At samtale let om tungt - PDF\nDownload "At samtale let om tungt"\n1 At samtale let om tungt et narrativt perspektiv på overvægtsproblematikker. Af Susanne Kaastrup & Anne Kaaber At bringe de narrative ideer ind i samtaler om såkaldt overvægt. Denne artikel omhandler, hvordan vi har anvendt og omsat de narrative ideer 1 (White 2006, 2008) i forhold til at skabe hjælpsomme samtaler med mennesker, der er ramt af overvægt. Vores interesse for temaet overvægt er opstået sammen med de mennesker, der har talt med os om denne problematik. I vores undervisning og på vores kurser har vi talt med sundhedsplejersker og sygeplejersker, som har efterlyst nye veje og supplerende måder at arbejde på, når vejning og vejledning om kost og motion ikke har den ønskede effekt. Endvidere er vi i vores samtalepraksis blevet opsøgt af mennesker, der trods ihærdige forsøg med slankekure og diæter og stor viden om kalorieindtag og forbrænding ikke synes at lykkes med at opnå det ønskede vægttab. Vi har bemærket, at der er mange logikker, ideer og antagelser, som bliver taget for givet, når det gælder overvægtsproblematikker. Et centralt aspekt af den narrative tilgang er bestræbelsen på at afdække og sætte spørgsmålstegn ved nogle af de forhåndsantagelser, der eksisterer i et givent praksisfelt og som nærmest har fået sandhedsstatus. Derfor er vi blevet optaget af at undersøge nogle af de forklaringsmåder og forståelser, der hersker indenfor det sundhedsfaglige felt i relation til overvægt. Artiklen har særlig fokus på begreberne diskurs, dekonstruktion og eksternaliserende sprogbrug, begreber vi undervejs i artiklen definerer. Vores intention er at give eksempler på, hvordan vi med inspiration fra disse begreber kan invitere til samtaler, der bidrager til at folk kan få talt andre historier frem om begivenheder og initiativer i deres liv, som ligger udenfor problemfortællingen, eksempelvis udenfor fortællingen: Jeg er overvægtig. Når vi i artiklen vælger at sætte overvægt i anførselstegn og taler om såkaldt overvægt, er dette begrundet i vores opmærksomhed på, at begrebet overvægt er en generel definition, som udelukkende fokuserer på vægt i relation til højde (BMI), hvilket kun et perspektiv ud af mange og dermed kun er en fortælling ud af mange mulige fortællinger. Artiklens opbygning. Vi har valgt, at tage udgangspunkt i et samtaleforløb med en 15 årig ung pige Rikke 2, der siden hun var 6-7 år har oplevet overvægt som et problem i sit liv. Vi vil undervejs knytte udvalgte narrative ideer an til det konkrete eksempel fra praksis, idet vi håber på, at dette kan konkretisere, hvordan de udvalgte narrative ideer 3 åbner for nye inspirerende handlemuligheder i praksis. 1\n2 Vi indleder artiklen med en lille beskrivelse af Rikke og hendes situation. Herefter vil vi komme ind på tre dominerende diskurser 4, som vi finder centrale på kost og sundhedsområdet, samt komme ind på den poststrukturalistiske 5 diskurs, som vi trækker på i den narrative praksis. Dernæst vil vi illustrere, hvordan dekonstruerende spørgsmål og eksternaliserende sprogbrug kan medvirke til, at der skabes nye udsigter og dermed andre handlemuligheder for Rikke. Indledende fortællinger om Rikke. Rikke, der går i 9.klasse, kontakter os, idet hun igennem sin lærer er blevet opfordret til at søge hjælp til at få løst sit overvægtsproblem. Læreren har sagt til Rikke, at hendes besvær med at koncentrere sig og møde stabilt, måske kan hænge sammen med manglende selvværd pga. hendes overvægt. Ved den første samtale fortæller Rikke, at det svært for hende at følge de kost- og motionsråd, som hun har fået utallige gange af sundhedsplejersken på skolen, diætister og andre, hun har opsøgt gennem tiden. Hun har igennem sin skoletid haft mange samtaler med skolens sundhedsplejerske om kost og motion og ved disse lejligheder er hun også blevet vejet og herved bekræftet i, at hun er for tyk. I Rikkes familie taler kvinderne ofte om vægt. Moderen og mostrene er lige som Rikke igen og igen på slankekure og samtalerne i familien drejer sig ofte om nye slanketips og om, hvem der har tabt sig mest og bedst. Rikke giver udtryk for, at hun er ked af, at hun ikke har styr på sit liv i forhold til, at hun vejer for meget og at hun ikke har viljestyrken til at lykkes med at tabe sig varigt. At spørge til selvfølgeligheder. Jeg kan jo ikke engang købe en is eller en cola uden at møde folks dømmende blik. Jeg ved godt, at de tænker, at jeg bare skal tage mig sammen og holde op med at spise og drikke de forkerte ting. (Rikke 2010) På sundhedsområdet er der i den vestlige kultur nogle dominerende forståelser af overvægt. (Mik-Meyer, 2007) De indeholder både ideer om, hvad vi som professionelle bør gøre for at hjælpe personen, og hvad personen selv bør gøre for at komme videre. Et af de første spørgsmål vi stillede Rikke var: Hvorfor vil du tabe dig? For mange kan det måske virke indlysende, at personen vil tabe sig, men ved at stille nysgerrige spørgsmål, giver man personen mulighed for at få øje på, hvilke selvfølgelige forståelser hun har med sig omkring, hvorfor hun bør tabe sig og hvordan disse forståelser bidrager til at forme Rikkes opfattelse af sig selv. Rikke beskrev, at hun opfattede sig selv som viljesvag og ude af stand til at kontrollere, hvad hun spiste. I mange situationer fik dette hende til at føle sig dum og mislykket. For Rikke fik det en stor betydning, at vi stillede spørgsmålet om, hvorfor hun ville tabe sig. Dette var Rikke ikke blevet spurgt om før, idet alle de velmenende voksne omkring hende, 2\n3 oplevede det som en selvfølgelighed, at svaret på overvægt er vægttab. Spørgsmålet skaber således allerede fra starten en samtale, der ikke uden videre reproducerer de gældende antagelser om overvægt. Når vi stiller spørgsmål til selvfølgeligheder, så skiller man så at sige (ide)konstruktionen lidt ad, således at der opstår en ny konstruktion, der giver adgang til nye (syns)vinkler. Sagt med andre ord så dekonstrueres 6 de antagelser, der har fået status som sandheder, hvorved andre fortællinger kan komme til orde. Rikke fik herved en vej til selv at tage stilling til sin vægt og tale sine egne begrundelser frem omkring, hvorfor hun ønskede at tabe sig. Eksempler på dekonstruerende spørgsmål vi stillede Rikke: Kan du fortælle lidt om, hvornår ideen om at du skulle tabe dig opstod? I hvilke situationer er ideen om overvægt særligt fremtrædende? Hvem og hvad bakker op om den ide og hvordan lykkes den med at være overbevisende? Hvilke ideer, normer, idealer og selvfølgeligheder trækker den ide på? De svar som Rikke og andre har givet på denne type spørgsmål har kastet lys på nogle af de ideer og forståelser, som dominerer området. Disse ideer og forståelser er vi gået på opdagelse i, hvorved særligt tre mere overordnede diskurser er kommet til syne; en naturvidenskabelig -, en humanistisk - og en samfundsvidenskabelig diskurs. Hver diskurs har særlige logikker og antagelser om hvad overvægt skyldes, hvordan den forklares og hvad der bør gøres eller ikke bør gøres, som vi kort vil beskrive i følgende afsnit. Dominerende diskurser på sundhedsområdet. Den narrative praksis insisterer som tidligere beskrevet på, at afdække og dekonstruere de ideer og taget for givet antagelser, som vi mennesker er underlagt. Hensigten med dette er at øge menneskers fornemmelse af at have indflydelse på deres eget liv. Vi kan ikke ikke være under indflydelse af de dominerende ideer, og vores ærinde er ikke at forkaste de antagelser og fremgangstiltag, de stiller op. Men nærmere at forholde os kritisk til effekten af de dominerende diskurser, eksempelvis ved at italesætte såkaldt overvægt på andre måder og derigennem skabe andre positioner 7 for dem, der føler sig marginaliserede af de fremherskende måder at tale og tænke på. Den naturvidenskabelige diskurs. Den naturvidenskabelige diskurs har på sundhedsområdet fokus på livsstil og manglende balance mellem forbrug og indtag af kalorier. Den viser sig tydeligt i forventningerne til sundhedsplejersker om, at de skal lave målinger, vejninger, indtegne vækstkurver for at kunne afdække om barnet falder indenfor eller udenfor normalområdet (BMI). Denne diskurs problematiserer overvægt ud fra antagelsen om, at overvægt medfører øget sygdomsrisiko. Eksempelvis bliver der i den naturvidenskabelige diskurs skabt sammenhæng mellem overvægt og forøget dødelighed. Denne diskurs skaber ideer om ideal vægt og ideer om, at vægten kan være over eller under det såkaldte normale, hvorved der skabes kategorier i forhold til, hvad der er normalt / unormalt og dermed rigtigt 3\n4 og forkert. Det er inden for denne diskurs, at Rikke ofte var blevet mødt. I samtalen opdagede Rikke, at der er en tid før overvægtens historie, hvor hun ikke oplevede sin krop som forkert, selv om Rikke, som hun udtrykte det, også dengang vejede for meget. Men da var hun glad for sin runde bløde krop. Indtil hun fik et andet blik på den via andre, som omtalte hende som overvægtig. Den humanistiske diskurs. En anden fremtrædende diskurs er den humanistiske diskurs, der fokuserer på sammenhænge mellem spisning og psykologiske faktorer. Her forklares overvægt ud fra psykologiske teorier; at det er noget indre og ubevidst, der giver anledning til overspisning, at det fx er en måde at forsøge at dække følelsesmæssige behov på eller er et forsvar mod at mærke forbudte eller svære følelser. Heraf fx begreber som spiseforstyrrelse og trøstespisning. Her forudsættes, at den overvægtige muligvis dækker over et andet problem ved at spise for meget, og når problemet først bevidstgøres, kan personen måske få et andet forhold til sine følelser og dermed til den såkaldte overspisning / spiseforstyrrelse. Læreren på Rikkes skole trak angiveligt på denne diskurs i hendes måde at forstå Rikkes problemer på, idet hun knyttede Rikkes overvægt sammen med Rikkes manglende koncentration og hyppige fravær, der samlet blev tillagt den mening, at Rikke manglede selvværd. Rikke selv meningstilskrev sit fravær, der som oftest var i idrætstimer, på en anden måde; nemlig som en fravælgelse af de situationer, hvor hun skulle udstille sin krop for andres dømmende blikke. Den samfundsvidenskabelige diskurs. En tredje fremtrædende diskurs er den samfundsvidenskabelige diskurs, der fokuserer på overvægt som et samfundsfagligt problem, hvor overvægt ses som et resultat af samfundsmæssige forhold. Ud fra statistiske målinger skabes der forklaringer, der kobler overvægt med kort og mangelfuld skolegang, manglende uddannelse og tilhørende lavtlønsgrupper. En logisk følgevirkning af denne forståelse er, at årsagen til overvægt skyldes manglende viden om sund livsstil samt begrænsede midler til at realisere en sådan livsførelse. I denne diskurs tales der om, at de såkaldte overvægtige er en økonomisk byrde for samfundet og der sættes ind med sundhedskampagner, der nu også er flyttet helt ind i virksomheder, hvor arbejdsgiveren/lederen kan tilbyde hjælp og støtte til vægttab. Ud fra denne diskurs gøres det legitimt, at Rikkes lærer påtaler Rikkes krop som problematisk, samt at Rikke ud fra samme diskurs, adspurgt af vores spørgsmål, betragter det som en støtte. En poststrukturalistisk diskurs. Med det narrative perspektiv kunne man sige, at vi er inspireret af en 4\n5 socialkonstruktionistisk og poststrukturalistisk 8 diskurs, hvor overvægt forstås som en social konstruktion, altså som et problem der konstrueres gennem sproget og ikke som en objektiv størrelse. Det betyder, at fokus bliver rettet mod, hvordan der bliver talt om problemet og mod effekterne af problemet i stedet for mod årsagen til og løsningen af problemet. Det narrative perspektiv retter mere specifikt fokus mod de fortællinger, som personen har om sig selv, idet de får stor betydning for, hvordan vi forstår og handler i livet. I narrative samtaler er bestræbelsen, at medvirke til at de foretrukne fortællinger bliver fyldigere beskrevet, det vil sige fortællinger om det, mennesker ved og kan og som er vigtigt for dem i livet. Når vi bliver opsøgt af mennesker, der bøvler med eksempelvis overvægt ledsages overvægten meget ofte af dominerende problemmættede historier, som let kommer til at overskygge de foretrukne fortællinger. Grundantagelsen er, at livet er multihistorielt. Der er altid også andre historier vi kan fortælle og dermed nye konklusioner, vi kan drage om vores identitet. Mennesker har altid erfaringer, der falder udenfor de dominerende historier, men der er ofte ikke blevet skabt fortællinger og historier om de erfaringer og derfor glider de let i baggrunden og ud af syne. Hvor der er magt, er der modmagt. Med diskursbegrebet har Narrativ praksis hentet inspiration fra Michel Foucault, der var optaget af moderne magt en magtform der ikke har et ydre synligt centrum, men som opererer usynligt gennem de normer om normalitet, som tidens diskurser installerer i mennesker og som vi forsøger at disciplinere os i forhold til. Ifølge Foucault avler moderne magt utilstrækkelighed og forkerthedsfølelser ved at kategorisere og marginalisere os i forhold til, hvad der anses som rigtigt/forkert, normalt/unormalt eller som sundt /sygt. Når vi i den narrative tilgang stiller dekonstruerende spørgsmål og tilstræber at afdække hvilke diskurser og dermed hvilke ideer, som personen er under indflydelse af, er intentionen som sagt at flytte folks blik fra hvad de gør forkert til mere at være optaget af, hvilke diskurser de er inviteret ind i, som de ikke trives med. Foucault pegede yderligere på, at hvor der er magt, er der også altid modmagt, en inspiration som i en narrativ betragtning bliver oversat til, at fiaskofølelse også kan betragtes som en modstandshandling mod at lade sig disciplinere af den dominerende kulturs idealer og foreskrevne normer. (Holmgren, 2006) Mulige modstandshandlinger som vi kan gå på opdagelse i, i relation til hvilken betydning de har for personen. I det lys kunne vi stille spørgsmål til Rikke som: Hvad er det, som gør det muligt for dig ikke at tabe dig? Når nu alle snakker om idealvægt og når hele din familie har vægttab som projekt, hvad er det så du kan og som du ved om dig selv, som gør det muligt for dig ikke at tabe dig? For Rikke betød det, at hun fik sat sin størrelse ind i en ny betydningssammenhæng, nemlig i fortællingen om, at hun på lige det område formåede at sætte sin egen dagsorden og sige: Her bestemmer jeg selv. Det gik op for Rikke, at hun ofte i familien blev rettet på plads, hvis hun udtrykte sin egen holdning, som gik imod familiens. Ved at være den 5\n6 eneste i familien, der aldrig fastholdt et vægttab, kunne hun protestere mod de andres værdisæt. Rikke fik herved øje på, at det var vigtigt for hende at blive respekteret for sine holdninger, også når de ikke blev delt af andre. Hun blev opmærksom på, at der også kunne være andre måder at sige fra overfor familien på end ved at spise. Rikke besluttede sig for at tale med sin mor og familien om det og sige: Mindre vægt på vægten! Hold op med at spørge mig, om jeg har tabt mig eller har taget på, hver gang vi snakker sammen. At tale let om tungt Narrativ praksis benytter sig i samtaler af metoden eksternaliserende sprogbrug, hvor ideen er at tale om fx problemer, som noget der er adskilt fra personen, og som ind imellem kan ramme eller gribe vedkommende. Når vi taler om et problem på denne måde, kan det medvirke til, at problemet får mindre indflydelse i personens liv, idet der via sproget skabes en i en narrativ terminologi - refleksiv distance, som synliggør, at problemet ikke er lig med personens identitet. I samtalerne med Rikke kunne vi tale om Spisetrangen og om Overvægten som selvstændige størrelser, der har deres egne liv og som har planer og taktikker de benytter sig af. Eksempelvis kunne vi spørge: Hvornår følte du Overvægten begyndte at overtage dit liv? Er der tidspunkter, hvor Spisetrangen fylder mere end på andre tidspunkter? Hvad siger den til dig og har du en fornemmelse af, hvilke planer den har for dit liv? På den måde kunne Rikke tale om sin relation til Overvægten og Spisetrangen og hun kunne få udfoldet de situationer, hvor hun faktisk gik imod deres diktater. Eksternaliserende sprogbrug kan bidrage til, at personen får øje på egne færdigheder og initiativer, der måske har været nærmest usynlige, fordi de har stået i problemets skygge. At tale eksternaliserende om overvægtsproblemer kan også give anledning til, at man kommer til at grine meget sammen. Ikke mindst når man får afdækket hvad fx Spisetrangen og dens tro følgesvende kan lokke én til. Fx fandt Rikke det ret morsomt, da det gik op for hende, hvordan Spisetrangen fik hende til at gå i mange forskellige kiosker, så hendes indkøb ikke blev for tydelige. Rikke kunne pludselig se hvilke færdigheder ud i planlægningens kunst, hun havde udviklet, hvilket blev en god medicin mod hendes ideer om, at være uden kontrol og vilje. En fremgangsmåde i eksternaliserende samtaler er at spørge til effekterne af problemets måder at virke på. Nogle eksempler på dette kunne være: Hvilken effekt har Spisetrangen på dit liv og på de tanker du har om dig selv? Hvad siger Overvægten til dig om hvordan fx dine venner ser dig? Hvis du går et skridt mere i retning af hvad Overvægten vil, hvordan vil det så påvirke de næste år af dit liv? Er du tilfreds eller ikke tilfreds med det eller både/og? 6\n7 Har du intentioner med dit liv og håb og drømme, som går imod det Spisetrangen har planer om? En stærk overbevisning i narrativ praksis er, at det er af stor betydning, at folk selv tager en position i forhold til problemet og dets effekter. For Rikkes vedkommende betød det, at hun besluttede sig for, at Spisetrangen og Overvægten skulle bestemme mindre i hendes liv og hun fandt frem til sine egne begrundelser. Hun fandt også frem til nye fortællinger om sig selv, fx fortællinger om Vilje, Kontrol og Selvbestemmelse, der var befordrende for hende at trække på, når hun skulle sætte sig igennem overfor Spisetrangen. Afsluttende bemærkninger. Via vores narrative kurser for sundhedsplejersker, har vi fået tilbagemeldinger på, at det i høj grad har givet mening for dem at supplere med en narrativ tilgang i deres arbejde med vægtproblemer. Det har blandt andet betydet, at de kan føre samtaler med barnet på måder, der ikke skaber eller forstørrer problemet. Samtidig har mange oplevet det som en lettelse, at det ikke kun er deres ekspertviden og de normative ideer, de møder barnet med, men at de gennem anvendelsen af dekonstruerende spørgsmål og eksternaliserende sprogbrug får skabt samtaler, der sætter barnets oplevelser og viden i centrum. Effekten er, at både de som fagpersoner og dem de har samtaler med ikke sidder tilbage med den utilstrækkelighedsfølelse, der for begge parter ind imellem har præget deres praksis. I denne artikel har vi haft et særligt fokus på overvægt i en sundhedsplejerske kontekst. Men vores bud er, at de narrative ideer har meget at tilbyde mere bredt indenfor sundhedsplejerskers arbejdsområde. Forældreskab og familieliv er i særdeleshed underlagt mange, nogen gange modsatrettede ideer om, hvad vi hver især skal og bør gøre for at leve op til at være den gode far eller mor. Det at få øje på, hvilke ideer / diskurser der hersker på området, bliver det muligt at stille spørgsmål til dem og derved bidrage til at udvide feltet for, hvordan den gode far og mor skal være. Ideerne med at tale eksternaliserende om problemer kan ligeledes anvendes i mange samtaler. Nogle sundhedsplejersker har meldt tilbage, at de har fået stor hjælp til svære samtaler ved at tale om problemer som fx sorg, angst og uro på denne måde, hvor børnene kunne tale om disse følelser, som ydre størrelser. Filosoffen K.E. Løgstrup har det udtryk: at den enkelte har aldrig med et andet menneske at gøre, uden at han holder noget af dets liv i sin hånd (Løgstrup, 1991). I et narrativt perspektiv kunne det udtrykkes som, at vi i samtaler med mennesker altid holder noget af dette menneskes liv i vores hænder gennem de historier, der bliver samskabt i samtalen. Susanne Kaastrup og Anne Kaaber er stiftere af konsulent virksomheden Kaaber & Kaastrup, hvor de arbejder med undervisning, supervision, organisationsudvikling og 7\n8 terapeutiske samtaleforløb. Læs mere om forfatterne på Litteraturhenvisninger Davies Bronwyn og Harrés Rom (1990) Positioning: The Discursive Production of Selves. Holmgren, Allan (2006): Identitet som historier. I forordet til: White, Michael. Narrativ teori. Hans Reitzels Forlag, København Holmgren, Anette (2008): Terapifortællinger. Narrativ terapi i praksis. Dansk psykologisk Forlag, Danmark Jørgensen, Marianne Winther & Philips, Louise (1999): Diskursanalyse som teori og metode. Roskilde Universitetsforlag, Danmark Løgstrup, K. E Den etiske fordring. Gyldendal, København Mik Meyer, Nanna (2007): Magtens former - Sociologiske perspektiver på statens møde med Borgeren Hæftet, 1. udgave, Hans Reitzel Monk, Gerald, Winslade, John, Crocket, Katie & Epston, David (2006): Narrativ terapi i praksis. Håbets arkæologi. Akademisk Forlag, København Morgan, Alice (2005): Narrative samtaler. Hans Reitzels Forlag, København Pearce, W. Barnett (2007): Kommunikation og skabelsen af sociale verdener. Dansk psykologisk Forlag, Danmark Russell, Shona & Carey, Maggie (2007): Narrativ terapi. Spørgsmål og svar. Hans Reitzels Forlag, København Westmark, Thilde (2008): At tale er at handle. Fokus på initiativer i unges fortællinger. Fokus på familien. Årgang 2009 nr. 1 White, Michael (2006): Narrativ teori. Hans Reitzels Forlag, København 8\n9 White, Michael (2008): Kort over narrative landskaber. Hans Reitzels Forlag, København Åkerstrøm Andersen, Niels, Esmark Anders, Laustsen Carsten Bagge: Poststrukturalistiske Analysestrategier en introduktion. 1 De narrative ideer er udviklet af Michael White, m.fl. Narrativ betyder historiefortælling og metaforen henviser til, at narrativ praksis har den antagelse, at vi mennesker skaber mening i vores liv og forstår vores identitet gennem fortællinger, som vi konstruerer gennem det sprog og de metaforer, som er mulige i vores kultur. De historier vi fortæller og som andre fortæller om os, har en formende indflydelse på den måde, vi kommer til at opfatte os selv på og på vores fornemmelse af fremtidige handlemuligheder. (Morgan 2005, White 2008) 2 Eksemplet er anonymiseret. 3 Af hensyn til artiklens begrænsede omfang vil vi ikke have mulighed for på fyldestgørende vis at gøre rede for alle de narrative begreber vi anvender, men i disse tilfælde henvise til relevant litteratur, som den interesserede læser kan benytte sig af. 4 Diskurs bliver af Michel Foucault defineret som den gruppe af ytringer, der udgår fra den samme diskursive formation og som man kan definere mulighedsbetingelserne for. Sagt mere enkelt: Diskurs er en bestemt måde at tale om og forstå verden (eller et bestemt udsnit) på. Diskurs er dermed det, der i et praksisfelt er muligt at sige og det der ikke er muligt at sige og måden det, der kan siges, kan udtrykkes på. Iflg. Foucault konstruerer diskurser den sociale verden i betydning - der aldrig kan fastlåses endeligt, da sproget grundlæggende er ustabilt. Diskursanalysens ærinde er at undersøge hvordan vi skaber virkeligheden, så den bliver en objektiv og selvfølgelig omverden. (Jørgensen og Phillips ) 5 Narrativ praksis trækker på Poststrukturalistiske ideer. Poststrukturalisme afviser at der er faste strukturer vi kan finde ind til eller en objektiv sandhed vi kan nå frem til via videnskaben. Det sande kan kun være sandt indenfor en given diskurs. Det der opfattes som virkeligt eller sandt er konstitueret gennem sproget og dermed gennem diskurser - i sociale processer mennesker imellem. Poststrukturalismen kilder er bl.a. Michel Foucault, Jacques Derrida og Gilles Deleuze, m.fl. 6 Dekonstruktion er et begreb, der stammer fra den franske filosof Jacques Derrida. At dekonstruere vil sige afdækning af selvfølgelige antagelser og begreber, der danner grundlag for social praksis, som giver sig ud for at være sand eller virkelig Monk, G Iflg diskursanalysen stiller diskurser forskellige positioner til rådighed for individet, som der kan tales og handles ud fra. Davies og Harré har introduceret positioneringsbegrebet, som en reaktion mod det traditionelle socialpsykologiske rollebegreb, for at understrege, at hvor roller indtages af individet, skabes og forhandles positioner aktivt. Se endvidere note 4 og 5. 9\n10 8 Poststrukturalismen og socialkonstruktionismen er to selvstændige traditioner, der dog deler erkendelsesinteresser, men som kommer frem til deres pointer ad delvist parallelle - men dog forskellige spor. Jørgensen og Phillips anskuer dog socialkonstruktionismen som en samlebetegnelse for en række teorier, herunder poststrukturalismen. Fælles antagelser er bl.a.: En kritisk indstilling overfor selvfølgelig viden. Vores viden om verden kan ikke tages for objektiv sandhed. Vores måder at forstå verden på skabes og opretholdes i sociale processer. Vores syn på og viden om verden er kulturelt og historisk indlejret. (Åkerstrøm, Jørgensen og Philips.1999) 10\nNarrativ sundhedspleje - den mangfoldige fortællings kraft\nNarrativ sundhedspleje - den mangfoldige fortællings kraft Af Trine Brøndmark (Pipersvej 8, Farum) og Charlotte Munch Nielsen (Hulvejen 25, Hillerød) Hold 302-10 Indhold Narrativ teori og fortællinger...\nDispuk. Refleksiv og anerkendende pædagogik, Århus 2007. Undervisere: Jørgen Riber og Lene Præst. Opgave 2. Årgang. Eksternalisering og genforfatning.\nDispuk Refleksiv og anerkendende pædagogik, Århus 2007 Undervisere: Jørgen Riber og Lene Præst Opgave 2. Årgang Eksternalisering og genforfatning. Trine Hansen 1 Indledning: Mit arbejde foregår ud fra\nOp af stolen ud i solen\nOp af stolen ud i solen Af: Jacob Folke Rasmussen Politiken bragte den 17. marts 2014 artiklen Indsats mod mobberi kan skade børn (1). I artiklen formidles resultaterne af et forskningsprojekt, der har


