhh, jeg vil også giftes nu!!! Og hvis mit bryllup kunne være helt så smukt og gennemført som jeres, ville jeg være glad og tilfreds! Super flotte billeder, og sikke et smukt par :-)\nWauuuuuw! Så amazing :D\nWauw!!!! Jeg har aldrig drømt den der traditionelle pige-drøm med stort, hvidt bryllup, men det er vist noget, der kommer med alderen, for når jeg ser jeres billeder, bliver jeg fuldstændig forelsket! Det var dog de smukkeste (bryllups)billeder, jeg længe har set! Og hvor er du forbandet smuk!\nHvor ser det hele bare flot og gennemført ud. Så skønne billeder :-) Det ser jo bare helt perfekt ud. Og dine bryllupssko… Wow!\nSå smukt – dig, din kjole og dine sko! :-)\nSmukke billeder og en endnu smukkere brud!\nHvor ser det bare fantastisk ud, og hvor ER du altså smuk!\nSå smukt og elsker de turkisgrønne detaljer.\nHar I selv planlagt det hele?\nSmukt smukt smukt! Tak for at du vil dele de fantastiske billeder og din store dag med os :)\nSuperflotte billeder! Sjovt at se din mand også. I klæder hinanden godt! :)\nJeg er helt vild med det billede hvor i står på molen.. – Havets farve passer perfekt ind i jeres farve tema. Smukt!\nSå flot det hele! Og også flot mand :)\nJeg har vist min kæreste billederne og sagt “Skat; vores skal være noget lignende.” Godt han lige har en 4-5 år til at tage sig sammen til at falde på knæ :)\nTusind tusind tak for alle jeres søde kommentarer! Det betyder rigtig meget for mig!\nDet var så fantastisk og det kan anbefales, så piger I må lige få de mænd ned på knæ ;)\nSikke en smuk kjole og hvor kan jeg godt lide det tema i ser ud til at have kørt med den mint-grønne farve..\nDet ligner et drømme bryllup :-))\nJeg er simpelthen nødt til at bande… Hold nu kæft nogle fantastiske billeder!\nSå smukt og lige til at få gåsehud over.\nTusind tak for at vi måtte se dem. Det kan jeg simpelthen ikke få nok af.\nSom du siger, så er det den bedste fest man nogensinde kommer til :-)\nHvor ser du smuk ud!! Det klæder dig med håret på den måde.\nSjovt at se din mand – havde forestillet mig en helt anden type, men han ser sød ud og I ser simpelthen så glade ud sammen :D\nHvor er I bare et smukt par! :o) Og sikke et fantastisk gennemført bryllup! Så raffineret, det oser at god stil og klasse! :-)\nHvor er det barenogle smukke og unikke billeder:-)\nMeget gennemført og med lækre detaljer – elsker de mintgrønne kager og de klare, friske farver og omgivelser! Og I ser jo guddommelige ud:-) Stort tillykke. Det er bestemt en stor dag i livet. Jeg husker også stadig tilbage på vores bryllupsdag, som én af de største oplevelser vi har haft sammen – dog toppet af min datters ankomst til verden ;)\nAlt muligt held og lykke til jer fremover, i ser skønne ud sammen!\nWow – virkelig gode billeder, og smukke mennesker! Er det muligt at få opskriften på de mintfarvede makroner?\nJeg vil også tilslutte mig alle de fine kommentarer – hvor er I bare et smukt par, og hvor ser I godt ud begge to! Stedet ser rigtig dejligt ud – og alle de detaljer, og ting der matcher så fint! Der er virkelig gjort noget ud af det, og kreativiteten har virkelig været i gang! Ønsker det bedste for jer fremover! :-)\nhold op hvor er du bare smuk!! det ligner et drømmebryllup!\nNej, hvor er det nogle er det nogle smukke billeder! Det er umuligt ikke at trække på smilebåndet ved synet, og hvor får det mig kun til at glæde mig mere og mere til, at det en dag bliver min tur til at sige ja til manden i mit liv!\nLinnea Rønbøg Hansen\nUhhh hvor er det nogle lækre billeder!!!\nSelvom det er laaaang tid siden du har lagt dem op, så er jeg først lige stødt på dem, da jeg er i gang med at finde inspiration til mit bryllup stødte jeg på dine smukke billeder!! ALT for fint :-)\nHar du evt nogle gode ideer til hvor jeg ellers kan finde inspiration??\nTusind tak!! Jeg brugte meget amerikanske bryllupsblogs som fx. den vi var på med vores billeder. Og ellers er der masser af inspiration på Pinterest fx.\nI sidste uge var jeg et smut forbi et event i Suite i Illum for The Baand's nye SS12 kollektion. Jeg har før skrevet om …


Intelligent Systems A/S | SCM.dk\nIntelligent Systems er grundlagt i Hadsund i februar 2006 af Niki Nicolas Grigoriou og Frank Sørensen. Med udgangspunkt i deres erfaring fra bl.a. den tidligere Hads…\nIntelligent Systems er grundlagt i Hadsund i februar 2006 af Niki Nicolas Grigoriou og Frank Sørensen. Med udgangspunkt i deres erfaring fra bl.a. den tidligere Hadsund-virksomhed Dator, hvor de arbejdede sammen gennem 7 år, har de skabt en virksomhed, som i dag beskæftiger 11 fastansatte og en mindre gruppe freelancere, der regnes for nogle af de førende specialister indenfor deres felt.\nIntelligent Systems kompetencefelt er krydsfeltet mellem robot og automatisations- og robotteknologi, informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og logistik, automatisk materialehåndtering og ressourceoptimering.\nSoftware udviklet af Intelligent Systems udgør ofte den intelligens, der binder større systemer sammen og gør at de fungerer som et sammenhængende system. De fleste af disse systemer er mission critical eller forretningskritiske.\n80-90% af Intelligent Systems opgaver er internationale opgaver for danske kunder og partnere. Intelligent Systems har løst opgaver for kunder i følgende lande: Danmark, Norge, Sverige, Finland, Tyskland, England, Irland, Frankrig, Spanien, Polen, Ukraine, Tyrkiet, Israel, Qatar, Australien, Sydafrika og USA.\nMillionstøtte til intelligent hospitalslogistik\nMarkedsmodningsfonden har givet tilsagn om at støtte et projekt om intelligent hospitalslogistik med godt 12 millioner kroner.\nNyt koncept skal automatisere hospitals-logistikken\nFirmaet Intelligent Systems har i samarbejde med en række partnere udviklet et nyt koncept til automatisering af logistikken på fremtidens hospitaler.


Epsons nyeste printer uden blækpatroner, EcoTank ET-4700, tilbyder forbrugerne en praktisk løsning til på dramatisk vis at reducere deres blækudgifter.\nHvordan kan EcoTank give så store besparelser? Det skyldes, at designet er fundamentalt anderledes end de fleste printere - den har en stor blækbeholder, som fyldes op fra de inkluderede blækbeholdere i stedet for at bruge blækpatroner. Allerede fra starten har brugerne blæk nok til at udskrive tusindvis af sider - og det betyder, at de sparer både tid og penge, da de ikke behøver at udskifte blækpatroner så ofte. Der vil sandsynligvis gå lang tid, før printeren skal fyldes op, og der kan købes ekstra blækbeholdere til en overkommelig pris.\nDette innovative design betyder, at brugerne kan have glæde af store besparelser på op til 90 % i gennemsnit 1 på udgiften til blæk. Fra et enkelt sæt blækbeholdere får brugeren det, der svarer til 88 blækpatroner1. Dette betyder, at der kan udskrives imponerende 4.500 sider i sort-hvid 2 og 7.500 i farver.\nDet er nemt at udskrive fra mobiler, tablets og bærbare computere ved brug af EcoTank. Med Wi-Fi og Wi-Fi Direct kan du sende dokumenter til udskrivning fra smartenheder ved brug af Epson iPrint- 3 appen. Den kan endda modtage filer fra næsten ethvert sted i verden via Epson Email Print 3 .\n4-i-1 EcoTank-printeren ET-4700 kan meget mere end at nedsætter udgifterne til blæk. Den udfører nemt opgaver, og den indeholder en 30-siders automatisk dokumentføder, fax og Ethernet. Dette gør den til en velegnet løsning til travle hjem og mindre kontorer.\nET-4700 kan købes fra januar 2019.\n1. Gennemsnitligt antal patroner krævet/besparelser opnået ved udskrivning af det samme antal sider ved brug af de blækbeholdere, som følger med EcoTank-serien eksklusive prisen på hardware. Sammenligning foretaget på gennemsnittet af A4 EcoTank-sortimentet i forhold til den gennemsnitlige pris for de 10 mest solgte modeller i Vesteuropa i perioden januar 2017 til december 2017, som registreret af GfK. Udskrivningsomkostninger beregnet på fordelingen af standard- og XL-blækpatroner, som registreret af GfK for den samme referenceperiode på det vesteuropæiske marked på baggrund af gennemsnitlige forhandlerpriser. Kapacitet for blækpatroner i henhold til producenternes websteder. 2. De anførte kapaciteter er beregnet på grundlag af original Epson metodik fra udskriftssimulering af testmønstre, som angivet i ISO/IEC 24712 baseret på udskiftningsblækbeholderne. De anførte kapaciteter er IKKE baseret på ISO/IEC 24711. De anførte kapaciteter kan variere i forhold til de billeder, du udskriver, den anvendte papirtype, hyppigheden af dine udskrivninger samt miljøforhold som f.eks. temperaturen. Under den indledende printerinstallation bruges en vis mængde blæk til opfyldning af printhovedets dyser. Det er grunden til, at kapaciteten for det første medfølgende sæt kan være lavere. 3. Kræver en trådløs internetforbindelse. Du kan finde flere oplysninger, understøttede sprog og enheder ved at besøge os på www.epson.dk/connect


onsdag, 28. februar 2018 09:20 (TL)\nAfvikling af dit lån under en eventuel konflikt\nLåneforeningens forretningsudvalg har besluttet at såfremt der bliver konflikt på det offentlige arbejdsmarked - strejke og lock-out - vil de låntagere der har lån hos låneforeningen kunne udskyde afviklingen af lånet i de måneder hvor der ikke udbetales løn. Lånet kan derfor forlænges med det tilsvarende antal måneder.\nEndvidere vil det være muligt at optage lån til at afhjælpe den økonomiske situation under en konflikt. Hvis du i øvrigt er låneberettiget kan der optages et lån fra kr. 5.000.- og opefter og afviklingen kan udskydes til situationen er normaliseret igen. Lønforskrivningen vil blive noteret på lønkontoret efterfølgende.\nØvrige ansøgninger om forbrugslån vil blive behandlet på samme måde. Har du spørgsmål er du velkommen til at kontakte os telefonisk.


