Derfor burde du aldrig sige ordet BURDE I Læs hvad du kan sige i stedet\nDet mest forræderiske, selvdestruktive og relationsskadende ord i den danske ordborg staves med fem bogstaver: B U R D E.\nJeg har selv udryddet ordet helt fra mit vokabular (med undtagelse af, når jeg skriver om det her). Og jeg vil varmt anbefale dig at gøre det samme.\nVi tror fejlagtigt, at det er konstruktivt\nVed første øjekast virker ordet ‘burde’ konstruktivt. Som når vi siger “jeg burde komme i gang med at løbe igen” eller “du burde nok prioritere dit arbejde lidt mindre”. Men det er alt andet end konstruktivt. Faktisk skader det både dig selv og dine relationer.\nVi bruger typisk ordet ‘burde’ i to sammenhænge: Når vi siger noget om andre. Og når vi siger noget om os selv. Lad os dykke ned i hver af disse sammenhænge.\nNår du bruger ‘burde’ om dig selv\nHvad har disse tre sætninger til fælles?\n“Jeg burde nok tabe mig et par kilo”\n“Vi burde hjælpe vores børn til at være mere aktive under corona-nedlukningen”\n“Jeg burde arbejde lidt i aften”.\nSætningerne her har det til fælles, at vi (populært sagt) ikke kommer til at gøre en skid ved det. De udtrykker en ambition, som vi ikke kommer til at agere på. Og på den måde tjener sætningerne kun til at slå os selv oven i hovedet og give os en massiv dårlig samvittighed (når vi synker tungt ned i sofaen med chips og Netflix).\nHvad kan du så i stedet gøre?\nNår du mærker, at der presser sig et “jeg burde” frem i din bevidsthed, kan du i stedet gøre dette: Tag stilling til, om du rent faktisk har tænkt dig at gøre noget ved det. Hvis ikke, så undlad helt at sige noget. Og hvis du har tænkt dig at gøre noget ved det, så ryk på det nu eller læg en plan for, hvordan du rykker på det. Just do it.\nNår du bruger ‘burde’ om andre\n“Du burde gå til tandlæge oftere”. “Du burde købe dig nogle nye sko i stedet for dine slidte sneaks”. “Du burde være mere glad med alt det, du har”. “Du burde finde dig en kæreste”. “Du burde tjekke dine mails som det første, når du møder ind på arbejde”.\nAlle disse sætninger er gift for dine relationer til andre mennesker. For når vi bruger ordet ‘burde’ over for venner, familie, kolleger eller en anden i køen i Netto, gør vi os til dommere over, hvad der er bedst for andre. Og det er faktisk ret respektløst.\nHvad der er rigtigt for dig, er din sag. Selvfølgelig kan jeg være uenig. Men så skal jeg måske snarere vente på, at du spørger ind til min mening. Eller jeg kan spørge dig, om du vil høre min mening.\nOg i det hele taget: Alting ville gå meget nemmere, hvis vi helt stoppede med at danne os en holdning til, hvad andre mennesker burde gøre i deres liv. Øv dig i at blive hos dig selv. Hvis du er som mig, er der nok at se til på egen banehalvdel 🙂\nHvis du finder indlægget interessant og relevant for dig, vil du med garanti også finde disse syv kurser interessante:\nPersonlig udvikling med DiSC (2 dage)\nPositiv psykologi (2 dage)\nMasterClass i Psykologi (6 måneder)\nKonstruktiv feedback (2 dage)\nMundtlig kommunikation (2 dage)


Massage Bjælkehytte Sex Med Tøj På / Ung Porno\n17-02-2017 17-02-2017 Rachelle Gulbranson\nBilligt tøj. Klik for at se en stor udgave. Du kan med fordel pakke let og så købe ferietøjet i Thailand. Priserne på massage nedenfor er i små klinikker, mens priserne på ansigtsbehandling og . Hvad kan være mere romantisk end en lille hytte på en øde tropisk strand med hvidt sand, Tags: Før rejsen - Sex · Sexlegetøj. Er du i tvivl, om du er blevet gravid? Læs om fortrydelsespiller, graviditetstest og muligheder for hjælp. Først vandt Inge de Bruijn olympisk guld. Nu smider hun kludene i frækt tv- program....