EB-Badminton årets ungdomsklub | aoib.dk\nFra venstre Lene Struwe Andersen (bestyrelsesmedlem i Badminton Midtjylland), Susanne Mejer (Formand i EB-Badminton Bestyrelse), Anne Louise Wang-Holm (ungdomsspiller i Engesvang), Mathilde Sangild Jensen (ungdomsspiller i Engesvang) og Frida Marie Grundtvig Jensen (ungdomsspiller i Engesvang).\nSport Badminton Engesvang Unge\nEB-Badminton årets ungdomsklub\nEngesvang-klubben kåret af Badminton Midtjylland\n29. april 2018, 12.45\nENGESVANG I Engesvang Badmintonklub - EB-Badminton - har vi vind i sejlene i øjeblikket.\nKlubben har netop vundet prisen som Årets Ungdomsklub uddelt af Badminton Midtjylland.\n- Det er vi selvfølgelig meget stolte af, siger Majbrit Sangild fra klubbens bestyrelse.\nBaggrunden for prisen skal ses i historien bag klubben og den seneste udvikling.\nI 2016 stod klubben pludselig uden bestyrelse og trænere. Det var ikke lykkedes at finde afløsere for dem der gik.\nPå daværende tidspunkt havde klubben cirka 30 ungdomsspillere, fordelt på to hold.\nDer blev arbejdet i kulisserne, og tre forskellige personer, med hver deres baggrund, og hver deres interesse for klubben gik sammen og dannede en bestyrelse, - som senere blev suppleret med yderligere to personer.\nDet stod klart, at der var brug for professionel hjælp til at sætte tingene i system, og få struktur på opgaverne. Og DGI Midtjylland blev kontaktet.\nHer blev man præsenteret for et produkt, som kaldes »Foreningsudvikling«.\n- Det var lige det, vi havde brug for. DGI var med til en del bestyrelsesmøder, hvor vi fik en masse værktøjer til brug i den daglige drift i klubben. Den proces, vi været igennem de sidste halvandet år, har udviklet klubben på mange planer, siger Majbrit Sangild.\nSærlig ungdomsafdelingen har haft særdeles positiv udvikling.\nI dag har man et trænerteam med otte trænere og hjælpetrænere. EB badminton tilbyder ungdomstræning på tre hold og har nu cirka 60 ungdomsspillere, ligesom man tilbyder "supertræning" til dem, der vil mest.\nDesuden arbejdes der med forældremøder, kurser, badmintonskole, natbadminton og afslutningsture for medlemmerne.