Den Administrative Sundhedsaftale - PDF Gratis download\nDen Administrative Sundhedsaftale\nDownload "Den Administrative Sundhedsaftale"\n1 Den Administrative Sundhedsaftale PRAKTISERENDE LÆGERS ORGANISATION\n2 2 Den Administrative Sundhedsaftale Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING ORGANISERING Politisk organisering Administrativ organisering TVÆRGÅENDE TEMAER Borgerinddragelse Lighed i sundhed Koordinering af kapacitet og aftale om opgaveflytning Nuværende Sundhedsaftale til sikring af tværsektoriel koordineret opgaveflytning Forskning og dokumentation Forskning Sundhedsprofil Patientsikkerhed Sammenhæng mellem Sundhedsaftalen og Praksisplan Samtidige forløb Samarbejdsprojekter ifølge økonomiaftalen for 2014 og FOREBYGGELSE Generel arbejdsdeling og samarbejde på tværs af sektorerne Arbejdsdeling indenfor tobak, alkohol og stoffer Borgere med psykiatriske lidelser Aftaler på børne-, unge- og svangreområdet Monitorering af børn og unges sundhed og trivsel Forebyggende helbredsundersøgelser til børn Forløbsprogram for overvægtige børn Forældre-uddannelser Special-tilbud til gravide Familieambulatoriet Andre udsatte gravide Tidlig opsporing af børn og unge med psykiske problemer Informationsindsats om sundhedsvæsen, sundhed og forebyggelse Rådgivning og kompetenceudvikling Samarbejdsaftaler omkring infektionshygiejnisk rådgivning Særligt om MRSA (MethicillinResistent Staphylococcus Aureus) BEHANDLING OG PLEJE Generel arbejdsdeling og samarbejde på tværs af sektorer Konkrete indsatser og aftaler Øget fokus på borgerinddragelse og særlige målgrupper Sikring af differentierede tilbud med udgangspunkt i borgerens ressourcer Udvidelse af målgruppe for kommunernes udgående funktion i akutte forløb Samarbejdsaftale mellem kommunale akutfunktioner og regionale behandlingstilbud Optimering og nytænkning af vores eksisterende sundhedstilbud Samarbejde på tværs Den gode henvisning Den gode epikrise Kontaktmulighed til sygehusambulatorier og sygehusafdelinger Problemstillinger ved medicinhåndtering ved sektorovergange GENOPTRÆNING OG REHABILITERING Generel arbejdsdeling og samarbejde på tværs af sektorer Konkrete indsatser og aftaler Overordnet fokus Borgere med komplekse problemstillinger Børn og unge med erhvervet / medfødt hjerneskade Voksne med erhvervet hjerneskade Hjælpemidler og behandlingsredskaber\n3 Den Administrative Sundhedsaftale Genoptræning Kronikerindsatsen Træning i stedet for operation Borgere med kroniske smerter - udvikle en styrket koordineret tværsektoriel indsats Ligestilling af psykiatri og somatik FORMIDLING, IMPLEMENTERING OG OPFØLGNING Formidling og implementering Triple Aim Opfølgning SUNDHEDS-IT Principper for samarbejde på tværs af sektorer Princip om borgeren som aktiv medspiller Princip for IT understøttelse af patientforløb Princip for anvendelse af it-løsninger Princip for organisatorisk implementering af it-løsninger Princip for sikker og stabil drift Princip for innovativ tilgang i nye tiltag Konkrete indsatser og aftaler Elektronisk understøttelse af samarbejdet i Sundhedsaftalen Telemedicin og telesundhed Etablering af en overordnet styringsmodel for tværsektorielt it-samarbejde Kvalitetsudvikling og data\n4 4 Den Administrative Sundhedsaftale 1. Indledning Opbygningen af Sundhedsaftalen Sundhedsaftalen består af tre aftaler: Den Politiske Sundhedsaftale der beskriver de politiske mål og visioner. Den Administrative Sundhedsaftale der beskriver nye tiltag og arbejdsdelingen i forhold til hvert indsatsområde samt tværgående temaer og administrativ organisering i henhold til Vejledning for sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler. Den Tværsektorielle Grundaftale der er en samling af eksisterende aftaler fra de tidligere sundhedsaftaler, der videreføres i sundhedsområdets driftsorganisationer. Den Administrative Sundhedsaftale Den Administrative Sundhedsaftale konkretiserer de politiske mål gennem konkrete indsatser i forhold til de tværgående temaer: Arbejdsdeling og samarbejde. Koordinering af kapacitet. Inddragelse af patienter og pårørende. Lighed i sundhed. Dokumentation, forskning, kvalitetsudvikling og patientsikkerhed. De politiske mål konkretiseres også i forhold til de obligatoriske indsatsområder, der fremgår af Vejledning om sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler: Forebyggelse Behandling og Pleje Genoptræning og rehabilitering Sundheds IT og digitale arbejdsgange Den Tværsektorielle Grundaftale Sundhedsaftalen bygger videre på tidligere sundhedsaftaler samt de øvrige aftaler, der er indgået i tidligere aftaleperioder. Disse aftaler indgår i Den Tværsektorielle Grundaftale. I tillæg hertil er der indgået en række aftaler i forhold til specifikke målgrupper. Aftalerne er indgået med alle kommuner, Region Nordjylland og PLO Nordjylland. Indledningsvis vil der, under hvert indsatsområde i Den Administrative Sundhedsaftale, blive oplistet hvilke aftaler, der ligger i Den Tværsektorielle Grundaftale. Aftalerne ligger elektronisk og er aktive links i den elektroniske udgave af Sundhedsaftalen Målgrupper Sundhedsaftalens målgruppe er bred og omfatter alle borgere, der har behov for en sammenhængende sundhedsindsats fra aktører på tværs af sektorer. Det drejer sig om børn (inkl. nyfødte), unge, voksne (herunder gravide) og ældre. Et særligt fokus rettes mod borgere med psykisk sygdom samt sårbare grupper, hvor funktionsnedsættelse, etnicitet, mestringsevne, sociale forhold m.m. udfordrer sundheden og muligheden for at profitere af sundhedsydelserne. Implementering Der udarbejdes en samlet implementeringsplan over Sundhedsaftalens indsatser, som fremlægges for Sundhedskoordinationsvalget på deres første møde i Herefter følger Sundhedskoordinationsudvalget løbende op på Sundhedsaftalen og vurderer en gang årligt, om Sundhedsaftalen skal revideres. Arbejdet med at følge op på Sundhedsaftalen beskrives i afsnittet om opfølgning.\n5 Den Administrative Sundhedsaftale 5 Håndtering af uoverensstemmelser Parterne er som udgangspunkt enige om, at tvister og konflikter løses på lavest mulige niveau. Det vil sige, at tvister og konflikter helst skal afklares på det niveau, hvor problemet opstår. Eksempelvis mellem en sygehusafdeling og en kommunal visitator. Såfremt dette ikke løser uenigheden, eller såfremt problemstillingen er af mere generel karakter, inddrages ledelseslaget i driftsorganisationerne fx Sygehusledelsen og leder af Sundhedsafdelingen i kommunen. Den Administrative Styregruppe for Sundhedsaftalen eller relevante undergrupper inddrages, såfremt der er tale om en principiel problemstilling i relation til Sundhedsaftalen. Sundhedsaftalens parter Sundhedsaftalen er indgået mellem Regionsrådet og alle kommunalbestyrelser i Nordjylland, som varetager hver deres myndighedsområde på henholdsvis det regionale og det kommunale område. PLO-Nordjylland og Kvalitetsenheden for Almen Praksis i Nordjylland har deltaget i udvikling af sundhedsaftalen, da de, ifølge Sundhedslovens 57, er forpligtet til at arbejde i henhold til Sundhedsaftalen. Vilkårene beskrives i en underliggende aftale til Praksisplanen. Gyldighedsperiode Sundhedsaftalen gælder for årene\n6 6 Den Administrative Sundhedsaftale 2. Organisering I forbindelse med implementering og opfølgning på Sundhedsaftalen arbejdes der i en tværsektoriel organisering på politisk og administrativt niveau for at udvikle, implementere og følge op på henholdsvis Den Politiske Sundhedsaftale og Den Administrative Sundhedsaftale Politisk organisering SUNDHEDSKOORDINATIONSUDVALGET POLITISK FORANKRINGS- GRUPPE NORD Frederikshavn Kommune Hjørring Kommune Læsø Kommune Brønderslev Kommune PLO Region Nordjylland POLITISK FORANKRINGS- GRUPPE SYD Vesthimmerlands Kommune Mariagerfjord Kommune Rebild Kommune PLO Region Nordjylland POLITISK FORANKRINGS- GRUPPE MIDT Aalborg Kommune Jammerbugt Kommune PLO Region Nordjylland POLITISK FORANKRINGS- GRUPPE VEST Thisted Kommune Morsø Kommune PLO Region Nordjylland Den politiske organisering tager udgangspunkt i ovenstående diagram. Sundhedskoordinationsudvalget består af fem kommunale og fem regionale politikere samt to repræsentanter fra De Praktiserende Lægers Organisation (PLO- Nordjylland) samt regionale og kommunale administrative repræsentanter. Sundhedskoordinationsudvalget har, ifølge Sundhedsloven, et overordnet ansvar for udarbejdelse, vedtagelse, implementering af samt opfølgning på Sundhedsaftalen Sundhedskoordinationsudvalgets opgaver er defineret i Bekendtgørelse og Vejledning for sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler. Opgaverne er desuden beskrevet i udvalgets forretningsorden. For at sikre et lokalt fokus på Sundhedsaftalen etableres fire Politiske Forankringsgrupper. Strukturen for de Politiske Forankringsgrupper afspejler den kommunalt baserede klyngestruktur, som geografisk inddeler de 11 kommuner i fire klynger. De Politiske Forankringsgrupper sammensættes af relevante politiske repræsentanter fra kommuner, region og repræsentation fra PLO / Kommunalt Lægelige Udvalg.\n7 Den Administrative Sundhedsaftale 7 Formålet er: at skabe en arena, hvor lokalpolitiske forhold kan drøftes blandt sundhedsområdets politiske aktører. at følge op på Sundhedsaftalen i et lokalt perspektiv. at sætte fokus på samspillet mellem de lokale politikker / strategier og tiltag, der er aftalt i Sundhedsaftalen, samt på de kommunale politikker indenfor forskellige forvaltningsområder (fx socialområdet og beskæftigelsesområdet), som har snitflader til Sundhedsaftalen. Sundhedskoordinationsudvalget har et regionalt sigte og de Politiske Forankringsgrupper et lokalt sigte. Forhold, der relaterer sig til mere end én Politisk Forankringsgruppe, behandles således i Sundhedskoordinationsudvalget. De Politiske Forankringsgrupper mødes 1 2 gange årligt. I perioden afholder Sundhedskoordinationsudvalget desuden tre større konferencer: Midtvejskonference i 2016, Perspektivkonference i 2017 samt Sundhedsprofilkonference i 2018.