\nHelsingør 40 minutter siden. Inde i templet, som reelt er en ordinationshal, finder du en stor, gylden Buddha-statue og gamle vægmalerier. Intim-operation ødelagde mit liv: Dansk politik 3 timer siden. Så meget tjener Anden, Øgendahl, Casper C. Asylansøgere og hjemløse skal spise madrester. Hvorfor nøjes med de sædvanlige turiststeder, når Thailand har så meget mere at byde på?\ntøj piger sex anal gif smukke uden for vores generation Danmark massage liste · Smerter efter hysterektomi escort5dk · Dyb anal sex massage bjælkehytte. I aftenens program 'Sexologerne' folder Joan Ørting og hendes mand sig ud på lagnerne og viser diverse stillinger. Se fraklip fra programmet her. Tv-vært Petra Nagel smider tøjet i en fræk fotoserie på DR3...\nPriser på selve rejsen og hoteller finder du ikke på denne. Fjernstyrede sygehusbomber truede København. Tantramassør hjælper de blufærdige - lær intim massage hjemme i stuen. Men i fjerde afsnit, der bliver sendt i aften, gør tv-værten noget helt anderledes og grænseoverskridende. Min kone fortalte hende, at hun havde flotte bryster, og drillede hende med, at hun ikke var helt barberet på kussen, så hun foreslog hende, at hvis hun havde lyst, så ville hun da gerne barbere hende helt, så manden fik noget flot at se på. Danmark har »en af de bedste spillere i verden«. Læs mere om, hvordan du prutter på siden Lær at prutte. Her visner byerne bort. Bangkok er modsætningernes hovedstad. Da de dukkede op derhjemme, var vi næsten færdige med at spise, så vi fik betalt og kørte hjem. Udvalget er også stærkt begrænset. Så lidt arbejder Kongehuset. Her er nogle stykker, som jeg har nedskrevet efter hukommelse Min løbeveninde Torbjørn vores ældre holdleder lagde ud med en af de blidere af slagsen: Papmaché-reglen af Hella Joof. Derefter startede vi igen, til jeg måtte gå hjem ved Mest læste på ekstrabladet. Da første flaske var drukket, åbnede vi den anden og nippede til den. Har adhd och dyslexi  driver mångmiljonföretag, massage bjælkehytte sex med tøj på. Vil du omvendt have en god bøf og en god rødvin, så risikerer du nemt, at det koster lige så sex shop skive budding piger com som i Danmark - eller mere.\nBio odense Vestsjælland\nLIDERLIGE DAMER TISEMAND\nRabat til Odense Zoo lækker tæve\nBlond Anett ladyboy aarhus\nslang for øl Irina bryster\nskomager København K sex massage Kolding\nescort nordsjælland ludere\nbio i Odense massage liste


Herredsvej 304, 4944 Fejø - Villa på 130 kvm - Sagsnr. 196-S16-204\nEn både gedigen og meget charmerende 1½-plans rødstensejendom, som er beliggende på idylliske Fejø med både købmand, badestrand og lystbådehavn, og alene en sejltid på 15 min. fra Kragenæs Havn. Ejendommen ligger ligeledes attraktivt på en stor skøn grund, hvorfra der er en flot udsigt til både marker og Smålandshavet. Til ejendommen hører et stort udhus med værksted og flere disponible rum, samt en større hundegård i forlængelse heraf.\nEjendommen er indrettet med en præsentabel entré med trappe til 1. salen. Rummeligt og moderniseret elementkøkken med en god spiseplads, hvorfra også udsigten kan nydes. Nær køkkenet ligger viktualierummet og -/kælderen med god opbevaringsmulighed. 2 sammenhængende stuer med flotte originale trægulve og brændeovn installeret i den ene af stuerne. I forlængelse af stuerne ligger udestuen, hvorfra der er udgang til den sydvestvendte terrasse. Fra både terrassen og udestuen kan både privatlivet og udsigten til marker og Smålandshavet nydes i fulde drag. Godt bryggers med vaskeafsnit og udgang til baggården.\n1. salen er indrettet med repos og fordelingsgang. Lyst badeværelse med toilet, håndvask og brusekabine. Stort soveværelse. Godt børne-/gæsteværelse.\nEn helt igennem charmerende og indflytningsklart ejendom på Fejø, som således også vil være ideel som fritidsbolig efter flexbolig-ordningen!\nHerredsvej 304, 4944 Fejø\nJeg ønsker en fremvisning af: Herredsvej 304 4944 Fejø, sagsnr. 196-S16-204\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 3.157 / 2.611