FAF siloen forsøges inddraget i Festivalen - PDF\nDownload "FAF siloen forsøges inddraget i Festivalen"\n1 Nyhedsbrev 2 FAF siloen forsøges inddraget i Festivalen Som skrevet i avisen har Festivalen søgt kommunen om tilladelse til, at inddrage FAF siloen på Nordre havnekaj i dette års Art festival. Idet FAF-siloen ikke forsvinder sammen med de øvrige bygninger på havnen, har Art Festivalen rettet henvendelse til Kommunen og spurgt om det vil være muligt at få lov at anvende siloen til et gigantisk kunstværk. Et kunstværk der vil kunne gøre den ellers så kedelige silo til et nyt og spetakulært vartegn for Kerteminde i mange år frem. Ideen er at lade én eller flere kunstnere samarbejde om projektet, der jo er et projekt af dimensioner. Men vi er ikke et øjeblik i tvivl om, at det også vil være et projekt, der vil få fuld bevågenhed fra borgere, turister og medier. Vi håber nu blot på, at næste kommunalbestyrelsesmøde vil give grønt lys for projektet.\n2 Festivalen får fuld støtte lokalt I forhold til de foregående år har de lokale kunstnere virkelig taget Festivalen til sig. I 2011 var der kun 5 lokale kunstnere repræsenteret, og i 2012 var vi oppe på 10. I år bliver den lokale del af festivalen endnu engang fordoblet. Foreløbig har 22 lokale kunstnere tilmeldt sig festivalen, og flere kan nå at komme til. Ud over kunstnerne får Festivalen en fantastisk støtte fra byens handlende. Stort set alle vores tidligere sponsorer har igen i år valgt at støtte op om projektet. Flere af sponsorerne har endda valgt at forhøje deres bidrag, nogle har endda valgt at fordoble det. Senest har Brugsens kulturfond valgt at støtte os med kr Kommunen, ikke mindst, har valgt at støtte fuldt og helt op om Festivalen. Med et samlet bidrag på ikke mindre end kr er kommunen lige pt. vores hovedsponsor. Igennem det sidste halve år har vi søgt et hav af fonde, og nogle har allerede meldt tilbage negativt, og andre venter vi endnu besked fra. Vi må dog sige, at fondene ikke synes at være særligt villige til at sponsere vores festival dette år, men vi fortsætter ufortrødent. Der sendes fortsat ansøgninger af sted hver uge, så vi håber, at det på et eller andet tidspunkt giver resultat. Rwanda-Projektet Undervandsfotografen, Lars Hestbæk, har fået den blændende idé, at lave et undervandsmøde mellem to kulturer, over vandet. Han har den senere tid fotograferet dyrelivet i en række danske søer. Han får så kopieret nogle af disse fotos over på lærred, og bringer dem med til Rwanda. Her har han fået kontakt til, foreløbig to af landets bedste kunstnere og et par stykker kommer til. Disse kunstnere får de medbragte fotos, som de så vil bemale, alt imens Lars Hestbæk svømmer rundt og fotograferer dyrelivet i en af de store søer i Rwanda. Hjemme igen kopierer han så nogle af hans fotos fra Rwanda over på lærred, og lader nogle danske kunstnere bemale disse. På den måde står han med en række malerier af kunstnere fra Rwanda og Danmark med ham selv som kulturelt bindeled. Alle malerierne vil herefter blive udstillet på en særudstilling på International Art Festival 2013.\n3 Festivalen støtter LINK International Art Festival forholder sig ikke alene til kunsten, men også til den verden der omgiver den. Derfor har Festivalen også i år valgt at støtte socialt udsatte ved at samle penge ind til et godgørende formål. Dette sker ved, at bortaktionere kunstværker, doneret af kunstnere med store hjerter. Nogle af kunstværkerne er medbragt hjemmefra, og andre bliver lavet i løbet af de ni dage Festivalen varer. Sidste år donerede Værestedet CUBA på Gedskovvej i Kerteminde 10 havebænke som 10 forskellige kunstnere dekorerede i løbet af festivalen. Bænkene blev bortaktioneret sidste dag til fordel for hjemløseorganisationen Hus Forbi. Bænk projektet blev en kæmpe succes og rigtig mange gik hjem med ærgrelse i ansigtet. Ærgrelse over, at det ikke lykkedes dem at få fingrene i en af de smukke og fantasifulde bænke. Vi har derfor valgt at gentage succesen med bænkene. Men denne gang bliver de indsamlede penge givet videre til organisationen LINK i Kerteminde. LINK står for Lettelse af Integration af Nydanskere i Kertemindeområdet og de synes, at Danmark skal være et land, der giver beskyttelse til mennesker, der er på flugt fra undertrykkelse. Det kan vi kun tilslutte os, så derfor er festivalen glade for i samarbejde med CUBA, at kunne støtte op om organisationen.\n4 Art Festivalens Venner Der er fuld gang i planlægningen af events til dette års festival. Art Festivalens venner knokler på livet løs med foredrag, modeshow i gaderne, kunstnercafé, kunstfilm i Kino, børne/voksentelt og meget meget mere. Det er en kæmpe hjælp, at vi har fået en velfungerende bestyrelse der har masser af ideer og som også har formået at få flere medlemmer til at hjælpe. Vi glæder os rigtig meget til at deres endelige program, som vi er sikre på, vi kan løfte sløret for i næste nyhedsbrev. Johannes Larsen Museet Det er med stor glæde at vi i år får samarbejde med Kertemindes kunst flagskib. Museet vil arrangere et foredrag om kunstnermiljøer/miljøets betydning for kunsten. Det ville ligge fint i forlængelse af den udstilling, museet har på det tidspunkt, om Kerteminde i kunsten. Foredraget bliver d. 4. juli kl Desuden vil Museumsinspektør Sofie Regitze Kattrup tilbyde de deltagende kunstnere en omvisning på museet en morgenstund med tilhørende historiefortælling. Art Festivalen vil gerne give Kerteminde en folkegave til købstadsjubilæet i 2013 Men det går lidt trægt så stødt op om projektet! Vil du være med så køb en Art- aktie og vær med til at indkøbe en skulptur til glæde for alle i Kerteminde. En aktie kan erhverves for kr. 250 Og hvilken skulptur skal vi så købe ja det stemmer vi om. Vi lader alle give deres besyv med, og der kan stemmes på alle de nye skulpturer der står i Kerteminde sommeren over. Én aktie giver én stemme så jo flere aktier du køber des flere stemmer. Når aktien er købt, får du tilsendt en stemmeseddel pr. aktie. Alle pengene vil blive indbetalt på en spærret konto i Faaborg Sparekasse i Kerteminde, og på Art Festivalens hjemmeside vil alle aktieindehavere fremgå - hvis du ønsker at være anonym vil du i stedet figurere med et aktienummer. Kontakt os på telefon eller på mail Det eneste vi behøver er dit navn og adresse samt, hvor mange aktier du ønsker at købe.\n5 Sæt X i kalenderen allerede nu Festivalen 2013 skydes i gang lørdag den 29. juni kl og slutter søndag den 7. juli kl Med International Art Festival hilsen Festivalledelsen Bente og Michael Grønlund Tlf / festival.dk


Flygtninge mangler frivillige venner i Holbæk - Holbaekonline.dk\nFlygtninge mangler frivillige venner i Holbæk\nRolf Larsen - 11. januar 2018 11. januar 2018\nArkivfoto: maxlkt / Pixabay\nDanske venner er afgørende for integrationen, men lige nu mangler flere end 20 flygtninge en ven i Holbæk. Derfor leder Røde Kors efter frivillige.\n– Det personlige og medmenneskelige møde mellem flygtning og frivillig kan betyde en afgørende forskel for integrationen. Når man er ny, har man brug for hjælp til at lære hverdagsdanmark at kende. Frivillige danskere kan hjælpe og styrke flygtninges mulighed for at klare sig godt i det danske samfund, siger Sira Støhrmann. Hun er projektleder for Røde Kors’ projekt Venner Viser Vej, som matcher frivillige og flygtninge.\n– Det er altafgørende, at flygtninge får en form for netværk. Det giver tryghed, det giver en fornemmelse af, at man hører til, at man ikke er alene. Netværket er nøglen til et godt liv i det danske samfund. Det frivillige møde er vigtigt, fordi man som flygtning har brug for det medmenneskelige møde med en, som viser omsorg af egen fri vilje siger Mozhdeh Ghasemiyani.\nEr man interesseret i at blive ven med en flygtning, kan man kontakte frivillig aktivitetsleder Helle Munk Nielsen fra Røde Kors på hellemunkn@gmail.com.\nUng mand på togskinnerne\n40-årig kørt ned i fodgængerfelt