\n8 8 Den Administrative Sundhedsaftale 2.2. Administrativ organisering SUNDHEDSKOORDINATIONSUDVALGET DEN ADMINISTRATIVE STYREGRUPPE SUNDHEDSAFTALENS UDVIKLINGSDEL SUNDHEDSAFTALENS DRIFTSDEL SUNDHEDSAFTALENS PORTEFØLJE-STYREGRUPPE Projektorganisering Samarbejdsforum omkring Sygehus Thy-Mors og Klynge Vest Samarbejdsforum omkring Sygehus Vendsyssel og Klynge Nord Samarbejdsforum omkring Aalborg UH Klynge Midt Klynge Syd SAMARBEJDSFORA FOR PSYKIATRI Samarbejdsforum Nord Samarbejdsforum Syd Samarbejdsforum Thy/Mors Samarbejdsforum Børn og unge\n9 Den Administrative Sundhedsaftale 9 Den administrative organisering tager udgangspunkt i diagrammet på side 8. Den Administrative Styregruppe har det overordnede administrative ansvar for udviklingen og driften af Sundhedsaftalen. Styregruppen består af repræsentanter på direktørniveau fra regionen og kommunerne samt repræsentanter fra PLO. Under Den Administrative Styregruppe etableres en udviklingsdel og en driftsdel, som henholdsvis har ansvaret for udvikling og implementering af Sundhedsaftalen samt driften af allerede vedtagne tiltag. Sundhedsaftalens Udviklingsdel består af en Porteføljestyregruppe, som har til formål at udvikle de tiltag, der er aftalt i Sundhedsaftalen Gruppen består af fire repræsentanter fra regionen, fire fra kommunerne og én fra PLO. Porteføljestyregruppen udarbejder primo 2015 en implementeringsplan, som godkendes af Den Administrative Styregruppe og Sundhedskoordinationsudvalget. Implementeringsplanen fastsætter, hvornår initiativerne i Sundhedsaftalen skal igangsættes. Sundhedsaftalens Driftsdel består af en række Samarbejdsfora, som etableres med udgangspunkt i den kommunale klyngestruktur og den regionale sygehusstruktur. Der oprettes tre somatiske Samarbejdsfora, hvor tværsektorielle problemstillinger drøftes. Samarbejdsforum omkring Aalborg UH struktureres, så Klynge Syd og Klynge Midt får mulighed for selvstændig dialog med Aalborg UH. Et Samarbejdsforum er sammensat af sygehusledelser og driftsledelserne i kommunerne. Hertil kommer, at psykiatrien vil have plads i disse fora, så problemstillinger fælles for somatik og psykiatri bringes ind i det samme forum. Disse Samarbejdsfora er ansvarlige for driften af de allerede vedtagne tiltag dvs. for Den Tværsektorielle Grundaftale. Det er målet, at udviklingsinitiativerne i Sundhedsaftalen hurtigst muligt skal overgå til daglig drift. Når dette er sket, overgår ansvaret til de respektive driftsenheder og understøttes af Samarbejdsfora. Gruppen arbejder ud fra et porteføljeprincip, som skal medvirke til at skabe overblik over tværgående projekter, procedure for hvordan projekter sættes i gang, afsluttes og stoppes, samt prioritering af samme. Desuden er det formålet at skabe større overblik og gennemsigtighed for ledelsen bredt i organisationen over projekter, projekternes formål, fremdrift, status og ressourcetræk. Arbejdsgrupper der nedsættes i forbindelse med udviklingsopgaver godkendes af Den Administrative Styregruppe.\n10 10 Den Administrative Sundhedsaftale 3. Tværgående temaer Bekendtgørelsen om sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler fastlægger en række tværgående temaer, som Sundhedsaftalen i relevant omfang skal tage udgangspunkt i. Temaet om arbejdsdeling og samarbejde, herunder videndeling og sundhedsfaglig rådgivning, er beskrevet under de enkelte indsatsområder. De øvrige temaer er beskrevet generelt i dette kapitel. De aftalte indsatser i kapitel 4 7 konkretiserer, hvordan vi i Nordjylland fx vil arbejde med borgerinddragelse, og hvordan vi vil arbejde hen imod mere lighed i sundhed Borgerinddragelse Borger / patient inddragelse er et politisk fokusområde. Dette handler både om inddragelse i egne forløb og i den overordnede planlægning på sundhedsområdet. Sundhedsstyrelsen, Danske Regioner, KL og Danske Patienter har medio 2013 lanceret en overordnet fælles vision for borgerinddragelse. Visionen er afsæt for et struktureret samarbejde mellem parterne for at styrke inddragelse af borgere i udvikling af det danske sundhedsvæsen. I Nordjylland anerkender vi vigtigheden af, at borgerens viden, ønsker og livssituation bevidst og systematisk inddrages i behandlingsforløbet, og vi anerkender, at borgeren skal have mulighed for at tage mest muligt ansvar. Pårørende har vigtig viden og erfaring og udgør en væsentlig ressource i at tilrettelægge det bedst mulige behandlingsforløb. Hvordan og i hvilket omfang, de pårørende inddrages, skal afklares med borgeren og de pårørende. Gennem aktivt samarbejde med Patientinddragelsesudvalget, andre råd samt relevante patientforeninger o.lign. vil vi arbejde på, at borgeren og de pårørendes behov og ideer inddrages, når der skal udvikles nye løsninger og indsatser. Sundhedskoordinationsudvalget sammen med Patientinddragelsesudvalget udarbejder en fælles plan med konkrete initiativer til at videreudvikle borgerinddragelsen både i eget forløb og i mere generelle tiltag. Arbejdet påbegyndes i Den fælles vision er et sundhedsvæsen, som: anerkender borgernes viden som nødvendig og ligeværdig. reelt inddrager borgeren i beslutninger om egen sundhed og behandling, så indsatsen så vidt muligt tilrettelægges i overensstemmelse med borgerens livssituation, behov og ressourcer. inddrager borgerens og de pårørendes perspektiver i udvikling af sundhedsvæsenet. er tilgængeligt og fleksibelt i forhold til den hverdag og det liv, borgeren lever.\n11 Den Administrative Sundhedsaftale Lighed i sundhed Sundheden i Nordjylland er ikke ligeligt fordelt. Der er, som i resten af landet, store variationer relateret til uddannelsesgrad og erhvervstilknytning. Herudover har visse sårbare grupper særligt store sundhedsudfordringer. Vi har et sundhedsvæsen med fri og lige adgang for alle, men der er stor ulighed i både brug og udbytte af sundhedsydelser såsom forebyggelses-, rehabiliterings- og behandlingstilbud. En helt stor udfordring er overdødeligheden blandt borgere, der har en psykisk sygdom. Her ses, at kvinder og mænd, der er psykisk syge, i gennemsnit lever henholdsvis 15 og 20 år kortere end befolkningen som helhed. En af årsagerne er, at disse borgere ikke behandles for deres somatiske sygdomme, ligesom de ikke tilbydes eller profiterer af forebyggelse og rehabilitering i samme omfang som andre. Men også andre borgere, såsom udviklingshæmmede, har særlige udfordringer i form af overdødelighed af fx kredsløbssygdomme. Denne målgruppe lever i gennemsnit 14,5 år kortere end befolkningen som helhed. Det politiske mål er derfor, at sundheden skal øges for de borgere, der har færrest gode leveår og lever de korteste liv, og at levetiden skal øges for mennesker med psykiske lidelser. Dette mål kræver, at vi bliver langt bedre til at identificere målgrupper, der har særlige udfordringer, og at vi bliver bedre til at målrette vores indsatser konkret til dem, der har de største sundhedsudfordringer. Vi vil i fællesskab arbejde på en tidlig opsporing af borgere, der er særligt sårbare eller har særlige behov, og hvor en målrettet indsats vil gøre en forskel. De skal have den hjælp og støtte, der skal til, for at de kan profitere bedst muligt af den forebyggelse, behandling og rehabilitering, de tilbydes. Derfor har vi i Den Administrative Sundhedsaftale aftalt en række konkrete initiativer, der er målrettet forskellige sårbare grupper - såsom psykisk syge og udsatte gravide samt indsatser, som opsporer og støtter sårbare børn og unge Koordinering af kapacitet og aftale om opgaveflytning Det fremgår af vejledningen, at Sundhedsaftalen skal understøtte princippet om, at sundhedsydelser skal leveres på laveste, effektive omsorgs- og behandlingsniveau (LEON princippet). Sundhedsaftalen skal derudover understøtte, at overdragelse af opgaver mellem sektorerne sker planlagt og koordineret. I respekt for hinandens arbejde er vi opmærksomme på, at den konkrete arbejdstilrettelæggelse i en sektor kan påvirke kapaciteten i en anden sektor. Der er derfor behov for løbende at holde hinanden ajour med væsentlige ændringer i varetagelsen af kerneydelserne. Regionsrådet har vedtaget den kommende proces for ny Plan for sygehuse og speciallægepraksis Både almen praksis og kommunerne er inviteret ind i dette arbejde. Det fremgår af procesplanen, at den kommende sygehus- og speciallægeplan skal udarbejdes indenfor sundhedsaftalens rammer, hvad angår tværsektorielle patientforløb. Procesplanen skal sikre det rette udgangspunkt for den aktivitets- og strukturmæssige tilpasning, der skal ske frem til 2020 herunder aktivitetsomlægningen fra stationær til ambulant behandling.