Anette og Martin blev gift som 18- og 19-årige - Udfordringen\nMen deres ægteskab holder på 6. år, hvilket måske er mere, end man kan sige om de andre deltagere i en TV-Danmark udsendelsesrække, de var med i…Det var næsten en sensation, da 18-årige Anette og 19-årige Martin Leegaard giftede sig. De kom endda i tv…\nAnette og Martin valgte at lade frugterne hænge på træerne, indtil de var gift og kunne være trygge ved hinanden\nTV-Danmark havde en serie på seks udsendelser om par, der skulle giftes. Anette og Martin sagde ja til at fortælle for åben skærm, hvorfor de ville giftes så unge.\n– Vi mener, sex hører hjemme i ægteskabet. Det er vi opdraget med, siger Martin.\n– Det har aldrig skadet nogen at vente, tilføjer Anette.\n– Derimod har det skadet mange at gå for tidligt i gang med seksuelle forhold.\n– Men selvfølgelig er det en kamp at lade være med at gå i seng med hinanden, når man kommer sammen og holder meget af hinanden, indrømmer Martin.\n– Derfor giftede vi os også, da vi ikke havde lyst til at vente længere. Det ville blive unaturligt at vente mere. Vi havde kendt hinanden længe nok.\nDet er nu seks år siden, Anette og Martins bryllup blev sendt på tv.\n– Har I stadig kontakt med de andre par, som var med?\n– Nej, vi mødtes kun helt kort i forbindelse med optagelserne. Men det kunne da være spændende at møde de andre igen – og se, hvordan det er gået med deres ægteskaber, tilføjer Martin.\n– Er de alle stadig gift?\n– Vi har hørt lidt forskelligt. Det ville ikke overraske os, hvis de ikke var… De var alle sammen ældre og mere erfarne, men jeg tror ikke, de så på bryllup og ægteskab på samme måde som os – som noget livsvarigt…\n– Når ægteskabet nu er noget livsvarigt, er det så ikke farligt at gifte sig for tidligt?\n– Man skal da tænke sig om. Vi har da også rådgivet nogen til ikke at gifte sig, fordi vi ikke troede på, at de passede sammen, fortæller Anette.\n– Har I fortrudt, at I giftede jer så unge?\n– Nej, det har vi bestemt ikke, svarer de begge.\n– Vi tror, der er færre problemer med at passe sammen, når man bliver gift unge. Så er man ikke så færdige som individer. Vi har hørt om flere problemer for dem, der bliver gift sent. I USA er gennemsnitsalderen nu 27 år, og i Danmark er den måske endnu højere.\nNår man er så gamle, har man allerede så mange særheder og er så selvstændige, at det kan være svært at fungere sammen med en anden.\n– Hvornår mødte I to hinanden og blev forelskede?\n– Vi gik begge på Djurslands Efterskole i Fjellerup. Vi blev først gode venner og lærte hinanden godt at kende. Men på skolen blev der talt meget om, at man ikke skulle være for hurtig med at finde en kæreste, så der gik faktisk ni måneder, inden vi begyndte at komme sammen, fortæller Martin.\n– Bagefter flyttede jeg tilbage til Nordsjælland og Martin til Nordjylland. Sådan gik der et år, og vi savnede meget hinanden. Til sidst flyttede jeg til Nordjylland og boede hos Martins forældre, mens jeg gik på HF. Martin gik på handelsskolen, fortæller Anette.\n– Vi var meget sammen og kunne ikke se, hvorfor vi ikke skulle gifte os og bo sammen.\n– Hvad sagde jeres forældre?\n– De forsøgte først at få os til at vente, men bakkede os så op. Min mor blev selv gift som 19-årig, så hun kunne jo ikke sige så meget, mener Anette.\n– Hvad sagde kammeraterne og lærerne?\n– De kiggede noget, da jeg gik op på kontoret og spurgte fri til bryllupsrejsen… Men ellers var det vist mest pigerne, der snakkede, mener Martin.\nBegge deltog i kirkens ægteskabsrådgivining, før de blev gift, og det anbefaler de alle andre unge par.\nFaktisk underviser de nu selv på Ungdom Med Opgaves kurser for forlovede par.