Play-Azlab.com / biler / Daewoo Matiz - kompakt bybil\nI byens forhold kompaktitet af bilener den betydelige fordel, sammen med manøvredygtighed og økonomisk brændstofforbrug. At finde et passende parkeringssted i forretningsområdet i byen eller i nærheden af indkøbs- og underholdningscentre er slet ikke let, og bilisterne forlader deres køretøjer et par blokke, hvorfra det ville være ønskeligt eller foretrækker kommunal transport, en taxa eller en tur.\nLille størrelse Daewoo Matiz Føreren kan hurtigt finde den rigtigeplads til parkering, selv i den sværeste situation, uden frygt for skade på kofanger eller spejle i nabobiler. Motorkapaciteten, beregnet på 0,8 liter, er tilstrækkelig til bevægelse med moderat hastighed i en transportstrøm i lyset af sandsynligheden for at forekomme i en prop. Brændstofforbruget er minimalt, hvilket gør bilen meget økonomisk.\nEt vægtigt argument til fordel for at købe Daewoo Matizfor russerne blev det til en overkommelig pris, der ikke oversteg 3-5 tusind dollars for en brugt model for fem år siden og 10 - for en ny og for nylig nedstigning fra transportbåndet. Mulighed for at købe i kredit Matiz levere i dag som officielle forhandlere,og andre saloner. For at blive ejer af dette køretøj er det nok at spare 20% af dets værdi og kontakte banken for et passende mållån.\nDaewoo Matiz Udseende Design og Niveaukabinekomfort opfylder økonomiklassestandarder, samt niveauet for sikkerhed og pålidelighed i ledelsesprocessen. Hvad angår skadelige emissioner i atmosfæren, svarer for nylig deres grad til Euro 3 og anerkendes som acceptabel. Bilen har fået billedet af det mest populære kvindelige køretøj og er bedst egnet til at tage barnet i skole, for at shoppe eller arbejde.\nDet passer til rolige mennesker, der foretrækkerberoligende og målt rytme af livet og lignende adfærd som trafikant. Hvis du beslutter dig for et sådant køb, skal du være særlig opmærksom på foranstaltningerne af din egen sikkerhed og sørge for at udstyre kahyt med airbags på grund af broderskabets metalhed og de lave rater, der opnås ved maskinen i adskillige kollisionsforsøg. Daewoo Matiz er en fremragende budgetmulighed for kørsel på byens gader og med omhyggelig drift vil vare lang tid uden at forårsage særlig besvær.\nBrændstofforbrug til Daewoo Matiz. Årsager til øget\nDen anden generation af "Daewoo Nexia" - teknisk\nBil Chevrolet Spark: specifikationer,\nDaewoo Matiz: specifikationer, gennemtænkt før\n"Chevrolet Captiva" - SUV, som alle drømmer om\nDaewoo Damas for Business\nKøb Daewoo Matiz: anmeldelser af ejere, værdighed og\nBillige biler - vejen til uafhængighed eller den evige


▷ Billige Plus Port online → Klik her for at se udvalget\nTemmelig mange online outlets tilbyder efterhånden en lang række forskellige billige fragtformer til plus port. En af de mest almindelige er p.t. at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente din ordre når du har tid. Denne er nemlig ekstremt fleksibel, og desuden også den prisbilligste fragtmulighed.\nDu kan alternativt beslutte dig for at bestille ordren til levering til dit hus eller til når du er på job. Leveringsformen bliver til tider en smule mere bekostelig, men lige så vel usædvanlig let ift. plus port online. Den mest billige leveringsversion kan ikke modsiges at være at hente produkterne selv, hvilket afhænger af at du befinder dig nær e-forretningens byggecenter, for eksempel Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nFragttiden på plus port er naturligvis ultra aktuel ifald vi har behov for pakken straks, så herved er det relativt afgørende at man gransker det estimerede leveringstidspunkt for plus port. En del internet butikker – fx Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – frembyder billig levering på næstkommende hverdag på masser af varer online, men det regnes ud fra at ordren køres igennem forud for et aftalt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få bestillingen fikset inden de logistikansatte holder fyraften.\nNogle enkelte internet varehuse yder levering uden betaling på plus port online, men tit er det påkrævet at der købes for en konkret pris. I øvrigt bør man vælge den prisbilligste leveringsudgave, der mange gange vil blive at få fragtfirmaet til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nStore webbutikker tildeler afhentning hvor du handler billig plus port hjemmefra men afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Bygma, Jem og Fix, Stark, Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus og 10-4. Byggemarkederne tilbyder for eksempel afhentning af plus port i følgende byer:\nVallensbæk, Frederikssund, Holstebro, Farum, Åbyhøj, Brønderslev, Skanderborg, Gentofte, Randers, Højbjerg, Glostrup, Nakskov, Hobro, Greve, Nærum, Brøndby, Grenaa, Kalundborg, Vanløse, Viborg, Solrød Strand, Jyllinge, Odense, Ikast, Vordingborg, Frederiksværk, Taastrup, Brønshøj, Frederikshavn, Nykøbing Falster, Svendborg, Lystrup, Thisted, Kolding, Hjørring, Frederiksberg, Tårnby, Søborg, Skive, Birkerød, Silkeborg, Hvidovre, Kokkedal, Slagelse, Haslev, Allerød, Aalborg, Ringsted, Odder, Sønderborg, Lillerød, Næstved, Charlottenlund, Middelfart, Roskilde, Virum, Lyngby, Ballerup, Rudersdal, Hillerød, Albertslund, Risskov, Varde, Ølstykke, Værløse, Stenløse, Korsør, Brabrand, Haderslev, Nørresundby, Hørsholm, Hedehusene, Tilst, Valby, Nyborg, Dragør, Rønne, Køge, Aarhus, Ishøj, Helsingør, Fredericia, Struer, København, Esbjerg, Herlev, Hedensted, Aabenraa, Herning, Horsens, Gladsaxe, Rødovre, Vejle, og Holbæk, .\nAfhentning ift. plus port er tilgængeligt i alle områder af landet: Jylland (Midtjylland, Syddanmark, Vestjylland, Sønderjylland, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland), Sjælland (Vestsjælland, Falster, Hovedstaden, Amager, Midtsjælland, Østsjælland, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Nordsjælland) og Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn).\nVed kig i tendenserne fremstår det markant, at mennesker ofte efterspørger blandt andet billig plus port og plus port tilbud. Foruden dette oplever man tit mennesker efterspørge blandt andet køb plus port, plus port online samt plus port priser, foruden de udbredte byggemarkeder som Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Bygma, Stark, Jem og Fix, Davidsen og Silvan.\nDet er i dag i høj grad overkommeligt for alle og enhver at finde de laveste priser på billige plus port online på tværs af webbutikker, og med det motiv har flere webbutikker været tvunget til at nedbringe prisen på plus port enormt, og i øvrigt garantere fri fragt.\nDet kan imidlertid vise sig lønsomt at prøve diverse e-forretninger efter tilbud på plus port online forinden du gennemfører din handel, sådan at man er skråsikker på at få den mest attraktive pris. Kig ikke blot hos de store byggemarkeder som 10-4, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix, Silvan og Davidsen.\nMan skal trods alt være opmærksom på, at hvis en webshop udbyder billige plus port online på tilbud til en salgspris som er ufattelig billig, burde det ofte være et signal om en uoprigtig internet forhandler. Køb med kort er trods alt omfattet af en retningslinje, der forsvarer dig som køber overfor uægte e-firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for kortbetalinger eller mobilbetaling. Alternativt burde du overveje en billig afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, når du ser en fordel i at dække regningen på plus port senere. Det fås ofte ved specialiserede netshops, i modsætning til de store byggekæder som eksempelvis Stark, Jem og Fix, 10-4, Silvan, Bauhaus, Bygma, Harald Nyborg og Davidsen.\nSes der på statistikkerne er det klart, at internet shoppere mange gange søger efter eksempelvis plus port tilbud og plus port online. Derudover oplever man som regel netshoppere kigge efter for eksempel plus port priser, billig plus port samt køb plus port.\nTrustpilot frembringer evigt belejlige genveje til at betragte en stor portion tidligere brugeres evalueringer og herved er det at foretrække, at du analyserer webbutikkens bedømmelser forinden du placerer din ordre på billige plus port online.\nFacebook leverer endvidere regulære relevante genveje til at få et kig ind i online forretningens kundefokus. Herinde ser vi nogle internet virksomheder som tilbyder folk at meddele en kritik af deres købsoplevelse, hvilket ydermere bør anvendes til at fornemme hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen køber billige plus port online på en e-forretning burde de på en vis måde gennemlæse e-shoppens handelsvilkår, dog er det normalt ikke super interessant, specielt hos de kendte byggecentre som Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Stark og Davidsen.\nEn anden mulighed kan være at kigge hvorvidt e-handlen er verificeret af e-mærket, da det er et bevis på at netshoppen overholder dansk lovgivning, tillige med at online butikken undertiden vurderes af sagkyndige som har ekspertise inden for vedtægterne på området.\nDesuden giver det dig mulighed for hjælpende service, når du oplever udfordringer i forbindelse med din ordre på plus port. Yderligere tilråder vi at man er obs på de vigtigste regler der er gældende for købet af plus port online, eksempelvis den returret netbutikken tilsikrer.\nI den sammenhæng er det tilmed relevant, at man altid sikrer sin kvitteringsmail, således man en anden gang kan vidne om sit køb af plus port, uanset om man har bestilt hos Bygma, Silvan, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus, 10-4 eller Harald Nyborg.


Myndigheder skærper kontrollen med droner | stiften.dk\nMyndigheder skærper kontrollen med droner\nSamarbejde mellem Syddansk Universitet og Trafik- og Byggestyrelsen skal øge sikkerheden omkring droner, der ventes at kunne indbringe milliarder i omsætning og flyve tusindvis af job til Europa.\n29 okt. 2015 kl. 13:57\nDet kunne have haft uoverskuelige konsekvenser, hvis en drone på afveje nær Københavns Lufthavn tilbage i august var røget ind i motorerne på et passagerfly.\nHeldigvis slap piloten med forskrækkelsen, da dronen med de karakteristiske fire propeller pludselig var at se uden for cockpitvinduet.\nEfter hændelsen talte Trafikstyrelsen og Byggestyrelsen med store bogstaver om konsekvenserne ved et muligt sammenstød:\n»Vi ved jo ikke, hvor stor dronen er, og en flymotor er designet til at kunne klare en stor fugl. Men hvis det var en stor drone, og den var fløjet ind i motoren, så kunne konsekvenserne have været fatale,« sagde vicedirektør Jesper Rasmussen dengang.\nNetop sikkerheden omkring droner har i stigende grad haft myndighedernes opmærksomhed i takt med, at de flyvende dingenoter bliver mere populære blandt erhvervsliv og vinder indpas hos privatpersoner.\nOg nu skal et samarbejde mellem Syddansk Universitet, der er eksperter i droner, og Trafik- og Byggestyrelsen sørge for, at en række foranstaltninger omkring dronerne mindsker risikoen for en faretruende situation som den ude i Københavns Lufthavn.\nEt af midlerne er såkaldte nummerplader til droner.\nHer arbejdes der med to modeller: Enten en lille GPS, der via mobilnettet sender sin position til en server, når dronen er i luften, eller en anden konstruktion, der skal sende direkte radiokommunikation til en scanner på jorden.\n»Vi ser for tiden en stærk vækst i udbredelsen og anvendelsesmulighederne af droner. Denne udvikling udfordrer i høj grad reglerne for anvendelse af droner, som stammer fra en tid, hvor der ikke var tænkt på vor dages brug af droner. Der er derfor behov for at tilpasse og indrette nye regler, således at de nye muligheder, der ligger i droner, kan udnyttes bedst muligt samtidig med, at der sikres offentlig accept af droner,« siger kontorchef i Trafik og Byggestyrelsen, Per Schmock i en pressemeddelelse.\nSDU har foretaget de første testflyvninger i HCA Airport i Odense, og fra midten af november og en måned frem vil 10 professionelle droneoperatører få deres drone udstyret med en nummerplade. På baggrund af blandt andet disse erfaringer vil SDU ved årsskiftet aflevere en samlet rapport til Trafik- og Byggestyrelsen. Den skal være med til at danne grundlag for reglerne på området.\nDet er dog ikke kun for hobbyentusiaster skyld, at dronerne forsøges at gøre mere sikre. De kan nemlig vise sig at blive guld værd.\nSpørger man EU-Kommissionen vil væksten i antallet af droner i 2050 kunne veksles til 150.000 jobs og en omsætning på omkring 112 milliarder kroner i Europa.