\n12 12 Den Administrative Sundhedsaftale Nuværende Sundhedsaftale til sikring af tværsektoriel koordineret opgaveflytning Region Nordjylland og de nordjyske kommuner har i 2011 indgået en Sundhedsaftale om Sikring af tværsektoriel koordineret opgaveflytning, hvor det fremgår, hvordan parterne ønsker at samarbejde, når opgaver udvikles og opgaveudviklingen har indflydelse på en anden sektors varetagelse af deres opgaver. Konkret har vi aftalt, at den sektor, hvor opgaveudviklingen sker, som udgangspunkt har initiativpligten til at indlede en dialog. Konstaterer en anden sektor, at der er ved at ske en forandring, der potentielt kan have betydning for deres opgavevaretagelse, har denne sektor ansvar for, at tage initiativ til at indlede en dialog. Denne aftale har imidlertid ikke fundet anvendelse som forventet. Vi er derfor enige om at gøre en ekstra indsats. I Den Politiske Sundhedsaftale har vi aftalt, at: vi i 2015 revitaliserer og øger anvendelsen af Aftalen om sikring af planlagte opgaveflytninger. Sundhedskoordinationsudvalget følger løbende udviklingen og tager konkrete eksempler op til behandling. vi får udviklet en metode, så vi, allerede i planlægningsfasen af eventuelle forandringer i sektorerne, systematisk vurderer, om der er afledte konsekvenser for andre parter. Sundhedskoordinationsudvalget vil løbende følge op på, at der foretages de overdragelsesanalyser, der bør ifølge aftalen. Hertil kommer, at Sundhedskoordinationsudvalget vurderer udkast til ny sygehus- og speciallægeplan med fokus på, hvordan planen kan fremme sammenhæng i indsatsen mellem sygehuse, praksissektor og kommunale tilbud. Konkret vil vi: udvikle og benytte en ny metode for implementering af aftalen for at skærpe opmærksomheden i regionen, på sygehusene, i almen praksis og i kommunerne i forhold til at vurdere, om omlægninger og aktivitetsændringer har konsekvenser for andre aktørers opgavevaretagelse. Målet er i tide at identificere, om en given beslutning eller handling kan føre til en egentlig opgaveflytning. kvalitetsforbedre den nuværende aftale. Begrebet opgaveflytninger bør konkretiseres ud fra, at der kan være tale om stort og småt. Det kan eksempelvis handle om ændringer i sygehusstruktur, ændringer i kommunale tilbud / kapacitet, og ændringer i en konkret arbejdstilrettelæggelse. Der skal også mere fokus på kompetenceudvikling som forudsætning for en opgaveflytning. indgå en aftale om selvstyret AK-behandling (behandling med blodfortyndende medicin), hvor Aftalen om sikring af planlagte opgaveflytninger anvendes. indgå en aftale om IV behandling i eget hjem (opstart og opfølgning på intravenøs behandling), hvor Aftalen om sikring af planlagte opgaveflytninger anvendes. indgå en aftale om styrket overlevering og neurorehabilitering i eget hjem i forlængelse af omlægningen af det akutte apopleksiområde samt det regionale neurorehabiliteringsområde.\n13 Den Administrative Sundhedsaftale Forskning og dokumentation For at kunne sikre sammenhængende forløb af høj kvalitet er det vigtigt at have viden om hvilke metoder og indsatser, der virker på hvem, under hvilke omstændigheder og ved anvendelse af hvilke ressourcer. Der er derfor behov for at forske i det tværsektorielle sundhedssamarbejde, og for systematisk kvalitetsudvikling og dokumentation. Med sundhedsaftalen vil vi derfor fortsat prioritere forskning og samarbejde om dokumentation, som kan bidrage til kvalitetsudvikling af det nordjyske sundhedsvæsen Forskning I Nordjylland har vi en god tradition for at samarbejde om udviklings og forskningsprojekter. I aftaleperioden vil vi dels styrke formidlingen af igangværende forskningssamarbejde og iværksætte nye forskningsprojekter, der kan give ny viden og styrke den tværsektorielle indsats. der i aftaleperioden skabes overblik over igangværende forskningsaktiviteter med relevans for sundhedsaftaleområdet - med henblik på at udvikle en fælles platform for formidling af resultaterne. der i aftaleperioden etableres et fælles samarbejde med Aalborg Universitet, Dansk Center for forbedringer i Sundhedsvæsenet, Kandidatuddannelsen i Folkesundhedsvidenskab og andre relevante institutter med henblik på at idéudvikle kommende fælles forskningsaktiviteter. Som fx: - Forskning og dokumentation med udgangspunkt i Sundhedsprofilerne. - Forskning vedrørende hvilke sundhedstilbud der bidrager til kvalitetsjusterede leveår (QALY). - Forskning der kan styrke brugen af LEON princippet. - Metodeudvikling til at nå særlige udsatte målgrupper. der samarbejde med den nyoprettede forskningsenhed Dansk Center for Ulighed i Sundhed på Aalborg Universitetshospital, som vil sætte forskningsprojekter i gang, der skal give viden og redskaber til at reducere den sociale ulighed i sundhed. Enheden vil, i samarbejde med de nordjyske kommuner og almen praksis, indsamle data og dele erfaringer på tværs af sektorer og fagligheder blandt andet med udgangspunkt i rehabiliterings-programmer for hjertepatienter og telemedicin. I aftaleperioden vil vi følge forskningsenhedens arbejde med henblik på at kvalitetssikre det tværsektorielle samarbejde omkring lighed i sundhed Sundhedsprofil Regionerne er, via en national aftale, forpligtet til at gennemføre og finansiere en sundhedsprofilundersøgelse hvert 4. år. Sundhedsprofilundersøgelserne belyser befolkningens sundhed, sygelighed og trivsel, og de er dermed et vigtigt redskab til udarbejdelse af sundhedspolitikker og arbejdet med at planlægge og prioritere forebyggelsesindsatserne i kommuner og region. Sundhedsprofilerne er også en vigtig datakilde for forskningsaktiviteter. Region Nordjylland har, i samarbejde med de nordjyske kommuner, gennemført sundhedsprofilundersøgelser i 2007, 2010 og Data indberettes til en fælles national database, som kan ses på og er endvidere tilgængelig på Konkret vil vi: samarbejde med hinanden og forskningsinstitution erne om udvikling af tillægsspørgsmål, dataindsamling samt afrapporteringen af sundhedsprofilundersøgelserne og efterfølgende fokusområder.\n14 14 Den Administrative Sundhedsaftale 3.5. Patientsikkerhed Patientsikkerhed handler om at forebygge, at der sker fejl og skader, Utilsigtede hændelser, som kan ske, når borgere er i kontakt med sundhedsvæsenet. Utilsigtede hændelser kan ske, når mange mennesker skal arbejde sammen om komplekse opgaver. Som borger i Nordjylland skal man kunne forvente en høj kvalitet i de sundhedstilbud, der gives, og man skal kunne have tillid til, at myndighederne gør, hvad de kan for at forebygge, at der sker fejl. Arbejdet med kvalitetsudvikling omfatter derfor også rapportering af og opfølgning på utilsigtede hændelser i sektorovergangene. En del af de utilsigtede hændelser, der rapporteres, omhandler sikkerhedsmæssige problemstillinger i overgange mellem fx sygehus og kommune eller sygehuse og almen praksis. Med henblik på at sikre optimering af sikkerheden er det tværsektorielle samarbejde afgørende. Den fælles nordjyske organisering af området har til formål, at viden og læring i højere grad deles og dermed kommer alle til gode. Derudover vil indsatsen muliggøre, at der iværksættes tværgående initiativer på et oplyst grundlag til forbedring af sikkerheden for borgeren. Alle relevante regionale driftsenheder samt hver kommune har udpegede risikomanagere, der arbejder med utilsigtede hændelser herunder også tværsektorielle utilsigtede hændelser. Den fælles nordjyske organiseringsmodel består af to sammenhængende dele: Fire lokale grupper, kaldet UTH-klynger, med udgangspunkt i den kommunale klyngestruktur (beskrevet i kapitel 2 vedr. organisering). I UTH-klyngerne analyseres konkrete tværgående utilsigtede hændelser. Derudover er der mulighed for at drøfte andre tværgående patientsikkerhedsmæssige problemstillinger i relation til fx medicinering herunder Fælles Medicin Kort, kommunikation eller tryksår. Et UTH-forum med kommunale og regionale medlemmer, der skal koordinere det tværsektorielle samarbejde omkring utilsigtede hændelser på regionsniveau. UTHforum modtager blandt andet udtræk fra Dansk Patientsikkerhedsdatabase (DPSD) fra Patientombuddet. UTHforum har til opgave at behandle data og videreformidle mønstre og tendenser, forslag til tværsektorielle tiltag, der kan forbedre patientsikkerheden mv. Derudover udarbejder UTH-forum ledelsesinformation og indstillinger til Den Administrative Styregruppe og Sundhedskoordinationsudvalget. Ifølge Den Politiske Sundhedsaftale vil der være et særligt fokus på utilsigtede hændelser i forbindelse med medicinhåndtering og brugen af Fælles Medicin Kort (FMK). Sundhedsaftalen om opfølgning på utilsigtede hændelser er en del af Den Tværsektorielle Grundaftale. Det er aftalt, at organiseringen evalueres i 2015.\n15 Den Administrative Sundhedsaftale Sammenhæng mellem Sundhedsaftalen og Praksisplan Almen praksis er en vigtig aktør i forbindelse med udvikling og implementering af Sundhedsaftalen. Der er i relation til almen praksis rolle en tæt sammenhæng med praksisplanen, som er den ramme, der sikrer grundlaget for Sundhedsaftalens gennemførelse. I Region Nordjylland har almen praksis været inddraget i forbindelse med udvikling af både Den Politiske og Den Administrative Sundhedsaftale, gennem repræsentation i Sundhedskoordinationsudvalget, Den Administrative Styregruppe og de arbejdsgrupper, der har udarbejdet sundhedsaftaler for de obligatoriske indsatsområder. I Sundhedsaftalen er der aftalt en række udviklingsprojekter. Generelt gælder det for en del af opgaverne og deres omfang, at de ikke er konkretiserede. Dette vil ske i løbet af aftaleperioden. De opgaver, som almen praksis forpligtes til at udføre i henhold til Sundhedsaftalen, beskrives i Praksisplanen og følges op af en underliggende aftale, i det omfang området ikke er reguleret i overenskomsten Samtidige forløb Indsatsområderne i denne sundhedsaftale er bygget op omkring en forløbstankegang med forebyggelse, behandling og rehabilitering som de fortløbende elementer. Det er vigtig at være opmærksom på, at borgeren, samtidig med at være i gang med en eller flere sundhedsmæssige indsatser, også kan være i gang med en indsats indenfor beskæftigelses-, undervisnings- eller socialområdet. Det er derfor vigtigt, at vi i sundhedsaftalen tager højde for dette og udvikler samarbejder, der kan håndtere disse situationer. Sundhedstilbud, med sammenhæng og kvalitet som et politisk pejlemærke, skal derfor også forstås som sammenhængende og koordineret med beskæftigelsesområdet, undervisningsområdet og socialområdet. Når vi taler om sundhedstilbud på nye måder, handler det derfor også om, at eksperimentere med nye organisationsformer, som tilgodeser koordinering med disse områder. Konkrete indsatser og samarbejder af mere generel karakter, som har fokus på samtidige forløb og derfor ikke umiddelbart kan henføres til et af de fire indsatområder, er beskrevet i de følgende afsnit. I Praksisplanen indgår det som et væsentligt element, at der er fokus på samarbejdet omkring ressourceudnyttelse og opgavefordeling mellem sektorerne. I forbindelse med forhandlingen om de enkelte tiltag skal der ske en konkret vurdering af opgavefordelingen og opgavemængden for sygehuse, almen praksis og kommunerne. Gode aftaler med almen praksis er en af forudsætningerne for, at Sundhedsaftalen kan blive omsat til virkelighed. Aftalerne tager afsæt i kerneværdien i almen praksis herunder