\nFor to år siden besluttede de nemlig at arbejde for UMO i stedet for at begynde på de uddannelser, de begge var blevet optaget på i København.\n– Så nu er det en del af vores opgave at hjælpe unge par, blandt andet på Forlovet par Weekend, som der holdes en af den 18.-20. november.\nVi har også oversat et ægteskabsforberedelses-kursus Når to bliver ét, som et gift par kan gennemgå sammen med et ugift par.\n– Det er bedre at være godt forberedt, FØR man går i gang, end at skulle forsøge at reparere skaderne, efter at det er gået galt i ægteskabet, siger det unge ægtepar, som nu har to børn: Josua på to år og Elisabeth på tre måneder.\nKun én million kristne dalitter


1 Energinet.dk April 2015 VESTERHAV SYD HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Fiskeri\n2 PROJEKT Vesterhav Syd Havmøllepark VVM - redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr Dokument nr Version 1 Projekt nr.p024 Dokument nr. P024_06 Version 2 Udarbejdet af CK og MK Kontrolleret af ISA Godkendt af init NIRAS A/S Åboulevarden 80 Postboks Aarhus C CVR-nr Tilsluttet FRI T: F: E:\n3 INDHOLD 1 Sammenfatning Indledning Projektbeskrivelse Forundersøgelsesområdet Topografi og sediment Hydrografi Anlæg på havet Havmølleparkens layout Mølletype og erosionsbeskyttelse Kabler Afvikling af havmølleparken Baggrund Metode Landingsdata VMS- og logbogsdata Feltundersøgelse interviews af fiskere Projektets potentielle påvirkning af fiskeriet Fiskeressourcen Fiskeriets udøvelse Restriktioner over for fiskeri og sejlads Worst-case scenario alternativet Vurderingsmetode Eksisterende forhold Fiskeriet i Vesterhavet (Nordsøen ICES IVb, rektanglerne 41F7/41F8) Fiskefartøjer og havne Landinger Fiskesæsoner Geografisk fordeling af fiskeriindsatsen Fiskeriet i projektområdet Forundersøgelsesområdets betydning for større fiskefartøjer Forundersøgelsesområdets betydning for mindre fiskefartøjer Fiskeriet i forundersøgelsesområdet baseret på plotter-data Vurdering af påvirkningerne i anlægsfasen Effekt på fiskeressourcen Effekt på fiskeriets udøvelse Vurdering af påvirkningerne i driftsfasen Effekt på fiskeressourcen Effekt på fiskeriets udøvelse Energinet.dk: Vesterhav Syd Havmøllepark\n4 INDHOLD 8 Vurdering af påvirkningerne i afviklingsfasen Effekt på fiskeressourcen Effekt på fiskeriets udøvelse Kumulative effekter Afværgeforanstaltninger Eventuelle manglende oplysninger Sammenfattende vurdering Referencer Bilag Energinet.dk: Vesterhav Syd Havmøllepark\n5 1 SAMMENFATNING Den 22. marts 2012 vedtog et bredt politisk flertal i Folketinget etableringen af 6 nye kystnære havmølleparker med en samlet produktion på 450 MW. To af disse mølleparker skal etableres i Vesterhavet henholdsvis nord for Hvide Sande ( Vesterhav Syd ) og syd for Thyborøn ( Vesterhav Nord ). Nærværende rapport indeholder en beskrivelse af fiskeriet i forundersøgelsesområdet for Vesterhav Syd Havmøllepark, inklusiv kabelkorridorerne til land, samt en vurdering af projektets effekt på fiskeriets udøvelse. Fiskeriet vil naturligvis også blive påvirket af en eventuel effekt på fiskebestandene denne effekt er medtaget i den endelige vurdering. For en nærmere gennemgang heraf henvises til fiske-rapporten, (Krog & Klaustrup, 2014a). Projektområdet Forundersøgelsesområdet for Vesterhav Syd Havmøllepark ligger i en afstand af 4-8 km fra land nord for Hvide Sande. Det oprindelige forundersøgelsesområde havde et areal på ca. 57 km² men er siden reduceret til ca. 53 km², idet det sydvestlige hjørne af området er taget ud af projektet. Imellem de to nordlige udløbere af forundersøgelsesområdet er der udlagt et areal til sandindvinding, hvor der derfor ikke kan placeres møller. Vanddybden inden for forundersøgelsesområdet varierer mellem 15 og 21 meter. Havbunden i de