Lazio knækker rivalen Roma i regnvejrsderby - politiken.dk ALFREDO FALCONE/AP\nregndans. Det romerske lokalopgør blev vundet af de blå fra Lazio, selv om Roma fik en tidlig føring.\nregndans. Det romerske lokalopgør blev vundet af de blå fra Lazio, selv om Roma fik en tidlig føring. Foto: ALFREDO FALCONE\nSerie A 11. nov. 2012 kl. 17.30\nLazio vandt lokalderbyet med over AS Roma, som fik et tidligt rødt kort.\nLazio var bagud 0-1, men fik vendt et truende nederlag til en 3-2-sejr over ærkerivalerne AS Roma i den italienske Serie A.\nRoma bragte sig foran 1-0 på et mål af den argentinske midtbanespiller Erik Lamela efter blot ni minutters spil.\nMen den føring holdt ikke halvlegen ud, og kampen fik en dramatisk vending i de sidste 10 minutter af første omgang.\nKlose var årvågen I det 35. minut fik Lazios Antonio Candreva sendt et langskud af sted, som Roma-keeperen Mauro Goicoechea burde have afværget. Og så stod det 1-1.\nDen tyske veteranangriber Miroslav Klose udnyttede et voldsomt regnvejr til at samle en aflevering op i det tunge græs og bringe Lazio foran kort før pausen.\nAfgørende blev også, at Roma-profilen Daniele De Rossi fik det røde kort før pausefløjt på grund af et slag mod Lazios Stefano Mauri.\nI anden halvleg scorede Mauri til 3-1, inden Romas indskiftede Miralem Pjanic med et fornemt langskud fik reduceret til slutresultatet 2-3.\nResultatet betyder, at Serie A knækker en smule i toppen af rækken, hvor Lazio med sejren har 22 point efter 12 kampe. Fra Lazio på femtepladsen er der nu fem point ned til Roma på sjettepladsen.\nAC Milan er overraskende ikke med i det bedste selskab i top-5 i denne sæson, og søndag blev det endnu værre for milaneserne, som tabte 1-3 hjemme til Fiorentina.\nFiorentina holder med sejren fast i toppen af rækken, hvor Firenze-holdet nu har 24 point på fjerdepladsen. Den tidligere FC København-angriber Kenneth Zohore var ikke med i truppen hos Fiorentina.\nNapoli i sen sejr\nDen danske forsvarsspiller Frederik Sørensen fik fuld spilletid for Bologna, som tabte 0-1 på udebane til oprykkerholdet Torino.\nLæs også: Angriber gik målamok i vigtig Napoli-sejr\nNapoli vandt 4-2 ude over Genoa, efter at Napoli havde været bagud både 0-1 og 1-2. To mål i overtiden sikrede en sejr til Napoli, som holder fast i tredjepladsen i rækken med nu 26 point.\nDe forsvarende mestre Juventus fører Serie A med 31 point.\nSjælden gæst til Milan-træningen ankom i helikopter\nTopholdet snubler endnu en gang i Italien\nUvillig spiller kan slette 39 år gammel målrekord


Hufsy søger dansk partnerbank - Trendsonline.dk\n22. juli 2016De små aktuelle\nudgivet den 22. jul, 2016 på 12:00 pm 21. juli 2016\nHufsy står snart klar med sin platform, der tilbyder små virksomheder alle de finansielle værktøjer, de behøver, for at kunne håndtere deres finanser.\nTrendsonline har tidligere skrevet om Hufsy’s digitale løsning, der skal gøre det nemmere for mindre virksomheder at holde styr på økonomien.\nNu er der igen nyt fra det danske startup, som ønsker at de danske virksomheder skal have gavn af Hufsy’s platform først. Derfor søger virksomheden at danne partnerskab med en danskbank med henblik på det danske marked, skriver Børsen.\nHufsy’s platform fungerer som en netbank. Her kan virksomhederne betale og modtage betaling samt overvåge transaktioner. Platformen kan desuden integreres med andre systemer, som den pågældende virksomhed bruger – eksempelvis regnskabssystemer.\nHufsy mangler endnu at underskrive en partnerskabsaftale med en dansk bank.\n”Selvom vi bevæger os imod dette, så er der jo ikke noget i verden, der tæller, før det står sort på hvidt. Her er vores udfordring, at bankerne er modne nok til at åbne op for et samarbejde og med ledelsens opbakning lave et partnerskab med os, så vi kan levere end bedre løsning til små virksomheder,” siger Rafal Lipinski, medstifter af Hufsy, til Børsen.\nTil efteråret planlægger virksomheden at gennemføre en ny investeringsrunde med henblik på at sikre kapital til den fortsatte udvikling af virksomheden.


240 er blevet optaget på jordbrugsteknologuddannelsen i Odense, Slagelse og Aarhus. Syv ud af ti læser i Aarhus.\n20-årige Anne-Marie Broksø Iversen er flyttet fra Christiansfeld til Aarhus for at uddanne sig til økonomirådgiver i landbruget. - Det er det, jeg vil, siger Anne-Marie, der er landmandsdatter, student og har arbejdet som receptionist i LandboSyd i Aabenraa. Foto: Privat\n20-årige Anne-Marie Broksø Iversen har haft sin første studiedag på Erhvervsakademi Aarhus, Danmarks største uddannelsessted for jordbrugsteknologer.\n- Det er det, jeg vil, siger Anne-Marie om sit nye studie: Jordbrugsteknolog med speciale i jordbrugsøkonomi og ledelse.\nEt speciale, der kun udbydes i Aarhus, og som på to år gør Anne-Marie klar til et job som økonomirådgiver i landbruget.\nAnne-Marie er landmandsdatter og opvokset på en plante- og svinebedrift mellem Christiansfeld og Kolding. Efter gymnasiet havde Anne-Marie taget en guideuddannelse og glædede sig til et par sabbatår som rejseleder under sydens sol. Derefter var målet at tage en erhvervsøkonomisk HA-uddannelse på universitetet. Men så lukkede corona-pandemien grænserne og tvang Anne-Marie til at ændre planer.\nReceptionist i landbrugsrådgivning\nI stedet for at rejse ud søgte Anne-Marie job som receptionist hos den lokale rådgivningsvirksomhed LandboSyd i Aabenraa. Her blev Anne-Marie så glad for at arbejde, at hun besluttede sig for at søge ind på jordbrugsteknologuddannelsen for at blive økonomirådgiver i landbruget.\n- Denne uddannelse er den direkte vej til det, jeg vil. Jeg kan rigtig godt lide landbruget og blev under mit job hos LandboSyd bekræftet i, at jeg befinder mig godt sammen med denne faggruppe, forklarer Anne-Marie.\nMange faglærte landmænd i klassen\nPå uddannelsen kommer en del ligesom Anne-Marie fra gymnasiet, men mange har også en EUD-baggrund eller er faglærte landmænd. Det giver et godt studiemiljø, mener Anne-Marie, der også glad for selve undervisningen.\n- Vi er på fornavn med underviserne, de kender os, og vi er samlet i klasser på mindre hold, hvilket giver et godt sammenhold. Vi er tæt på praksis og løser opgaver og skriver projekter med udgangspunkt i virkelige udfordringer og cases, fortæller Anne-Marie, der dog godt kunne tænke sig, at der var flere piger i hendes klasse.\nUddannelseschef: Godt for branchen\nPå Erhvervsakademi Aarhus oplever man en stigende søgning til jordbrugsteknologuddannelsen samtidig med, at antallet af studiepladser er det samme.\nI år er der 166 studiepladser til 212 ansøgere.\n- Det er godt for branchen, at der er så stor søgning. Der er brug for unge mennesker med videregående uddannelse i dansk landbrug. Der er generationsskifte både i landbrugsrådgivningen og i primærerhvervet, og vi oplever stor efterspørgsel på dimittender fra jordbrugsteknologuddannelsen, siger uddannelseschef Lars Villemoes fra Erhvervsakademi Aarhus og fortsætter:\n- Derfor er det glædeligt, at de unge mennesker har øje for de gode karrieremuligheder, som uddannelsen skaber, samt at vi år efter år fastholder et højt optagelsesniveau indenfor alle landbrugsspecialerne.\nJordbrugsteknologuddannelsen er en to-årig videregående uddannelse, hvor man kan gå direkte ud i job eller læse videre i halvandet år og blive professionsbachelor i jordbrug. Jordbrugsteknologuddannelsen er en attraktiv vej for faglærte landmænd, der for eksempel ønsker at blive rådgivere, undervisere eller driftsledere. Læs mere på eaaa.dk/jordbrug.\nSå mange søger ind og optages på jordbrugsteknologuddannelsen på landsplan i 2021:\nErhvervsakademi Aarhus: 212 ansøgere og 166 optagne.\nUCL, Odense: 59 ansøgere og 29 optagne.\nZealand, Erhvervsakademi Sjælland, Slagelse: 69 ansøgere og 45 optagne.\nSamlet set optages der 240.


Cimber: Lun på Terminal A – ikke den store fidus til Swift | Andreas Krog Medier ApS\n← JSF: Besparelser lægger pres på usynligheden\nLufthavnsmylder og -monopol →\nCimber: Lun på Terminal A – ikke den store fidus til Swift\nUdgivet den 15/06/2010 af Andreas\nEt af Københavns Lufthavns største lavprisselskaber, Cimber Sterling, er særdeles kritisk over for lufthavnens nye lavprisfinger, Swift, der står klar til oktober. Til gengæld er Cimber lun på den alternative lavpristerminal, Terminal A, hvor Cimber godt kunne finde på at rykke ind med fuld musik.\nJeg har gennem de seneste uger beskæftiget mig lidt med terminalkrigen i Kastrup. Først med en runde af spørgsmål og svar om Swift. Så endnu en runde om Swift og endelig et battle mellem Københavns Lufthavne og Terminal A om hvilke problemer, der er forbundet med etableringen af en alternativ lufthavnsterminal.\nNu er det så på sin plads at høre kunderne. Hos Cimber Sterling er Communication Manager Signe Thorup ikke bange for at tage bladet fra munden om CPH’s kommende lavprisfinger, Swift:\n“Ang. Swift er vi blevet prækvalificeret, men har meget svært ved at vide, hvilken interesse vi har, før vilkårene er endeligt klargjort og priserne godkendt af SLV som regulator. Cimber Sterling kan ikke udfra nuværende anvendelseskriterier se, at der skulle være en øget effektivitet ved brug af SWIFT, og dermed mulighed for lavere priser, derimod kan vi se en række operationelle problemstillinger, da lufthavnen nu får to uafhængige slotrestriktioner.\nBLOT nogen eksempler på uafklarede problemstillinger:\nDer er én landingsbane og dermed ét sæt start- og landings-slots. Men hvordan har man tænkt sig at fordele standplads-slots?\nMan argumenterer for en øget effektivitet, men når fly fra 46 til 189 sæder alle må bruge terminalen, hvordan kan man så udtale sig om det?\nNår der kun er seks pladser, hvem får så lov til at stå ved gate om natten. Den, der kommer sidst ind, eller den der skal først ud, og hvordan flytter man så et andet fly?\nSWIFT skal dele bagageanlæg og security med resten af lufthavnen, og man skal checke ind fjernest i T2, hvordan kan omkostningerne så blive mindre af at bygge nyt?\nResten af lufthavnen har en takstmodel, hvor omkostningerne deles ud på lufthavnens brugere. Hvordan vil CPH sikre, at SWIFT ikke blot kannibaliserer den almindelige lufthavn og dermed pålægger de øvrige brugere større omkostninger. Alle dem, der er prækvalificeret er eksisterende brugere.\nHvorfor må man ikke også flyve indenrigs fra SWIFT? Hvis ikke, diskriminerer man SAS, Norwegian og Cimber Sterling, da vi ikke kan bruge samme fly til produktion uden at skulle trække flyene rundt i hele lufthavnen. Argumentet er toldbehandling, men efter at T1 og T2 er åbent forbundet, hvad er så problemstillingen ift i dag, der kan man jo ankomme i udenrigs med sine varer og gå ud gennem indenrigs.\nReelt set, så var terminal A et langt bedre gennemtænkt produkt, hvor man ikke nedarvede problemerne fra sammenbygningen med resten af lufthavnen. Kom der en terminal A, kunne den være rigtig interessant for Cimber Sterling at samle al sin produktion i.”\nHos Københavns Lufthavne er man ikke meget for at gå ind i en diskussion med Cimber Sterling. Jeg bad om en kommentar fra Københavns Lufthavnes pressechef, Søren Hedegaard. Han svarede:\n“Cimber Sterling har en række meget konkrete kommentarer til CPH Swift, som jeg ikke på nuværende tidspunkt ønsker at forholde mig til i et offentligt forum. CPH forhandler i øjeblikket – med Statens Luftfartsvæsen for bordenden – med flyselskaberne om taksterne for brugen af CPH Swift, og en række af Cimber Sterlings synspunkter har direkte forbindelse til disse forhandlinger. Det vil efter vores mening være mest formålstjenligt, hvis disse forhandlinger foregår direkte mellem parterne frem for gennem medierne. Så jeg afstår fra at kommentere i denne omgang.”\nHan kan dog ikke helt holde sig tilbage. Han fortsætter således:\nEndnu en gang må man ryste på hovedet over Københavns Lufthavnes forhold til sine største kunder. SAS og lufthavnen begravede stridsøksen tidligere i år, efter årevis med ophidset meningsudveksling og brevskriverier til ministre, MF’ere m.fl. Og nu er det så den næststørste kunde, der meget gerne så en mulighed for at blive ex-kunde.\nDette indlæg blev udgivet i Alle indlæg, Civil luftfart og tagget Cimber Sterling, CPH, Københavns Lufthavne, Swift, Terminal A. Bogmærk permalinket.\n8 svar til Cimber: Lun på Terminal A – ikke den store fidus til Swift\n16/06/2010 kl. 19:02\nMå jeg anbefale dig Andreas og andre at læse artiklen på side 18 i nedenstående udgave af RoutesNews nummer 6, 2009:\nArtiklen omhandler CPH’s “dual airport strategy” med fokus på at satse på både full-service airlines and Low-cost carriers. CPH er naturligvis selv opmærksom på at der er udfordringer forbunder med en sådan strategi, så måske artiklen kan bidrage med input til en noget mere nuanceret artikel end den du har skrevet ovenstående Andreas…\n17/06/2010 kl. 10:13\nEfter min opfattelse er det mere nuanceret at bringe 3-4 indlæg med ping-pong udmeldinger fra alle de involverede parter, end ét mikrofonholder-interview med kun den ene part i en sag. RoutesNews-artiklen er jo en lang salgstale fra CPH, hvor budskaberne slet ikke behandles kritisk.\nJeg har personligt ikke nogen holdning til hvem der “har ret”. Jeg synes bare det er en god historie med konflikt.\n18/06/2010 kl. 08:50\nDet er logisk at Terminal A ikke har interesse for CPH overhovedet, det svarer jo til at takke ja til at en igle sætter sig på en og suger blod, foruden at det kræver væsentlige ændringer i den eksisterende konfiguration. Jeg er heller ikke sikker på at DSB ville have interesse i at en konkurrent etablerede sig på Kbh H, lejede areal og benyttede deres spor.\n20/06/2010 kl. 15:39\nSuper indlæg og debat du har åbnet her Andreas.\nCPH blev desværre, som regeringen nu også har fortrudt, solgt ud til privat majoritets ejerskab. Så idag har vi en udenlandsk kapital-fond som ejer af det monopol som Kbh’s lufthavn defacto er. Infrastrukturen ud af København har national interesse og det er yderst sørgeligt at en kapitalfonds indtjeningskrav skal være styrende for udviklingen af Kbh. Lufthavn. CPH’s forsøg på at spænde ben for konkurrence (fra Terminal A) er et klart eksempel på det.\nForretningsrejsende og leisure rejsende som ikke rejser charter har reelt ikke noget alternativ til CPH – et monopol – og CPH kan tillade sig at tage lidt ekstra i afgifter uden nødvendigvis at levere den bedste service. En konkurrende udbyder af lufthavns-service ville ødelægge denne situation for kapitalfonden, og derfor bliver der arbejdet så hårdt fra deres side på at stoppe eks. Terminal A. Den bedste vare til prisen opnås i fri konkurrence, så derfor jatak til at CPH’s monopol får modspil. Hvis monopol situationen foretrækkes af samfundmæssige årsager så må det være med statsligt ejerskab, så det ikke er aktiekurser og kortsigtet indtjening der bliver styrende for hovedstadens lufthavn.\nI CPH’s forsøg på at stoppe konkurrencen fra Terminal A er det tydeligt at SWIFT terminalen skal igang hurtigst muligt uanset kvaliteten af produktet. Cimber’s kritik er bevis herpå. Jeg har selv svært ved at se hvordan CPH kan tilbyde halv afgift når stort set alle processer fra land til air side er de samme som den resterende lufthavn. Ligeledes er der idag mange selskaber der har 30 min turn-around både med/uden gate eller bus … vil de blive tilbudt halv afgift ? Eller hvordan er det lige at SWIFT opnår at blive så billig ?\nSom professionel bruger af Lufthavnen i 18 år er jeg ikke imponeret over udviklingen og service niveauet de seneste år – derfor er konkurrence tiltrængt.\n21/06/2010 kl. 09:09\nMed hensyn til DSB, så er det faktisk muligt at drive privat togdrift, da skinnenettet tilhører det nu nedlagte BaneDanmark. Skinnerne er ikke DSB’s længere. Arriva bruger dem eksempelvis i Vestjylland og man kunne i princippet drive lavpristogdrift mellem Kbh og Århus.\n21/06/2010 kl. 09:10\n@Lars: Jeg vil give dig ret i at privatiseringen af lufthavnen bestemt ikke er faldet heldigt ud. Se også mit seneste indlæg om Roskilde kontra andre Nordeuropæiske lufthavne.\nPingback: Kan Swift lokke Ryanair til at sælge ud af principperne? | andreaskrog.dk\nPingback: 2 x lavpris-exit: Luft til Cimber og mavepumper til lufthavnen