rollen som generalist og som patientens tovholder. Den Administrative Sundhedsaftale: De Nordjyske Kommuner og Region Nordjylland - Version 1 - Gældende fra 1. januar 2015\n16 16 Den Administrative Sundhedsaftale Aftale om lægefaglig rådgivning i sager om fleksjob, førtidspension og sygedagpenge Reform for fleksjob og førtidspension samt sygedagpengereformen indebærer, at Region Nordjylland og de nordjyske kommuner har indgået en samarbejdsaftale om lægefaglig rådgivning i indsatsen. Reformen for førtidspension og fleksjob trådte i kraft i 2013 og bygger på kommuners og regioners samarbejde om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i sager om ressourceforløb, fleksjob og førtidspension. Dette sker ved, at en regional sundhedskoordinator indgår i kommunernes rehabiliteringsteams, og ved at supplerende ydelser kan løses i en klinisk funktion, regionen stiller til rådighed. Den nye sygedagpengereform trådte i kraft pr. 1. juli 2014, og principperne for samarbejdet i den nye lov svarer til principperne i reformen for førtidspension og fleksjob. Sygedagpengereformen omhandler tidlig opfølgning og indsats, jobafklaringsforløb, dagpenge under sygdom mv. Fælles for de nævnte reformer samt for kontanthjælpsreformen, som trådte i kraft primo 2014, er ambitionerne om, at udsatte, syge og ledige borgere tilbydes effektiv og meningsfuld indsats, og at ingen borgere overlades til sig selv. For at sikre implementeringen af reformerne er det vigtigt at tænke i samtidige forløb, hvor en borger kan være i et forløb, ifølge ovenstående reformer, og samtidig indgå i et forløb i sundhedsvæsenet. En udfordring har været, at forløbene er dårligt koordinerede, så borgeren har vanskeligt ved at følge samtidige forløb i fuld udstrækning. Det skal sikres, at borgerne får en målrettet koordineret hjælp herunder hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet. Den samlede løsning indebærer derfor især at udvikle den tværgående koordinering mellem fagområder, som afspejler borgerens behov for støtte til at vende tilbage til arbejdsmarkedet. Samarbejdsaftalen om lægefaglig rådgivning i sager om fleksjob, førtidspension og sygedagpenge placeres i Den Tværsektorielle Grundaftale. Mentorstøtte i forbindelse med psykiatrisk indlæggelse Borgere, der udskrives fra en psykiatrisk indlæggelse, har ret til at få kommunal mentorstøtte i op til tre måneder forud for udskrivelsen og i alt i seks måneder. Retten gælder fx forsikrede ledige, kontanthjælpsmodtagere, revalidender, sygedagpengemodtagere med flere. Målet er at støtte borgerens vej mod uddannelse eller job gennem koordination og genetablering af et normalt hverdagsliv med bolig og familie. der skal indgås en konkret samarbejdsaftale om kommunale mentorers kontakt til borgerne, mens de er indlagt i behandlingspsykiatrien. Samarbejdsaftalen skal bl.a. ses i sammenhæng med det beskrevne projekt om integration af somatik og psykiatri indenfor indsatsområdet genoptræning og rehabilitering.\n17 Den Administrative Sundhedsaftale 17 Samarbejde om flygtninge Nordjylland skal i de kommende år modtage et større antal flygtninge. Det må derfor forudses, at der bliver et større behov for yderligere undersøgelse og behandling på Rehabiliteringscenter for Flygtninge (RCF), som varetager det regionale behandlingstilbud af flygtninge med Post-traumatisk stress syndrom (PTSD). De henviste borgere modtager som oftest sygedagpenge eller kontanthjælp. I såvel kontanthjælpsreformen som pensions- og flexjobsreformen peges der på vigtigheden af samtidige indsatser med henblik på at udvikle borgerens muligheder for afklaring af arbejdsevnen. vi i den kommende periode vil tydeliggøre og udvikle samarbejdsrelationen mellem kommunerne og RCF om denne gruppe af borgere med helt særlige behov. Samtidige forløb på tværs af sektorer og forvaltningsområder Flere af de konkrete indsatser, der er beskrevet indenfor de fire indsatsområder i denne sundhedsaftale, beskæftiger sig også med samtidige forløb dels indenfor sundhedsvæsenet men også i relation til andre områder. Det drejer sig fx om: borgere med somatiske lidelser, som skal have forebyggelsestilbud i kommunerne, mens de fx følger forløb på sygehuset. psykiatriske patienter med somatiske lidelser, hvor vi ønsker at udvikle en model for stratificering af disse borgere, så vi kan iværksætte samtidige psykiatriske og somatiske indsatser. at vi vil arbejde med en ligeværdig og dialogbaseret tilgang, hvor borgeren inddrages i at tilrettelægge det rigtige forløb. patientens team, som skal udvikles i samspil med de øvrige parter i sundhedsarbejdet. håndtering af indsatsen overfor borgere med flere samtidige kroniske sygdomme, hvor vi netop ønsker at øge koordinationen af de samtidige indsatser, som vi ved foregår. et pilotprojekt om ligestilling af psykiatri og somatik, hvor vi ønsker at afprøve mulighederne for at integrere rehabilitering og desuden have en samtidig indsats i relation til beskæftigelsesområdet. udvikling af en model for tværsektorielt samarbejde omkring meget komplekse patienter. Endelig har vi en fælles forståelse af, at vi skal evaluere vores indsatser i relation til det samtidige perspektiv. Dette kan fx ske via feedbackmøder med borgerne og tværsektorielle audits, som også involverer borgerne.\n18 18 Den Administrative Sundhedsaftale 3.8 Samarbejdsprojekter ifølge økonomiaftalen for 2014 og 2015 Sundhedsaftalen indebærer et mere forpligtende samarbejde mellem regioner og kommuner, der skal sikre bedre sammenhæng for borgene med behandlingsforløb på tværs af sektorerne. I det lys aftalte Regeringen og Danske Regioner med Økonomiaftalen for 2014 en prioritering af midler til at understøtte indsatsområderne i Sundhedsaftalen svarende til ca. 25 mio. kr. for Region Nordjyllands vedkommende. Denne prioritering fastholdes i På samme måde er der mellem Regeringen og KL indgået en aftale om, at kommunerne får tilført midler til området svarende til 30 mio. kr. årligt for de nordjyske kommuners vedkommende. I forbindelse med Økonomiaftalen for 2014, er kommunerne bl.a. tilbudt mulighed for, at der indgås en aftale om indsatsen på Osteoporoseområdet, samt Familiekurser med henblik på at sikre førstegangs-familier og det nye barn en god start. I Sundhedsaftalen for igangsættes en lang række initiativer, der kan understøttes af midler fra Økonomiaftalerne. Region Nordjylland og de nordjyske kommuner vil i 2015 igangsætte en proces, hvor samarbejdsprojekterne i Sundhedsaftalen konkretiseres yderligere. Dette vil ske i samarbejde med almen praksis. Udgangspunktet er, at der indgås aftaler, hvor alle kommuner er med, og aftaler hvor en eller flere kommuner deltager med henblik på at igangsætte udviklingstiltag, der kan udrulles til alle kommuner, såfremt resultaterne tilsiger det.\n19 Den Administrative Sundhedsaftale Forebyggelse Det overordnede formål med sundhedsaftalen om forebyggelse er: at alle borgere med behov herfor tilbydes en sammenhængende forebyggelsesindsats af høj kvalitet. Sundhedsaftalen om forebyggelse har fokus på sammenhængende forebyggelsesforløb på tværs af kommuner, sygehuse og almen praksis. Der er opmærksomhed på borgere / patienter, der er særligt udsatte eller har særlige behov. Det gælder bredt ift. borgere med kronisk sygdom, borgere med multisygdom, ældre, socialt udsatte samt borgere med skadeligt forbrug af rusmidler. Det gælder særligt i forhold til svangreomsorgen, børn og unge samt tidlig indsats overfor psykisk sygdom og forebyggelse af somatisk sygdom hos borgere med psykisk sygdom. Følgende aftaler fra Sundhedsaftalen under indsatsområdet Forebyggelse og sundhedsfremme videreføres i revideret form i Den Tværsektorielle Grundaftale: Arbejdsdeling mellem almen praksis, kommuner og sygehuse. Indsatsen vedr. børn af psykisk syge. Samarbejdsaftale mellem Region Nordjylland og de nordjyske kommuner om den tidlige tværsektorielle indsats i forhold til børn fra misbrugsfamilier (Familieambulatoriet). Samarbejdsaftale vedr. infektionshygiejnisk rådgivning og vejledning Generel arbejdsdeling og samarbejde på tværs af sektorerne Region og kommuner finder, at den hidtidige arbejdsdeling på forebyggelsesområdet fra 1. og 2. generations sundhedsaftaler generelt har fungeret hensigtsmæssigt. På baggrund af de hidtidige erfaringer og udviklingen indenfor forebyggelsesområdet er der dog behov for en præcisering og justering. Den overordnede arbejdsdeling er derfor aftalt, som følger: Regionen har ansvaret for at tilbyde en forebyggende indsats til de borgere, der er henvist til behandling på sygehus. Dette gælder både indlagte borgere og borgere, der behandles ambulant. Når en borger er færdigbehandlet på sygehus, overgår ansvaret for at tilbyde en forebyggende indsats til borgerens hjemkommune. Kommunerne tilbyder som minimum de borgerrettede indsatser, som er anbefalet i Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker om tobak og alkohol. Det er afgørende, at arbejdsdelingen fungerer fleksibelt, så der tages hensyn til patienten og pårørendes ønsker og behov. I denne aftaleperiode er der primært fokus på forebyggelse indenfor alkohol og tobak og på særlige indsatser for børn samt borgere med psykisk sygdom. Arbejdsdelingen uddybes i Den Tværsektorielle Grundaftale.\n20 20 Den Administrative Sundhedsaftale 4.2. Arbejdsdeling indenfor tobak, alkohol og stoffer I aftaleperioden vil der være fokus på at sikre henvisning til kommunal forebyggelse indenfor tobak, alkohol og stoffer. Formålet med indsatsen er at sikre et godt forebyggelsesforløb over sektorgrænserne, så flest mulige borgere med livsstilsproblemer deltager i et kommunalt forebyggelsestilbud. Henvisning skal ske, når det er fagligt begrundet, og når borgeren er motiveret for at deltage. Specifikt er formålet at øge andelen af særligt udsatte borgere, der deltager i et kommunalt forebyggelsestilbud, for dermed at nedbringe den sociale ulighed i sundhed. Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker vil fremover udgøre rammen for udviklingen i den kommunale forebyggelse, og for de tilbud, kommunerne har indenfor alkohol, tobak og stoffer. Rekruttering til kommunale rygestoptilbud og alkoholbehandling kan være en udfordring. Der er behov for, at sygehusene og almen praksis henviser flere af patienterne til disse tilbud. Ifølge Sundhedsprofilen 2013 har mange af borgerne jævnligt kontakt til almen praksis og / eller sygehuset 1. de nordjyske kommuner ultimo 2015 lever op til grundniveauet, hvad angår anbefalingerne om individuelle tilbud i forebyggelsespakkerne om tobak og alkohol. De resterende anbefalinger på grundniveau i disse to pakker vil kommunerne leve op til i løbet af aftaleperioden. Samtidig vil kommunerne sikre tilbud om kort rådgivende samtale til unge med et eksperimenterende brug af stoffer (16-24 år) ifølge forebyggelsespakken om stoffer. almen praksis (ifølge Praksisplanen) og Region Nordjylland forpligter sig til, at borgere, der ryger eller har risikoadfærd ift. alkohol og stoffer (kun unge), og som er motiverede eller kan motiveres, henvises til kommunale tilbud. Parterne er enige om, at det er realistisk, at almen praksis og sygehusene, i takt med øget systematik og praksis omkring henvisningsprocedurer, i årerne 2016, 2017 og 2018 tilsammen henviser henholdsvis 1 %, 1,5 % og 2 % af borgere, der ryger eller har risikoadfærd indenfor alkohol. Det betyder, at parterne har en forventning om, at der konkret i aftaleperioden henvises 2 følgende antal borgere: 2016 Almen praksis henviser 600 borgere, og sygehusene henviser 200 borgere til kommunale rygestoptilbud Almen praksis henviser 225 borgere, og sygehusene henviser 75 borgere til kommunal alkoholbehandling eller samtale 2017 Almen praksis henviser 900 borgere, og sygehusene henviser 300 borgere til kommunale rygestoptilbud Almen praksis henviser 335 borgere, og sygehusene henviser 115 borgere til kommunal alkoholbehandling eller samtale 2018 Almen praksis henviser borgere, og sygehusene henviser 400 til kommunale rygestoptilbud Almen praksis henviser 450 borgere, og sygehusene henviser 150 borgere til kommunal alkoholbehandling eller samtale 1 77 % af alle borgerne over 16 år er hos almen praksis mindst én gang årligt og ca. 30 % er der mere en fem gange årligt. I 2013 havde ca. 45 % af borgerne over 16 år kontakt til sygehuset. 2 De konkrete tal er udregnet på baggrund Sundhedsprofilen 2013 andelen af borgere, der ryger dagligt og andelen af borgere, der har et højrisikoforbrug af alkohol.\n21 Den Administrative Sundhedsaftale 21 En forudsætning for, at kommunerne kan imødekomme behovet for forebyggelsestilbud, er, at antallet af henvisninger fordeler sig forholdsmæssigt mellem kommunerne. Dette følges via monitoreringen. Med udgangspunkt i ovenstående skal der arbejdes med: at tilpasse indholdet i den elektroniske sygehushenvisning, så denne kan anvendes af almen praksis og sygehusene i forbindelse med henvisning til forebyggelse i kommunerne og så kommunerne sikrer, at de kan modtage henvisningen. at sikre en god overgang fra sygehus / almen praksis til kommune eventuelt ved at kommunen kontakter borgeren direkte. Det afklares, hvordan almen praksis og sygehuse sikrer samtykke fra borgeren. at udarbejde en implementeringsplan for, at flest mulige borgere med behov for forebyggelse henvises fra almen praksis og sygehusene. Implementeringen skal koordineres med implementering af henvisning til rehabiliteringstilbud i kommunerne (KOL, hjerte-kar, diabetes og kræft). hvordan der årligt kan monitoreres på antallet af borgere / patienter, der starter på og profiterer af forebyggelsestilbud i kommunerne. Der tages udgangspunkt i baseline for at der i aftaleperioden afprøves og udveksles erfaringer med forskellige modeller for, hvordan kommune og sygehus kan samarbejde om rekruttering til alkoholbehandling. Indsatserne ligger i direkte forlængelse af det politiske mål om, at borgeren skal have det sundhedstilbud, der er behov for, til tiden og med størst mulig kvalitet, samt at almen praksis, kommuner og sygehuse skal samarbejde med borgeren og hinanden om dette.\n22 22 Den Administrative Sundhedsaftale 4.3. Borgere med psykiatriske lidelser Der skal i aftaleperioden være fokus på at sikre en forebyggende indsats til borgere med psykiatriske lidelser, der er i ambulant behandling i Psykiatrien og / eller er omfattet af socialpsykiatrien. Udviklingen af kroniske somatiske sygdomme (fx diabetes, hjerte-karlidelser og lungesygdomme) er en væsentlig årsag til, at mennesker med længerevarende alvorlige sindslidelser har en kortere forventet levetid end almen befolkningen. Kvinder og mænd, der er psykisk syge, lever i gennemsnit henholdsvis 15 og 20 år kortere end befolkningen som helhed. Overdødeligheden kan i nogen grad forklares ved selvmord og ulykker, men forskningen fremhæver desuden tre væsentlige årsager hertil: Sundhedsvaner hos mennesker med psykiske sygdomme. Bivirkninger fra behandling med psykofarmaka. Barrierer i forhold til kontakten mellem målgruppen og sundhedsvæsenet. vi stratificerer gruppen af borgere med psykiske lidelser med henblik på en afklaring af, hvor forskellige målgrupper mest hensigtsmæssigt kan modtage forebyggende tilbud. Dette kan være i den enkelte sektor eller evt. i et samarbejde mellem sektorer. vi udarbejder forslag til konkrete modeller for de borgere, der har behov for en særlig tilrettelagt tværsektoriel forebyggelsesindsats. Dette på baggrund af stratificeringen. Mindst én af disse modeller iværksættes i aftale-perioden som et pilotprojekt. Indsatsen ligger i direkte forlængelse af det politiske mål om, at sundheden skal øges for de borgere, der har færrest gode leveår og lever de korteste liv, og at levetiden for mennesker med psykiske lidelser skal øges. Der er evidens for, at en del af overdødeligheden kan forebygges, hvis den psykiatriske patient får vejledning til en sundere livsstil. Sundhedsstyrelsens inspirationskatalog Struktur på sundheden (juni 2014) beskriver konkrete tilgange til, hvordan sundhedsindsatser til borgere med psykiske lidelser kan tilrettelægges, implementeres og fastholdes.\n23 Den Administrative Sundhedsaftale Aftaler på børne-, unge- og svangreområdet I aftaleperioden skal samarbejdet på børne-, unge- og svangreområdet opprioriteres, og der er aftalt en række indsatser, som skal sikre samarbejdet særligt omkring udsatte børn og unge. Alle indsatserne omkring børn og unge skal støtte op omkring det politiske mål om at nedbringe den sociale ulighed i sundhed og øge sundheden for de borgere, der har færrest gode leveår og lever de korteste liv Monitorering af børn og unges sundhed og trivsel Den regionale sundhedsprofil indeholder kun data vedrørende borgere på 16 år og derover. Der er behov for fremadrettet at skabe et datagrundlag, der muliggør monitorering på børns og unges sundhed og trivsel. En sådan monitorering vil, ligesom Sundhedsprofilen for voksne, kunne udgøre et fælles afsæt for tværsektorielle indsatser for børn og unge. For at denne monitorering kan ske på et solidt fundament, vil det være hensigtsmæssigt, at datagrundlaget baserer sig på ens systemer og registreringsmetoder. Der er derfor enighed om, at en fremtidig monitorering af børn og unges sundhed og trivsel kan basere sig på Den Nationale Børnedatabase, databasen Børns Sundhed og databasen Skolesundhed. Data fra disse databaser kan suppleres af regionale data fra sygesikring og andre patientadministrative systemer. muligheden for et fælles kommunalt datagrundlag undersøges. I det omfang datagrundlaget skønnes at få et tilstrækkeligt omfang, kan der iværksættes et samarbejde omkring monitorering af børn og unges sundhed og trivsel. Formålet er bl.a. at skabe grundlag for udvikling af indsatser, der kan bedre den mentale og fysiske sundhed hos børn og unge Forebyggende helbredsundersøgelser til børn Sundhedskoordinationsudvalget har allerede i 2013 besluttet at iværksætte et projekt vedr. forebyggende helbredsundersøgelser i almen praksis. Igangsætningen har afventet lovgivning om børnevaccinations-programmet, som er en del af de forebyggende helbredsundersøgelser. Ifølge Sundhedsloven skal alle børn i alderen 0-5 år tilbydes i alt syv forebyggende helbredsundersøgelser i almen praksis. Praktiserende læge har derfor en unik mulighed for at følge barnets udvikling og trivsel og dermed medvirke til at opspore børn, der ikke trives fysisk, psykisk og socialt. Der er imidlertid en social gradient i forhold til hvilke børn, der regelmæssigt deltager i de forebyggende helbredsundersøgelser. Der er derfor behov for en proaktiv indsats, der sikrer, at flest mulige børn bliver undersøgt af den praktiserende læge i de første leveår. Samtidig er der behov for at sikre elektronisk kommunikation og overlevering mellem almen praksis, de kommunale sundhedstjenester og øvrige kommunale myndigheder, der kan understøtte et tværsektorielt samarbejde omkring sårbare børn. Formålet med den samlede indsats er at øge den generelle sundhed og trivsel for børn samt at nedbringe den sociale ulighed i sundhed. vi beskriver og implementerer en proaktiv indsats der øger antallet af børn, der deltager i de forebyggende helbredsundersøgelser. Denne indsats skal koordineres i forhold til Statens Serum Instituts påmindelser til forældre, hvis børn mangler at modtage én eller flere vaccinationer ifølge det danske børnevaccinations-program. vi sikrer elektroniske kommunikationsmuligheder mellem almen praksis og kommunerne om de børn, hvor man er bekymret for barnets fysiske, psykiske eller sociale udvikling. Der skal blandt andet udvikles en standard for overlevering af 5-års status til den kommunale sundhedstjeneste. vi inddrager forældrene i al kommunikation omkring barnet.\nDen Administrative Sundhedsaftale 2015-2018\nDen Administrative Sundhedsaftale 2015-2018 Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 3 2. Organisering... 5 2.1. Politisk organisering... 5 2.2. Administrativ organisering... 6 3. Tværgående temaer... 7 3.1.\nSundhedsaftale om Forebyggelse\nSundhedsaftale om Forebyggelse Indledning Sundhedsaftalen om forebyggelse har fokus på sammenhængende forebyggelsesforløb på tværs af kommuner, sygehuse og almen praksis. Der er opmærksomhed på borgere/patienter,\nSammenhæng ml. Den Politiske og Administrative Sundhedsaftale\nSammenhæng ml. Den Politiske og Administrative Sundhedsaftale Den politiske Sundhedsaftale er bygget op om følgende vision; Et stærkt fælles sundhedsvæsen i Nordjylland understøtter og bidrager til, at\nSundhedsaftalen 2015-2018 Sundhedsaftalens opbygning Sundhedsaftalen består af: Den Politiske Sundhedsaftale Den Administrative Sundhedsaftale Den Tværsektorielle Grundaftale Én sundhedsaftale pr. region