nordøstlige og sydvestlige dele af områdets består overvejende af sand, med et lavt indhold af organisk materiale. I resten af området er der mere blandet bund til dels også med sten. Projektet omfatter desuden to 500 meter brede kabelkorridorer mellem mølleparkens centrale område og kysten syd for Søndervig. Beskrivelse af fiskeriet Fiskeriets omfang og karakter er beskrevet dels ved brug af data fra de officielle fiskeristatistikker, og dels ved interviews af en række fiskere, som fisker i det berørte farvandsområde. Detaljerede fangst-, afregnings- og fartøjsoplysninger samt VMS-data er indhentet fra NaturErhvervstyrelsen. Forundersøgelsesområdet berører 2 fiskeristatistiske områder - ICES-rektanglerne 41F7 og 41F8. Efter som forundersøgelsesområdet kun udgør omkring 1,4 % af disse rektanglers samlede vandareal, kan de officielle fiskeridata umiddelbart kun anvendes til at give et overordnet indblik i fiskeriets omfang og karakter i farvandsområder, der er langt større end havmølleparkens areal. Ved at kombinere VMS- og logbogsdata, suppleret med interviews og indhentning af data fra fiskerne, er det forsøgt at gøre fiskeribeskrivelsen mere præcis. 1\n6 VMS-data dokumenterer, for de lidt større fartøjer ( 15 m, fra og med m), at der foregår et intensivt fiskeri med både trawl, hestereje-bomtrawl og med garn helt tæt på kysten. I området med kabelkorridorerne fiskes der særligt intensivt og i større afstand fra kysten. Herfra er der desuden et betydeligt trawlfiskeri efter især tobis i et bælte mod nordvest igennem forundersøgelsesområdets nordøstlige del og ind i sandindvindingsområdet. I selve forundersøgelsesområdet, især i den sydlige og vestlige del, fiskes der med trawl og garn, men kun i begrænset omfang med bomtrawl (overvejende i forundersøgelsesområdets sydvestlige hjørne). Området er særligt vigtigt for de mindre trawl- og garnfartøjer. Målarterne for fiskeriet er torsk og fladfiske-arter (primært rødspætte). Torsk fanges overvejende i vinterperioden (november-februar), mens rødspætter og de øvrige arter af fladfisk overvejende fiskes i foråret (marts-maj). Forundersøgelsesområdets relative betydning for de større fartøjer og fiskerityper, kan beskrives ved at opgøre antallet af VMS-registreringspunkter, henholdsvis i og uden for forundersøgelsesområdet, sammenholdt med forundersøgelsesområdets arealandel af de pågældende ICES-rektangler. Det fremgår, at forundersøgelsesområdet under et er af lidt under middel fiskerimæssig betydning, men at det for trawlfiskeriet i den nordøstlige del af området er af over middel betydning, mens det sydvestlige hjørne er af over middel betydning for hesterejefiskeriet. Vurdering af effekt på fiskeriet Der forventes kun ubetydelige påvirkninger af fiskebestandene, dog kan mindre, tidsbegrænsede påvirkninger forekomme i forbindelse med anlæg af havmølleparken (støj) og af ilandføingskablerne (suspenderet sediment). For en nærmere beskrivelse heraf henvises til rapporten: Vesterhav Syd Havmøllepark - VVM-redegørelse baggrundsrapport Fisk og Fiskesamfund, (Krog & Klaustrup, 2014a). Som udgangspunkt for vurderingerne af de fiskerimæssige konsekvenser i anlægsperioden er der valgt et worst-case-scenarie, hvor hele forundersøgelsesområdet anvendes til opsætning af møller, og hvor også de to kabelkorridorer vil være lukket for fiskeriet i hele anlægsperioden (1½-2 år). Som udgangspunkt antages det at forbuddet mod anvendelse af bundslæbende redskaber henover kabler, uanset om de er spulet ned i havbunden eller ej, vil blive opretholdt i driftsperioden. I selve havmølleparken forventes det, at fiskeri med garn vil være tilladt i driftsperioden, hvorimod fiskeri med trawl og bomtrawl ikke vil blive tilladt. De nævnte restriktioner vil i både anlægs- og