Scanbad Delta med Micca vask - Spar op til 20% - Barebilligst\nDelta med Micca vask. Vasken er lavet i solid surface fra Scanbad. Scanbad Delta møbelserien med Micca vaske findes i mange varianter. Både møbler i højde 48cm og bredder på 60cm, 80cm, 100cm og 120cm. Ligesom serien også findes i de ekstra høje badskabe 64cm, hvor den nederste skuffer er ekstra høj med masser af dejlig plads. Her også i bredderne 60cm, 80cm, 100cm og 120cm alle med 2 skuffer. Derudover tilbyde der naturligvis også løsninger i dobbeltvaske.\nDet ultratynde solid surface materiale har en hvid, mat overflade. I modsætning til de ydre markant slanke og skarpe linjer, er vaskenes indre kendetegnet ved et blødtog rengøringsvenligt design. Det tynde design kræver at vask og bordplade er understøttet af skabe i den fulde bredde.\nDer er 7 forskellige lågetyper at vælge imellem - så der er rig mulighed for at skabe det perfekte badeværelse. Så måske er du et badeværelsesmøbel med Hvide matte fronter - alternativet kan bestemt også være fronter i hvid eller grå mat. Varmere farver kan der også tilbydes - læg specielt mærke til farverne Askegrå, Eg, eller Lava som bestemt vil være et godt valg. Herunder ser du Scanbad Delta med Micca vask Ydermere får med denne dejlige badserie muligheder for at tilkøbe et vælg af tilbehør, som vi vil beskrive for dig herunder.\nLED beslysning i skufferne og 1 elstik (1x230v) i den nederste skuffe. Ja - skal den have fuld gas på det nye badeværelse, så vælg det integrerede LED lys - som så kommer monteret i begge skuffer. Fungerer på den måde at lyset automatisk tænder når skuffen trækkes ud (og naturligvis selv slukker når skuffen lukkes).\nGummimåtter til begge skuffer kan også vælges til, giver en behagelig "anti rutsje" effekt på de ting som du stiller ned i skufferne. Eller hvad med de smarte og lækre bakker til den øverste skuffe. Her får du et virkeligt GODT overblik. Bakkerne er lavet i hvidlaseret eg. Vil du virkelig, virkelig forkæle dig selv med tilbehøret - så put et par høje bakker i den nederste skuffe - det er luksus badeværelses indretning.\n- DINE SKABE LEVERES FÆRDIG SAMLEDE, KLAR TIL MONTERING.\n- LEVERINGSTIDEN ER KUN CA. 6-7 HVERDAGE.\n- MØBLERNE ER DANSK PRODUCERET.\nBadeværelser med Scanbad Delta og karat vask.


ANNONCE // Skal du have en lækker snack, en alternativ hovedret til festen eller måske en omgang luksus-tømmermændsmand, så prøv denne udgave af den klassiske croque monsieur. Toasten er lavet på rugbrød med skinke og den lækre franske mont d’or-ost – og den kan med held toppes med en masse revet trøffel.\nIndlægget er annonce, udgivet i samarbejde med kampagnen Ost&Ko, der sætter fokus på europæiske oste\nDu kender helt sikkert den klassiske franske bistro-klassiker croque monsieur. Det er det fine ord for parisertoasten med skinke og ost, som franskmændene elsker.\nDen har jeg her givet en overhaling, hvor det hvide brød er byttet ud med rugbrød, og hvor indholdet inde i toasten består af skinke, selleri, champignon, grøn peberfrugt og massevis af revet trøffel (som du sagtens kan udlade, hvis det er).\nToasten har selvfølgelig også masser af ost i form af den cremede franske Mont d’Or-ost, der smager skønt af landlig charme og smelter noget så dejligt, når den bliver varm. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Skodmad, Weekendmad, Forretter | Skriv en kommentar\nUdgivet 25. oktober 2020\nOksehaler skal have lang tid, men de bidrager med en intens smag. Denne oksehaleragout – eller kødsovs af oksehaler om man vil – er rigtig simremad, der smager fantastisk. Nyd ragouten med enten kartoffelmos eller med god, gerne hjemmelavet, pasta.\nEgentlig har jeg et lidt traumatisk forhold til oksehaler. Min mor lavede af og til oksehalesuppe, da jeg var barn, og det kunne jeg ikke lide. Dengang i hvert fald, for i dag er jeg sikker på, at jeg vil elske den intense smag af kød, der har simret i mange, mange timer med masser af kraft i smagen og en vidunderligt trevlende tekstur. Men jeg tror faktisk ikke, at jeg har fået det siden min barndom.\nNå, men fortidens sære ideer skal jo ikke holde en tilbage, så da jeg for nylig faldt over oksehaler i Irma, købte jeg en ordentlig omgang. Dem tog jeg med hjem for at lave den totale luksusudgave af en oksehaleragout – altså kødsovs – som her skal simre en 4-5 timer, til kødet falder af benene og du har en mest vidunderlige kødsovs. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Simremad, Weekendmad | Skriv en kommentar\nUdgivet 30. september 2020\nAmerikansk inspirerede pandekager kan sagtens laves af fuldkornsmel. Og toppet med en syrlig gedeost, lidt god skinke, brombær og måske lidt honning har du en perfekt servering til fx brunchbordet eller frokosten.\nJeg elsker pandekager. Ja, hvem gør ikke det? Og jeg har en særlig kærlighed til amerikanske pandekager, lavet med kærnemælk og dejligt tykke og luftige i konsistensen. Det kan dog være svært at lave den helt rigtige dej, men her i foråret publicerede den amerikanske medblogger Kaitlin Orr en fremragende opskrift på hendes og kæresten Anders Husas fælles blog. Den opskrift har jeg lavet nogle gange med stor succes, og jeg har med lige så stor succes modificeret opskriften, så den her blivet lavet med masser af fuldkornsmel.\nDisse fuldkornspandekager kan du selvfølgelig sagtens servere med sirup, bacon og masser af smør, som amerikanerne ynder at gøre det. Men jeg har også med stort held sat den på bordet sammen med en syrlig gedeost, lidt brombær fra min have og en god tørret skinke, fx parmaskinke eller seranoskinke (som jeg desværre glemte at få på, da jeg tog billedet til opskriften). Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Weekendmad, Bagværk, Forretter, Hverdagsmad, Morgenmad | Tagget brombær, kærnemælk, fuldkornsmel, skinke, gedeost | 2 kommentarer\nUdgivet 24. april 2019\nANNONCE / Leder du efter en super lækker vegetarret til foråret eller sommeren? Så lav disse lækre squashravioli med friskost og med den frækkeste creme af friskost og brunet smør. Opskriften er også med i det nye magasin Ostekultur fra Ost&Ko, som jeg oprindelig har lavet opskriften til.\nI efteråret havde jeg fornøjelsen at at udviklet et par opskrifter til ostekampagnen Ost&Ko, som udgiver et magasin om oste et par gange om året. Her lavede jeg denne lækre opskrift, som jeg tror kan blive et hit her i forårs- og sommermånederne. Bunden med friskost og brunet smør er altså virkelig fræk, og sammen med friske squash (som snart skal have sået i min have) og et par squashblomster (hvis du har dem) er det en rigtig god vegetarret. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Weekendmad, Forretter, Hverdagsmad | Skriv en kommentar\nUdgivet 13. marts 2019\nKan man lave vegetarisk bolognese? Altså pasta med kødsovs uden kød? Det kan du naturligvis ikke, for så er det jo ikke en kød-sovs. Men du kan lave en vegetarisk bolognese, tilmed en vegansk udgave, der smager stort set ligesom en bolognese med kød i. Svampe, valnødder, tomater, tofu, hasselnødder og sojasauce sørger for masser af umamismag, der minder rigtigt meget om kød.\nHjemme hos mig har vi på det sidste skåret rigtigt meget ned for vores kødforbrug. Vi er ikke blevet vegetarer eller frelste eller noget, men vi vil gerne give vores lille bidrag til at forhindre for mange klimaforandringer. Og her giver det da i det mindste lidt at spise markant mindre kød. Det går sådan set rigtigt godt, og jeg hygger mig meget i køkkenet med at finde ud af at få vegetatiske retter til at smage ligeså intenst og tilfredsstillende, som kødretter gør – for ja, jeg elsker smagen af kød og bliver nok næppe heltidsvegetar.\nSidste skud på stammen af vegetarsike retter var denne vegetariske udgave af den helt klassiske spaghetti bolognese – en ret, jeg i kødudgaven har lavet virkelig mange gange i mit liv. Det viste sig, at man kan lave en vegetarisk bolognese, der smager stort set ligesom originialen ved at erstatte det hakkede oksekød med en blanding af svampe, tofu og valnødder, der sammen skaber en konsistens og en smag, der minder rigtigt meget om kød – især hvis man også tilsætter en god sjat sojasauce.\nFaktisk smager retten så godt og kødagtigt, at jeg faktisk helt glemte at den var vegetarisk, da jeg spiste en rest af den til frokost.\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Simremad, Weekendmad, Hverdagsmad | 3 kommentarer\nUdgivet 2. januar 2019\nVil du have fuld smæk på smagen, men ingen kød? Så prøv at lave rødbedetatar. Og skal der ekstra gang i smagen, så giv rødbederne en smule røg. Så har du en forret, der er nytårsaften værdig.\nJeg elsker tatar – også med oksekød. Men da jeg til nytår her for nylig havde en veganer blandt gæsterne ville jeg prøve at lave en vegansk tatar, som hun kunne spise. Og da jeg samtidig elsker rødbeder og den intens, jordagtige smig, de har, så valgte jeg at lave en rødbedetatar , som tilmed fik et skud røgsmag for at løfte det hele. Røg og rødbeder har det nemlig rigtigt godt sammen.\nJeg serverede rødbedetataren med en æggeblomme, som veganeren selvfølgelig måtte undvære. Desværre har jeg ikke fundet et godt vegansk alternativ til æggeblommer – endnu. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Weekendmad, Forretter | Skriv en kommentar\nVideo og opskrift: Ostefondue – sådan laver du fondue med ost\nUdgivet 8. maj 2018\nJeg var tidligere på foråret en tur i Geneve i Schweiz – og hvis der er én ting, som man elsker dernede, så er det ostefondue. Jeg lærte at lave den autentiske fondue på Restaurant Edelweis, og du kan herunder se en video om, hvordan man gør det.\nOstefondue er en dejlig – om end lidt tung – ret. Men hvad er der ikke at elske: Smeltet ost og godt brød, som bliver dyppet i osten. Og det er sådan set det. Det er den ultimative comfort food, som oven i købet ikke er så svær at lave, hvis man da har ost nok til rådighed. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Rejser, Weekendmad, Schweiz | Tagget hvidvin, ost, Gruyere, Vacherin, Kartoffelmel | 2 kommentarer\nChili con carne – den bedste opskrift med to typer kød og chokolade\nHar du tid, så bruge hele stykker kød i tern i stedet for hakket oksekød til din chili con carne – og gerne flere slags. Det smager meget bedre og er sjovere at spise. Her er opskriften på min perfekte chili con carne.\nJeg elsker en god portion varmende chili con carne, og det er jeg sikker på, at du også gør. Der er bare noget over sådan en skål med kød, chili og masser af smag.\nDer er mange måder at lave chili con carne på, og rigtigt mange har deres egen opskrift på den mexicanske klassiker. De fleste bruger hakket oksekød i retten, fordi det er nemt at have med at gøre. Men hvis du virkelig vil have smag – og gøre som de fleste i Mexico – så brug kødstykker i tern, og meget gerne flere forskellige slag kød. Det giver en helt anden struktur og dybde til smagen, når kødet står og simrer i timevis, indtil det bliver helt trevlet.\nDet er altså perfekt comfort food eller gæstemad, når det hele skal være lidt uformelt. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Simremad, Weekendmad | 1 kommentar\nUdgivet 3. marts 2018\nFantastisk ret til både hverdag og fest, hvor det nordiske møder Asien. Oksehjerterne er let marinerede, grillede lynhurtigt og serveret med mumset kål vendt i smør og en intens soya-ingefær-sauce, der giver en dyb umami og godt med syre til det hele. Den her opskrift skal du prøve.\nHvor tit spiser du okse- eller kalvehjerter? Garanteret ikke ret tit, og det er virkelig en skam. Oksehjerter er nemlig sindssygt velsmagende, nemme at have med at gøre og vildt billige. Og så har det sådan en x-faktor over sig, der kan imponere gæsterne, når det viser sig, at gæsterne trods alt deres skepsis faktisk vildt godt kan lide hjerter, når de først sætter tænderne i dem. Læs resten →\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Weekendmad, Hverdagsmad, Grill | Skriv en kommentar