Julie Ølgaard deler eksotiske bryllupsbilleder | SE og HØR\nTorsdag, 17. september 2015 - 11:46\nJulie Ølgaard deler eksotiske bryllupsbilleder\nJulie Ølgaard har været i byen i USA flere gange og viser frem af minderne fra de mange fester\nSkuespilleren Julie Ølgaard blev for halvanden måned siden gift med kæresten, Gustav Muus. Nu viser hun personlige billeder fra den eksotiske bryllupsceremoni\nSavanne-omgivelser, ankomst i helikopter, bryllupstale. Der manglede ikke motiver til billederne fra Julie Ølgaards bryllup, som fandt sted den 1. august i år. Og det kan man tydeligt se på de seneste billeder, som den smukke skuespillerinde deler på sin hjemmeside.\nJulie havde til at starte med faktisk ikke regnet med, at skiløberkæresten Gustav ville fri, og hun har aldrig gået og planlagt sit bryllup fra barnsben. Derfor afstedkom det nogle pludselige planlægninger for parret.\n- Det medførte jo så også at vi virkelig ikke vidste hvilken slags bryllup vi ville have, men kun at det skulle være anderledes – og det kan man vidst roligt sige at det blev. Jeg kan uden at blinke sige at det var den vildeste dag i hele mit liv! skriver Ølgaard til sit seneste indlæg på sin hjemmeside.\nSe Julie Ølgaard som prostitueret\nOg det var også noget af en vild dag i ordets sande forstand. Begivenheden fandt nemlig sted i Ree Dyrepark i Ebeltoft.\nPå billederne, som du kan finde et link til i bunden af artiklen, kan man udover de forventede billeder af bryllupskjolen og de flotte gæster, også se ting, der gjorde dagen særegen for den 33-årige skuespillerinde og hendes mand.\nDer er billeder af løver, musikere klædt ud som afrikanere og Julies ankomst til brylluppet i en leopardprikket helikopter.\nSe billederne: Robinson-pars smukke bryllup\nAt dømme ud fra Julies afslutning til sit indlæg var hun godt tilfreds med dagens forløb.\n- Alt i alt den ultimative dag, hvor jeg var så heldig at blive gift med jordens bedste og dejligste mand – og alt bare gik som det skulle – og gud hvor føles det dog bare fantastisk at være gift! Jeg er vild med det! skriver Julie i sit indlæg.\nDu kan se de flotte bryllupsbilleder HER.


Grænsekontrol i Storbritannien | Shipping – DFDS | DFDS (DK)\nDriftsprocesser for Storbritanniens grænser 2022\nBrexit-processen er klar til de næste skridt med nye toldregler, der træder i kraft den 1. januar 2022, som vil påvirke vores færgetransport mellem EU og Storbritannien.\nFra 1. januar og frem vil det ikke længere være tilladt at udskyde angivelser på varer, der kommer ind i Storbritannien. Transportører skal derfor have alle relevante dokumenter godkendt og toldklarere i realtid. Ydermere skal forsendelser af landbrugsprodukter og fødevarer med sundhedscertifikater registreres gennem Storbritanniens IPAFFS for at få adgang til Storbritannien.\nTilmeld dig vores "A Step Ahead"-webinar for at lære mere om de seneste Brexit-regler, og hvordan du opretholder effektive transport- og forsyningskæder mellem EU og Storbritannien.\nHvor kommer dit gods fra, og hvor skal det hen?\nEr du importør? Eksportør? Med hjemsted i EU? I Storbritannien? Det er altid nødvendigt at have et EORI-nummer (eksportør-id i EU). Man skal også indsende tolddokumenter inden ankomst i havnen. Brug vores skræddersyede tjeklister til kunder med hjemsted i EU eller Storbritannien for at se, hvad du også skal huske.\nTJEKLISTE TIL BELGISKE RUTERTJEKLISTE TIL HOLLANDSKE RUTERTJEKLISTE TIL TYSKE RUTERTjekliste for havnene i Immingham, Felixstowe og Newcastle\nAlt om det nye forhold mellem Storbritannien og EU: Få de værktøjer og den hjælp, du har brug for, så din virksomhed ikke går i stå.\nKomplet service ved bevægelse ind og ud af Storbritannien\nPr. 1. januar er der kommet mere papirarbejde, når man skal ind og ud af Storbritannien. Din virksomhed skal forberede sig på tolderklæringer, sundhedsattester, sikkerhedskontrol og øget grænsekontrol. Derfor kan du her få hjælp til at finde ud af, om din virksomhed er klar til de nye regler for samhandel mellem EU og Storbritannien. Vi kan også fungere som toldagent, så vi tager os af toldprocessen for din virksomhed eller dine kunder. Vi står klar til at hjælpe, uanset hvilke toldopgaver eller forberedelser din virksomhed står med.\nDen britiske regering meddelte midt i september, at der er kommet ændringer med hensyn til gennemførelsesdatoerne for overgangsordningerne. Nedenfor ses hovedpunkterne.\nKravene om forhåndsanmeldelse ved import af landbrugsfødevarer, der skulle have været indført pr. 1. oktober 2021, er nu udskudt til 1. januar 2022.\nDe nye krave om sundhedscertifikater ved eksport, der skulle have været indført pr. 1. oktober 2021, er nu udskudt til 1. juli 2022.\nFytosanitære certifikater og fysiske kontroller af SPS-varer ved grænsekontrolsteder, der skulle have været indført pr. 1. januar 2022, er nu udskudt til 1. juli 2022.\nKravet om sikkerhedsanmeldelse ved indførelse træder i kraft 1. juli 2022 i stedet for 1. januar 2022.\nI forlængelse af tidligere meddelelse om, at fritagelse for summarisk udpassageangivelse (EXS) ved østgående reservationer af tomme enheder og tom emballage/returemballage udløb i uge 39, er det en glæde for DFDS at kunne meddele, at der er etableret en automatiseret løsning, der gør det lettere for jer at håndtere EXS. Løsningen anvendes automatisk for hver forsendelse med tomme enheder eller tom emballage/returemballage, som bestilles via DFDS, så din virksomhed ikke behøver at træffe aftale med andre. Vi er også glade for at kunne meddele, at vi kan tilbyde samme automatiserede løsning ved gods, der er anmeldt til os med T2-status, f.eks. transit fra Irland. Hvis din virksomhed vælger, at DFDS ikke skal håndtere dette for jer, skal DFDS informeres herom, og derefter skal du eller din agent foretage EXS-angivelse i stedet. Inden enhederne ankommer til terminalen, skal DFDS så have oplyst det relevante UCR-nr.\nDFDS' automatiske løsning til håndtering af EXS indføres\nKravene om forhåndsanmeldelse ved animalske produkter (POAO), visse animalske biprodukter (ABP) og højrisikofoder og -fødevarer, der ikke er af animalsk oprindelse (HRFNAO), træder først i kraft 1. januar 2022.\nVeterinære og fytosanitære kontroller (SPS) af POAO, nogle ABP'er og HRFNAO bliver først et krav ved indførsel pr. 1. januar 2022, og på det tidspunkt skal de foretages på et grænsekontrolsted.\nFysiske SPS-kontroller af højrisikoplanter udføres pr. 1. januar 2022 på et grænsekontrolsted og ikke på destinationsstedet.\nPr. 1. januar 2022 vil der være krav om forhåndsanmeldelse og dokumentkontrol, herunder kontrol af fytosanitære certifikater, gældende for lavrisikoplanter og -planteprodukter.\nDer vil fortsat være krav om indførselsanmeldelse, men muligheden for at bruge ordningen med udskudt anmeldelse, herunder afsendelse af supplerende anmeldelser op til seks måneder efter varernes indførsel, er blevet forlænget til 1. januar 2022.\nDer vil først være krav om summarisk indpassageangivelse (ENS) pr. 1. januar 2022.\nGrænsekontrolstedernes kontrol af levende dyr og lavrisikoplanter og -planteprodukter iværksættes pr. 1. marts 2022.\nDe nye krav vedrørende sundhedscertifikater ved eksport indføres pr. 1. juli 2022.\nFytosanitære certifikater og fysiske kontroller af SPS-varer ved grænsekontrolsteder, indføres pr. 1. juli 2022.\nKravet om sikkerhedsanmeldelse ved indførelse træder i kraft 1. juli 2022.\nTag et kig på vores webinarer, hvis du vil vide mere om de nye toldprocedurer og betydningen af det fremtidige forhold mellem EU og Storbritannien for din virksomhed.\nOfte stillede spørgsmål: Svar på de vigtigste spørgsmål om brexit\nHvad har ændret sig? Hvad gør DFDS for at undgå kø og langsom check-in i havnene? Skal der udfyldes en sikkerhedserklæring for uledsagede trailere? Hvad kan man gøre for at forberede sig på grænsekontrol?\nHer kan du se alt, hvad du har brug for at vide i forbindelse med Brexit, og få et overblik over de seneste nyheder i MyFreight.\nKontaktoplysninger ved import i Storbritannien\nKontaktoplysninger til brug ved bookingforespørgsler:\nGøteborg – Immingham got-ukbookings@dfds.com 0046 31650810\nNorge – Immingham bobre@dfds.com 0046 31650810\nHenvendelser om grænse- og toldregler ved indrejse i Storbritannien bedes sendt til imm-bordercomp@dfds.com or call 0044 (0) 1469 562623.\nArbejder du med tolddokumentation til import/eksport og skal bruge en toldsteds- eller havnekode? Se den relevante kode nedenfor. Vær opmærksom på, at toldstedet ved indførsel/udførsel er det sted, hvor varerne krydser grænsen.\nBeskriv dine transportbehov – så vender vi tilbage med en pris på din forsendelse.\nDu kan oprette, redigere og annullere en bestilling, spore en enhed eller forsendelse og downloade fakturaer, tabsforebyggelsesrapporter, volumenstatistik og KPI'er.\nShippingGraensekontrol i storbritannien


FÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Det her rykker ...\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Se alle dine muligheder her - gratis og 100 procent uden forpligtelse\nFå råd til konsolborde - Velkommen til Consumea Finans. Køb billige møbler eller møbler på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de bedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de møbler til hjemmet, du har brug for her og nu, hvad enten du tænker på at købe på afbetaling eller låne penge for at få råd. FÅ RÅD TIL KONSOLBORDE\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Køb møbler rentefrit - betal billigt nu el. køb på afbetaling med fordele - Ansøg gratis her >>\nReklame - Få råd til konsolborde\nOversigt - Få råd til konsolborde\nTips - Få råd til konsolborde\nOrdforklaringer - Få råd til konsolborde\nEr du interesseret i at købe et produkt eller en ydelse ved hjælp af finansiering, kan det være godt at have styr på enkelte ting. Det er faktisk overhovedet ikke særligt svært. Kig med her for at blive klogere på, hvilke detaljer, du bør vide mere om.\nVar du bekendt med, at hvis du køber produkter på delbetaling ved leasy.dk, kan du købe rentefrit, dvs. hvor du afdrager henover tolv måneder med 0 procent i rente? Det er supersmart!\nHusk , at når du køber på delbetaling eller tager et forbrugslån, er det altid en god ide at betale til tiden, da det ofte kan være et vilkår i den aftale, som du har underskrevet på, og overholder du ikke vilkårene i aftalen, kan du risikere at skulle betale mere i sidste ende.\nLæs også: Reoler lease\nNB: Fik du for resten kigget på vores henvisninger mht. Få råd til konsolborde? - Du kan med stor sandsynlighed finde meget mere i relation til Få råd til konsolborde, hvis du klikker lige her\nRelateret: Køjesenge til børn leasing\nVar du klar over, at Unoliving.com har DK's største sortiment af møbler med over 10.000 produkter, som alle kan fås på afbetaling? Unoliving har oveni det prisgaranti samt fri fragt på alle ordrer.\nVar du bekendt med, at du faktisk også kan købe silikonebryster, tandlægebehandlinger og din næste rejse på afbetaling? Der er stort set ingen grænser for, hvad du kan få ved hjælp af delbetaling.\nHurtig note: Fik du egentlig kigget på vores anbefalede ressourcer vedrørende Få råd til konsolborde? - Du kan muligvis finde lave priser angående Få råd til konsolborde, hvis du trykker lige her\nHov! Fik du i øvrigt tjekket vores anbefalinger vedrørende Få råd til konsolborde? - Du kan muligvis finde gode tilbud om Få råd til konsolborde, hvis du trykker lige her\nLæs også: Puffer på tilbud\nOvervejer du at købe mere end et produkt, men kun kan finde ét af produkterne på afbetaling - f.eks. hvis du har set en stationær computer på afbetaling, men slet ikke kan finde den rigtige pc-skærm på afbetaling - kan du i stedet for overveje at låne pengene, så du alligevel kan få råd til det hele. Længere nede på siden - eller ved at klikke her - kan du se en oversigt med de mest populære lån.\nKært barn har mange navne ... Var du klar over, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb på delbetaling, afbetalingskøb, m.m. Og kender du desuden forskel på eks. hurtiglån og forbrugslån eller mini-lån og microlån? Du kan tjekke ordforklaringer lidt længere nede på denne side eller ved at trykke her.\nFor en sikkerheds skyld, så husk altid at tjekke aftalen en gang mere, når du laver aftale om køb via afbetaling el. i forbindelse med lånetagning. Det virker måske som en no-brainer, men bruger du dette råd, kan du være sikker på, at du forstår aftalen 100 %.\nHov! Fik du for resten kigget på vores links mht. Få råd til konsolborde? - Du kan muligvis finde mere mht. Få råd til konsolborde, hvis du klikker her\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Dine muligheder - gratis og 100 procent uforpligtende\nFå råd til konsolborde - Velkommen til Consumea Finansiering. Køb billige møbler eller møbler på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de bedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de møbler til hjemmet, du har brug for her og nu, hvad enten du skal købe på afbetaling eller låne penge for at få råd. FÅ RÅD TIL KONSOLBORDE\nNår du skal have finansiering - hvad enten det er ang. køb via afbetaling eller i forbindelse med et onlinelån - er det smart at have kendskab til nogle af de begreber og ord, som bruges i denne forbindelse.\nEt forbrugslån er et pengelån, som oftest bliver optaget med hensigt om at forbruge, dvs. købe en eller flere varer el. ydelser. Og dette kan være til mange forskellige ting. Der eksisterer ingen regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de penge, du har lånt, og der er ej heller regler for, hvor lille eller stort et forbrugslån skal være på, men der er stor konsensus om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lavere ende (hvor det typisk kaldes et kvik-lån) og i den høje ende.\nSe evt.: Lån penge til plaider\nLeasing af en vare er en finansieringsform, som du kan se som en slags mellemting mellem det at leje og at låne. Udlejer har ejendomsretten til produktet hvorimod lejeren har brugsretten. I leasing-perioden vil du oftes have fordele som service og reparation på stedet. Leasing bruges tit af virksomheder; for eksempel kunne det være et hotel, som har brug for flere fladskærms-tv til deres hotelværelser.\nSe eventuelt: Ryatæpper rentefrit\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som et lån, hvor det hele ved lånet er "kvikt - eller sagt lidt anderledes: hurtigt. Et kviklån er dermed oftest hurtigt at lave, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af lånefirmaet, og udbetalingen kan også typisk være hurtig. Kviklån kan for nogle anses som værende hurtige penge eller nemme penge. Et kviklån vil oftest være på alt lige fra 1.000 kroner til muligvis 5.000 eller maks. 10.000 kroner. Der eksisterer ikke en regel for, hvor stort et kviklån kan være, men der er stor konsensus om, at det er et mindre pengelån.\nTjek også: Få råd til fladvævede tæpper\nEt mikrolån - skrives også microlån - er et pengelån, hvor beløbet, du låner er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne derfor være et lån på helt ned til tusind eller totusind kr. Der eksisterer ikke faste regler for, hvor stort lånebeløbet for et sådant lån er, men der er større enighed om, at det er det mindste pengelån, som du vil kunne optage ...\nEt minilån - eller mini-lån - er et lån, hvor beløbet, du låner er i den lave ende, dog ikke helt så småt, så det kunne betegnes som værende et mikrolån. Der er ikke nogen én regel, som siger, at et minilån er på så og så meget, men hvis vi tager udgangspunkt i, at et mikro-lån er på 1.000 - 2.000 kroner, så kunne et minilån være på omkring 2.000 op til måske 5.000 - til maks. 10.000 kr.\nSe eventuelt: Spotlamper udsalg\nMan taler om afbetaling, når du ikke betaler det fulde beløb for noget på een gang; dette kan f.eks. være for en vare - for eksempel en emhætte - eller en ydelse - eks. en tandlægebehandling. I stedet for at give det hele beløb på een gang, deler du beløbet op, for eksempel over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du fx en hvidevare på afbetaling til 3.600 kr. med 0 renter og over 12 måneder, deler man de 3.600 kr. over 12 måneder, som resulterer i et beløb pr. måned på 300 kr. Beløbet kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, du afdrager med hver måned.\nTjek evt.: Spotlamper på kredit\nVisse lånefirmaer tilbyder lån uden sikkerhed, det vil sige pengelån, hvor du ikke behøver at stille en økonomisk sikkerhed for, at du som lånetager kan godkendes til lånet.\nTjek også: Plakater og print finansiering\nLæs eventuelt: Billig knager\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som navnet antyder et relativt hurtigt lån, det vil sige et lån, du kan optage hurtigt, har en hurtig godkendelse og en ret hurtig udbetalingsproces. Tjek vores forklaring på kviklån, som dækker det samme.\nOrdene delbetale og delbetaling anvendes på svensk og på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale finder du ikke i den danske ordbog, men ordene bruges på trods af det på dansk, idet det er let at forstå og måske endda giver bedre mening end det danske afbetaling og afbetale ift., at det drejer sig om, at man netop deler betalingen op.\nLæs eventuelt: Billigste havemøbler I polyrattan\nOBS: Fik du egentlig kigget på vores henvisninger i forhold til Få råd til konsolborde? - Du kan måske finde billige priser i relation til Få råd til konsolborde, hvis du trykker lige her\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE\nConsumea Danmark » Finansiering » Få råd til konsolborde\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Få råd til konsolborde - Filnavnet på denne webside om "Få råd til konsolborde" er "faa-raad-til-konsolborde" med den fulde webadresse https://consumea.com/dk/moebler/faa-raad-til-konsolborde, og siden er nr. 664 ud af i alt 2912. Du kan tjekke flere interne sider her: Stumtjenere rentefrit, Sengeborde priser, Lædersofaer afdragsordning, Senge på tilbud, Lån til boxmadrasser, Daybeds på delbetaling, Billig børnesenge, Kontormøbler tilbud, Børnesenge udsalg, Køjesenge til børn afbetaling ... Tak for dit besøg, og rigtig god dag :)\nFÅ RÅD TIL KONSOLBORDE - Dine muligheder - gratis og 100 % uden forpligtelse\nFå råd til konsolborde - Velkommen hos Consumea Finansiering. Køb billige møbler eller møbler på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de møbler til hjemmet, du har brug for her og nu, hvad enten du tænker på at købe med delbetaling eller tage et kviklån for at få råd. FÅ RÅD TIL KONSOLBORDE


Danske Goodvalley kan gennem en ny jordreform i Ukraine købe endnu mere jord op. Virksomheden finder det interressant.\nOffentliggjort: 30.09.19 kl. 07:13\nMed et mål om at øge væksten vil den ukrainske regering sætte mere jord til salg. Danskejede Goodvalley råder i dag over 17.500 hektar i Ukraine, som koncernen har lejet. Med de varslede ændringer melder Goodvalley sig klar til at købe jord i Ukraine.\n"Vi er helt sikkert interesserede i at købe den jord, som vi lejer, hvis den kommer til salg. Det er en vigtig del af vores strategi at udvide vores eksisterende setup," siger topchef i Goodvalley, Hans Henrik Pedersen.\nHan tilføjer dog, at virksomheden ikke aktivt vil byde nu, da det kan presse priserne op.