driftsperioden, have moderat negative effekter på dels bomtrawlfiskeriet efter hesterejer i kabelområdet og dels på trawlfiskeriet efter konsumfisk i kabel- og mølleområdet og efter industrifisk (tobis) i kabelområdet og i et nordvestgående bælte igennem mølleparkens nordøstlige område. Garnfiskeriet i for- 2\n7 undersøgelsesområdet og i kabelkorridorerne vil i den 2-årige anlægsperiode blive henholdsvis mindre og moderat negativt påvirket. Afviklingsfasen vil have en betydelig kortere varighed end anlægsfasen, og forventes desuden ikke at ville kræve tilsvarende, omfattende adgangsrestriktioner som i anlægsfasen. De fiskerimæssige konsekvenser vurderes derfor som ubetydelig negative for garnog bomtrawlfiskeriet, men som moderat negativ for trawlfiskeriet, idet det antages, at de efterladte erosionsbeskyttelser, og eventuelt også andre forhindringer, vil kunne være til gene for anvendelsen af bundslæbende redskaber. Kumulative effekter For fiskeriets udøvelse i området, specielt fiskeriet efter tobis, vil etableringen af mølleparken, i det omfang den nordøstlige del af forundersøgelsesområdet anvendes, kunne forringe muligheden for at gennemføre et trawlfiskeri i sandindvindingsområdet, efter som det i så fald ikke vil være muligt at gennemføre det foretrukne fiskeri der indbefatter lange trawltræk. Sammenfattende vurdering Den samlede effekt på fiskeriet af Vesterhav Syd Havmølleparken kan mest hensigtsmæssigt deles op i A. Effekter som følge af kabelkorridorerne og B. Effekter som følge af selve mølleparken, Tabel 1-1. Tabel 1-1. Sammenfattende tabeller over vurderingerne af effekten på fiskeriet ved etablering af Vesterhav Syd Havmølleparken. A. Effekt af kabelkorridorer Emne Fase Forstyrrelse Påvirkning Trawl Anlæg Høj Moderat Drift Høj Moderat Afvikling Lav Mindre Bomtrawl Anlæg Høj Moderat Drift Høj Moderat Afvikling Lav Mindre Garn Anlæg Lav Moderat Drift Lav Ubetydelig Afvikling Lav Ubetydelig B. Effekt af forundersøgelsesområdet. Emne Fase Forstyrrelse Påvirkning Trawl Anlæg Høj Moderat Drift Høj Moderat Afvikling Høj Mindre Bomtrawl Anlæg Lav Mindre Drift Lav Mindre Afvikling Lav Mindre Garn Anlæg høj Mindre Drift Lav Ubetydelig Afvikling Lav Ubetydelig 3\n8 Mulige afværgeforanstaltninger I henhold til den valgte vurderingsmetode må afværgeforanstaltninger overvejes i tilfælde af, at der forventes effekter som vurderes som moderate eller væsentligt negative. I anlægsperioden kan de negative effekter på garn- og trawlfiskeriet reduceres ved en etapevis opbygning af mølleparken. Det kan overvejes at tillade fiskeri under særlige betingelser i de dele af forundersøgelsesområdet, inklusiv kabelkorridorerne, hvor der ikke foregår anlægsarbejder. Ved valg af et mølle-layout hvor den nordøstlige del af forundersøgelsesområdet ikke tages i anvendelse, vil de fiskerimæssige konsekvenser, for så vidt angår trawlfiskeriet efter primært tobis kunne reduceres væsentligt. De moderat negative effekter på trawlfiskeriet i driftsfasen vil kunne reduceres betydeligt ved at tillade fiskeri imellem møllerne, og især ved at tillade fiskeri over ilandføringskablerne eventuelt underkastet en særlig regulering. De moderat negative konsekvenser for bomtrawlfiskeriet i kabelkorridor-området vil ligeledes kunne reduceres betragteligt ved, at der ansøges om dispensation fra kabelbekendtgørelsens bestemmelser om forbud mod anvendelsen af bundslæbende redskaber i kabelbeskyttelseszoner (200 meter på hver side af kabler). Den moderat negative effekt på garnfiskeriet i forundersøgelsesområdet og i kabelkorridorerne i anlægsfasen, kan reduceres ved at tillade et reguleret fiskeri i perioden. Den mindre negative effekt på trawlfiskeriet i afviklingsfasen og i perioden herefter vil kunne reduceres/elimineres ved at sikre, at havbunden efterlades uden hindringer (sten, betonfundamenter m.v.) for anvendelsen af bundslæbende redskaber. 