SRP om depression i Biologi A og Idræt B - Studienet.dk\nAntal ord: 6630\nFind inspiration i dette Studieretningsprojekt (SRP) om depression og behandling i fagene Biologi A og Idræt B. Opgaven ser på spørgsmålet om, hvorvidt depression kan behandles på andre måder end med medicin.\nGiv en biologisk forklaring på hvad der sker i hjernen hos personer, der udvikler en depression og kom herunder ind på symptomer ved en depression, hvordan man stiller diagnosen depression, samt biologisk baggrund for medicinsk behandling. Inddrag desuden bivirkninger ved medicinsk behandling.\nUnder inddragelse af selvvalgte kilder skal du belyse, hvordan motion/fysisk aktivitet kan på påvirke depressive personer; både som behandlingsform af depressive personer og som forebyggelse mod depression.\nVurder mulighederne for at begrænse for det foruroligende antal af depressionsdiagnoser.\nGenerelt om depression: 2\nHjernen under en depression: 4\nKommunikation immelem neuroner: 7\nFremmende og hæmmende synapser: 7\nMedicinsk behandling: 8\nMedicinen påvirkning af nerveceller: 9\nFysisk aktivitet virkning på depression: 10\nForebyggelse mod depression: 14\nVurdering: begrænsning af antal af depressionsdiagnoser: 14\nIfølge dokumentaren ”Danmark på piller”1 bliver der spist op imod en halv million lykkepiller om dagen, imod depression. Depression er en udbredt folkesygdom, som ca. 200.000 mennesker er ramt af. Det er en psykisk lidelse som påvirker dit humør, søvn og din koncentration mm. En depression skyldes hæmninger af transmitterstoffer i vores nerveceller. De fleste bliver behandlet med antidepressiv medicin, men findes der en anden form for behandling? Kan fysisk aktivitet have en indvirkning og hjælpe depressive personer ud af en depression? I denne opgave vil jeg undersøge om motion kan bruges som et middel mod depression. Både som behandlingsform og som forebyggelse imod depression. I opgaven ville jeg analyser, ud fra udvalgte undersøgelser om motion kan bruges som et behandlingsmiddel, og lave et træningsprogram til en patient. Jeg ville endvidere undersøge endorfinernes påvirkning af en depressiv, når vedkommende er fysisk aktiv, samt det sociale aspekt i form af holdsport. I denne forbindelse ville jeg redegøre for hvad, der sker i hjernen hos en depressiv person samt de medfølgende symptomer, herudover vil jeg skabe en forståelse af nervesystemet og hvordan nerverne kommunikere med hinanden, og forklare den medicinske behandlings indvirkning på vores nervesystem og deres bivirkninger. Til sidst vil jeg vurdere hvordan man kan begrænse antallet af depression diagnoser, og diskutere om antidepressiv medicin virkelig har en indvirkning på en depression.\nGenerelt om depression:\nCa. 200.000 mennesker i Danmark er ramt af en depression. Det er en sygdom der kan ødelægge ens livskvalitet, da den tærer på patientens selvværd og selvtillid. Mange, der lider af en depression, føler sig oftest uduelig eller til stort besvær for andre mennesker. Når man har en depression har man mange negative tanker og følelser om sig selv.2 Symptomerne på en depression kan variere, fra person til person. Energiløshed er et af de mange symptomer. Man kan føle sig træt, og have det vanskeligt med at passe sit arbejde eller sine børn. Søvnforstyrrelser optræder næsten hver gang. Man har besvær ved at falde i søvn, og vågner op flere gange om natten, og kan ikke sove. Koncentrationsbesvær ses også hyppigt, hvor den ramte vil opleve problemer med at koncentrere sig og huske. De kan have svært ved at få dagligdagen til at fungere, da de kan have besvær ved at tage beslutninger. 10-15 % af de ramte ville føle sig til så meget besvær eller uduelige, at de tager deres eget liv. Derfor skal... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nMaterialer relateret til SRP om depression i Biologi A og Idræt B.\nSRP om Diabetes i Idræt B og Biologi A\nSRP om Løb i Biologi A og Idræt B\nSRP om baglæns salto i Idræt B og biologi A\nSRP om Knæskader i Biologi A og Idræt B\nSRP om Muskeltræthed i Biologi A og Idræt B


KL og kommunerne glæder sig over det nye energiforlig, men havde håbet, at regeringen og forligsparterne havde taget skridtet fuldt ud og bedt kommunerne om at lave planer for omstilling til grøn energi.\n”KL har med glæde noteret sig, at der er fundet penge til, at vindmøllesekretariatet kan forsætte som en uafhængig part. Vi er overbevist om, at det er nødvendigt at se på nye redskaber og ser derfor frem til en snarlig dialog både med miljøministeren og klima- og energiministeren,” siger Martin Damm, formand for KL’s Teknik- og Miljøudvalg.\nKL har noteret sig, at der påregnes opført ca. 500 MW vindenergi på land udover de ca. 1000 MW, kommunerne allerede har fundet plads til frem mod 2020.\n”Det rummer sine udfordringer planmæssigt, hvis vi skal sætte flere vindmøller op på land. Vi glæder os derfor til at drøfte med regeringen, hvordan vi finder de rette løsninger og redskaber,” siger Martin Damm.\n”KL har tidligere stillet forslag om, at staten med en yderlig satsning kunne stille de ønskede garantier. KL har også stillet forslag om at skærpe incitamenterne for kommunernes planlægning for biogas. KL håber derfor, at der kan blive en dialog med klima- og energiministeren for at få en forventningsafstemning om niveauet for de kommunale opgaver,” siger Martin Damm.\n”Regeringen og forligsparterne har i energiaftalen afsat 19 mio. til partnerskaber om strategisk energiplanlægning. Vi glæder os over, at der nu endelig bliver afsat midler til at udvikle området – og til på sigt at være med til at gøre det til en kommunal opgave,” siger Martin Damm.\n”Partnerskaber er et vigtigt skridt på vejen. Nu skal midlerne ud og virke dér, hvor de gør en forskel. KL glæder sig til at være med – for kommunerne er en central spiller i omstillingen til mere grøn energi. Stor kommunal involvering vil gøre det mere nærværende for både borgerne og virksomhederne – og det vil give kommunerne en bedre forståelse af, hvad deres rolle er”, siger Martin Damm.\n”Kommunerne vil energiplanlægningen – og mange er også godt i gang. Men der har ikke været megen hjælp at hente hos staten. Bliver midlerne til partnerskaber brugt fornuftigt – og ude i kommunerne – vil vi se, at der bliver sat skub i udviklingen,” siger Martin Damm.\nSamtidig glæder KL sig over, at der er afsat penge til at videreudvikle den CO2-beregner, som KL sammen med Klima- og Energiministeriet og seks kommuner udviklede i 2008.


Digital, enkel og effektiv selvbetjening | ATP.dk\nDigital, enkel og effektiv selvbetjening\nFra komplekse sagsprocesser til enkle selvbetjeningsløsninger. I ATP har vi fokus på digital udvikling, der bidrager til smartere arbejdsmetoder og bedre selvbetjeningsløsninger til gavn for danskerne.\nI et digitalt foregangsland som Danmark er det oplagt, at borgere og virksomheder kan betjene sig selv, når de har behov for offentlige ydelser. I ATP arbejder vi målrettet med den digitale udvikling, så danskerne kan modtage deres velfærdsydelser enkelt og effektivt.\nI løbet af de sidste mange år har vi derfor lagt ekstra gode kræfter i den digitale udvikling af Udbetaling Danmark. Vi har særligt fokuseret på at gøre selvbetjeningsløsningerne til borger.dk og virk.dk så enkle og effektive som muligt.\nHøje krav giver bedre løsninger\nFør vi begynder at udvikle en ny løsning, stiller vi høje krav til, hvad den skal bidrage med. Først og fremmest skal den være lettilgængelig for alle, der skal bruge den. Dernæst skal den effektivisere sagsbehandlingsprocessen og dermed lette de økonomiske omkostninger.\nEt godt eksempel på en selvbetjeningsløsning, der efterlever disse krav, er vores tilbagebetalingssystem til Udbetaling Danmark. Det kommer i spil, når borgere har modtaget en ydelse, som de ikke har været berettiget til og derfor skal tilbagebetale.\nVi har lanceret en ny og enkel betalingsløsning til Udbetaling Danmark, som betyder, at borgerne har mulighed for at oprette en afdragsordning eller indfri sin gæld med det samme.\nPia Malthe Nielsen Sektionschef i Løsninger & Processer – Opkrævningen/Produktudvikling\nDenne betalingsløsning har både gjort det lettere for borgere at betale pengene tilbage og hurtigere for Udbetaling Danmark at få pengene i kassen. Digitalt, enkelt og effektivt.\nVi gør velfærd effektivt\nNår vi taler om økonomisk grundtryghed i Danmark, handler det i høj grad om den velfærdsmodel, der har gjort vores samfund til et internationalt forbillede. Vi bidrager til blandt med at sikre økonomisk grundtryghed med enkle og effektive processer.


december | 2015 | Studenterkredsen\nIgen er det jul som på arilds tid\n24. december 2015 24. december 2015 ~ IKK\t~ En kommentar\nStud.theol. Isak Krab Koed har skrevet denne rimede kirkebøn til juleaftensdag. Redaktionen ønsker alle en glædelig jul!\nIgen er det jul som på arilds tid,\nskønt året var barsk, og kun stjernen er hvid.\nNu salmerne klinger fra sidste år –\ni takt med den puls, også hjerterne slår.\nVor Gud, giv os dette: at høre de Ord\nsom er sagt af din Søn, der kom til vor Jord\nog led med din stjerne vor tak og vor sang\ntil englenes have, du åbned’ engang.\nIgen er det jul som på gården i kvæld\nvi kender den godt fra vor slægt og os selv.\nNår marken er gold, vi trænger til sul,\nog stjernen står klart, går det ind under jul.\nVor Gud, når vi samles fra nær og fra fjern\nda skænk os din fred bag dit underværks værn.\nSluk sorgen for den, der har tåre på kind\nog giv ham dit mod og din ro i sit sind.\nIgen er det jul uden våben og kamp\nomkring os i luften blir livsånde damp,\nmen fjernere hist går ildsjæle bort\nog natten foruden guirlander er sort.\nGud, und også disse, som bravt holder stand\nvelsignelsens bud til lands og på vand.\nLad børnenes glæde om træ og om bord\nrask føres med englenes vinger om Jord.\nIgen er det jul, og en frelser blir født\nmen verden er verden, og dén har vi mødt.\nSelv stuer af gran, kanel og konfekt\nkan ikke ret borge vor menneskeslægt.\nVor Gud, må du åbne hvert stivfrossent sind\nog lade dit lys strømme mildelig ind\nså snemanden lutres og tør i sin dragt\nog bliver til fals for Gudsordets pragt.\nIgen er det jul, og vort håb må stå\ntil krybben i stalden bag æslerne grå:\nat nådigt af granernes glitrende lys\nmå fosse den Ånd, hvorved vi fornys.\n5. december 2015 5. december 2015 ~ IKK\t~ Skriv en kommentar\nPrædiken af stud.theol. Rasmus Jensen til sidste søndag i kirkeåret holdt i Den Danske Kirke i London søndag 22. november 2015.\nKristendommen er aldrig sagt med ét ord. I stedet er kristendommen bygget op af begrebspar. Det er for eksempel lys og mørke, korsfæstelse og opstandelse, liv og død. Det kan aldrig siges med blot ét ord, men derimod hjælper modsætningerne os til at se nuancer. Mod-sætningerne træder for eksempel frem, når vi sammenholder Det Gamle Testamente og Det Nye Testamente. Profetier fra Det Gamle Testamente bliver opfyldt i Det Nye Testamente. Og gammeltestamentlige figurer bliver fortolket i Det Nye Testamente. Et eksempel er, at Moses i Det Gamle Testamente overdrager de ti bud til folket Israel. Og Det Nye Testamente “svarer”, ved at Jesus overdrager det glædelige budskab til det nye, kristne gudsfolk.\nKristendommen kan ikke siges med ét ord, men begge fortællinger hører med.\nI det Gamle Testamente er Moses og de ti bud et billede på loven. Et billede på, at der findes love og regler, der er vigtige for vores fælles liv. Der findes derfor også ret og uret, sandt og falsk, og som mennesker ved vi, at vi ikke kan holde os til retten og sandheden. I Det Nye Testamente er Jesus og det glædelige budskab evangeliet. Evangeliet imødekommer mennesker ved at fortælle os, at vi er Guds elskede børn, også med alle vore fejl og svigt.\nLoven og evangeliet: Begge hører de med til kristendommen.\nOgså i læsningerne i dag møder Det Gamle Testamente og Det Nye Testamente hinanden, så tekststykkerne giver hinanden merbetydning:\nFørst hørte vi fra Det Gamle Testamente Esajas profetere, at Gud vil skabe en ny himmel og en ny jord; og at vi skal fryde os og juble til evig tid. Dernæst hørte vi evangelieteksten, hvor Jesus profeterer om, at fårene skal skilles fra bukkene, og at de retfærdige skal gå til evigt liv, mens de forbandede skal gå til evig straf.\nEvangelieteksten om fårene og bukkene bliver også kaldt verdensdommen, og faktisk kan vi se den afbilledet her i kirken i glasmosaikken over alteret.\nFortællingen om verdensdommen kan imidlertid forstås på forskellige måder: Den kan forstås fremtidigt som et billede på dommedag. Nogle vil da sige, at vi engang skal stå til regnskab, og at dem, der har opført sig ordentligt, vil blive belønnet, mens dem, der har båret sig skidt ad, vil blive smidt i helvede. Den sidste gruppe er fortabt.\nFortællingen kan også forstås nutidigt som et billede på den risiko, der hører til ethvert menneskeliv: Nemlig risikoen for at fortabe sig. I den nutidige forståelse af fortællingen behøver fortabelse ikke at betyde at blive dømt til den evige ild. Det kan forstås langt mere jordnært: Fortabelsen kan for eksempel være, når vi prioriterer forkert, når vi hænger os i småting og glemmer at bruge tid på de ting, der er rigtig vigtige. Man kunne kalde det “hverdagsfortabelsen”, og i forhold til hverdagsfortabelsen behøver vi ingen dommedag for at forstå alvoren: Alene risikoen for at spilde tiden er alvorlig nok.\nI evangelieteksten er scenen med verdensdommen dramatisk beskrevet: Det fortælles, at Jesus har sat sig på sin trone for at dømme mellem folkeslagene, og der står: “Alt, hvad I har gjort mod en af disse mine mindste brødre, det har I gjort mod mig.” Fårene har taget imod Jesu mindste brødre, da de var fremmede, og givet dem mad og drikke, da de var sultne. Bukkene er dem, der har forsømt at gøre disse ting.\nSpørgsmålet er så, hvordan mennesket bør forløse fordringen. Hvordan undgår vi at ende i fortabelse sammen med bukkene? Nok står der, at man skal behandle Jesu mindste små godt og give dem mad, når de er sultne, men hvordan det så skal forstås helt konkret, giver Bibelen ikke noget svar på. Her er vi overladt til os selv og hinanden, og det er op til den enkelte at løfte ansvaret. Hvert menneske må stille sig selv det eksistentielle spørgsmål: Bruger jeg min tid og mine kræfter rigtigt? Hvordan undgår jeg mon fortabelsen?\nOg jeg må i samme åndedrag advare mod at stille den slags spørgsmål for ofte. For selvom eksistentielle spørgsmål kan være gode nok til at gøre os klogere på livet, så kan de næppe redde os fra fortabelsen. I stedet kan vi finde et lille håb i den første læsning, vi hørte i dag. Det var fra Det Gamle Testamente, hvor Gud lover at skabe en ny himmel og en ny jord, og der står: “I skal fryde jer og juble til evig tid over det, jeg skaber. For jeg skaber Jerusalem om til jubel, dens folk om til fryd.”\nDen nye jord og den nye himmel, som Gud vil skabe, er en ny begyndelse. Det er lovningen om frihed. Frihed til, at mennesker skal kunne tage ansvar for de ting, som man skal tage ansvar for. Den ny begyndelse er budskabet om, at vi alle er Guds elskede børn: I skal fryde jer og juble til evig tid, står der. Og det glædelige budskab hamrer ind lige midt i al denne tale om fortabelse.\nBudskabet om, at vi er Guds elskede børn – selv når vi spilder tiden og glemmer det vigtige, det budskab trøster os. Og det trøster os her i novembermørket. For selvom det i dag er kirkeårets sidste søndag, og selvom det bliver mørkt tidligt, og det er blevet hundekoldt udenfor, så venter adventstiden om en uge, og dermed varsles det nyes komme. Kirkeåret begynder forfra, og vi begynder at tælle ned til jul. Det er en ny begyndelse, et lille lys, der brænder i novembermørket.\n560 Det livets ord vi bygger på\n348 Tør end nogen ihukomme


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Politik - Forsvarschef: Ny værnepligt kan øge dansk sikkerhed\n20. april 2019 kl. 12:45\nCybersikkerhed udgør en væsentlig del af Forsvarets arbejde.\nDerfor håber forsvarschef Bjørn Bisserup, at nye cyberværnepligtige, som regeringen lægger op til at at indføre, på sigt vil styrke Danmarks sikkerhed.\n- Det er klart, at cybertruslen er betydelig. Det er den også med militære øjne. Meningen med de værnepligtige er at udvide kapaciteten både til glæde for Forsvaret, men også for samfundet i øvrigt.\n- Nye værnepligtige giver os en øget rekrutteringsbase, siger han.\nForsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) ønsker at indføre en treårig forsøgsordning. Det er tanken, at 30 personer ad gangen skal være værnepligtige inden for cybersikkerhedsområdet.\nUddannelsen skal bestå af en militær basisuddannelse på fire måneder, som skal gøre de værnepligtige i stand til at agere i felten. Efterfølgende skal de have otte måneders specialuddannelse inden for cybersikkerhed og taktisk kommunikation.\nCenter for Cybersikkerhed udgav sin seneste vurdering af cybertruslen mod Danmark i maj 2018. Her fremgår det, at cyberkriminalitet og -spionage udgør en meget stor trussel mod landet.\nDen trussel kan cyberuddannede ikke mindske, vurderer forsvarschefen.\n- Truslen er den samme. Men på sigt vil det forhåbentlig betyde, at risikoen (for angreb, red.) bliver lavere, siger han.\nDe, der efter værnepligten ikke bliver i militæret, kan eksempelvis styrke it-forsvar i private firmaer. Generelt vil der altså ske en forbedring af sikkerheden i Danmark, vurderer Bjørn Bisserup.\nDen udmelding bakker Jens Myrup Pedersen, lektor ved Aalborg Universitet, op om. Han ser mange gode aspekter ved værnepligten.\n- Jeg håber og tænker, at det vil tiltrække flere til Forsvaret. Det kan også give flere en lyst til at uddanne sig inden for det senere, fordi de kan prøve det i en relativt tidlig alder, siger han.\nJens Myrup Pedersen påpeger, at Israel har dyrket talenter inden for flere områder i forbindelse med værnepligten. Mange vælger bagefter at følge den uddannelsesvej.\n- Det styrker både Forsvaret og dem, der lever af at lave cyberløsninger. Man kan håbe, det får samme effekt i Danmark.\nIfølge ham viser alle analyser, at der er stor mangel på it-kyndige - især inden for cyberområdet. Han påpeger, at der dog ved værnepligt er tale om en kort uddannelse.


Secure 5 Trykkoger | Kogeenheder | Tefal\nSECURE 5 SS Sikker kogning\nSecure 5 Neo trykkoger- 6 liter\nSecure 5 Neo er designet med fokus på sikkerhed. Det eksklusive sikkerhedssystem giver den sikreste måde at koge på.\nTEFAL SECURE 5 NEO TRYKKOGER: Secure 5 Neo - skabt til at være holdbar!\nSecure 5 Neo trykkogeren i rustfrit stål er designet med fokus på sikkerhed.\nDet eksklusive sikkerhedssystem giver den sikreste måde at koge på.\nDen har også 2 kogeprogrammer, et til grønsager og et andet til kød og fisk, så du kan koge alle slags lækre og sunde måltider helt perfekt!\nOg en 10-års garanti der sikrer at hjælpen fra dette produkt varer ved i dit køkken i meget lang tid!\n• En yderst sikker, automatisk låsemekanisme til åbning og lukning.\n• Ekstra sikkerhed med trykkontrolleret ventil, sikkerhedsventil og pakning.\n• Styrer for højt damptryk med kontrollerede udslip.\n• Dampkoger kurv, som bevarer alle ingrediensernes smag og vitaminer.\n• Den er fremstillet i rustfrit stål og kan bruges på alle typer komfurer, inklusiv induktion, og den kan vaskes i opvaskemaskine.\nkun på gryde i rustfrit stål\n5 sikkerheder: sikker lukning, sikker åbning, trykkontrolleret ventil, sikkerhedsventil og pakning giver exceptionelle sikkerhedsforanstaltninger\nAngiver tilstedeværelse af tryk og oplyser dig om, hvornår du har brug for at reducere varmen.\nPakning 220mm 8/7/6/4l X9010101\nUdskift pakningen en gang årligt, eller når den går i stykker.


Autoværksted Egå 8250 - Find billigt og godt autoværksted - Find dit nye autoværksted\nAutoværksted Egå 8250 – Find billigt og godt autoværksted\nDet er en god ide, at du finder et autoværksted i den by, hvor du bor. Det gør det nemt for dig at få din bil til syn eller på værksted, når du har brug for det. Bor du i Egå, er det derfor oplagt, at du leder efter et autoværksted der.\nI denne artikel kommer vi ind på nogle af de vigtigste ting, som du skal være opmærksom på, når du vælger autoværksted i Egå. På den måde håber vi, at du er bedst muligt klædt på til at træffe dit valg efterfølgende.\nSådan finder du et godt autoværksted i Egå\nDet skal du holde øje med, når du leder efter autoværksted Egå\nDer er en lang række forskellige ting, som det er en god ide, at du holder øje med, når du skal vælge autoværksted i Egå. Det er selvfølgelig først og fremmest vigtigt, at det er nogle dygtige og kompetente mennesker, der arbejder på stedet, så de kan tage sig godt af din bil.\nHvad skal dit autoværksted i Egå kunne tilbyde?\nDer er en lang række ting, som dit autoværksted i Egå skal kunne tilbyde. Det er selvfølgelig først og fremmest forskellige reparationer af din bil. Nogle autoværksteder har specialiseret sig i forskellige former for biler. Det kan være en god ide, at du vælger et værksted, der har forstand på lige præcis din bil. Det er med til at gøre, at du får den mest kvalificerede service.\nHvis du ikke bor i Egå, kan det måske virke fjollet, at du finder et autoværksted der. Men hvis du arbejder i byen, kan det give rigtig god mening for dig. Der er et stort udvalg af autoværksteder, hvilket gør, at du har mange forskellige at vælge imellem. Hvis du skal have lavet noget på bilen, der ikke tager hele dagen, kan det også være en fordel, at du kan tage bilen på arbejde, aflevere den på værksted om morgenen, tage det sidste stykke på arbejde, og så hente bilen på værkstedet om eftermiddagen og køre hjem.