4\n9 2 INDLEDNING Den 22. marts 2012 vedtog et bredt politisk flertal i Folketinget en energipolitisk aftale for perioden Som et led i opfyldelsen af energiaftalen og omstillingen til en grøn energiforsyning skal der inden 2020 opstilles 450 MW kystnære havmølleparker i Danmark. Den 28.november 2012 udpegede regeringen og forligskredsen 6 områder for kystnære havmølleparker, hvor der skal gennemføres undersøgelser og udbud for i alt 450 MW produktionsmøller samt planlægning for ilandføringsanlæg. Med pålæg fra Energistyrelsen den 29. januar 2013 skal Energinet.dk varetage og kontrahere udarbejdelse af baggrundsrapporter, konsekvensvurderinger, VVM-redegørelser, tilhørende plandokumenter samt udkast til miljørapport for de seks udpegede områder. Arbejdet vil omfatte vurderinger af anlæg og installationer såvel på søterritoriet som på land. De nævnte opgaver blev sendt i udbud opdelt i 2 pakker: Pakke 1: Vesterhav Syd, Vesterhav Nord og Bornholm. Pakke 2: Sæby, Sejerø Bugt og Smålandsfarvandet. NIRAS A/S er tildelt opgaven med pakke 1. BioApp og Krog Consult Aps er kontraheret som underleverandører for så vidt angår fisk og fiskeri. Nærværende rapport omhandler fiskeriet i Vesterhav Syd Havmøllepark. 5\n10 3 PROJEKTBESKRIVELSE Projektet er beskrevet med baggrund i den overordnede projektbeskrivelse (Energinet.dk, 2015) samt i layouts for møllernes placering i Vesterhav Syd Havvindmøllepark (Bingöl et al, 2014). Der er udpeget et forundersøgelsesområde for en produktion på op til 200MW. I nærværende projektbeskrivelse fokuseres primært på forhold, der har betydning for fiskeri og fiskesamfund. 3.1 Forundersøgelsesområdet Forundersøgelsesområdet for havmølleparken Vesterhav Syd er placeret i Nordsøen 4-8 km fra kysten nord for Hvide Sande, Figur 3-1. Undersøgelsesområdet udgør ca. 57 km². Centralt i den nordlige del af området er der et areal udlagt til råstofindvinding, hvor opstilling af vindmøller og udlægning af kabler derfor ikke er mulig. Det sydvestlige hjørne af undersøgelsesområdet gennemskæres af rør- og ledningskorridorer, hvor der ikke kan opstilles havmøller. Arealet der reelt er til rådighed til opstilling af havmøller udgør således kun ca. 53 km². I forundersøgelsesområdet indgår to 500 meter brede kabelkorridorer. Kablerne går fra forundersøgelsesområdets centrale østlige del og til en transformatorstation på land syd for Søndervig. Forundersøgelsesområdet er delt nogenlunde ligeligt mellem 2 fiskeristatistiske områder ICES-rektangel 41F7 og ICES-rektangel 41F8, Figur\n11 Figur 3-1. Placeringen af forundersøgelsesområdet for havmølleprojektet Vesterhav Syd samt 2 alternative kabelkorridorer Topografi og sediment Vanddybden i forundersøgelsesområdet varierer fra 15 til 21 meter, med de laveste vanddybder i områdets nordøstlige del., (COWI, 2014). Havbunden i forundersøgelsesområdet kan inddeles i to typer en jævn sandbund i den smalle nordøstlige del af området og mod sydøst og vest en mere eroderet, ujævn og blandet havbund, stedvis med sten, Figur 3-2. I områder hvor havbunden består af relativt groft sand forekommer der revler, mens dette ikke er tilfældet i den sydvestlige del af området, hvor havbunden består af siltblandet sand. 7\n12 Figur 3-2. Havbundens struktur i forundersøgelsesområdet for Vesterhav Syd Havmølleparken. De indsatte fotos viser skilleflader mellem områder med revledannelser og områder med siltblandet sand (COWI, 2014). I den nordlige af de to kabelkorridorer er der en relativ jævn sandbund, mens havbunden i den sydlige kabelkorridor er mere ujævn bestående af sand med revledannelse og i den vestlige del med indslag af sten, (COWI, 2014). 8\n13 3.1.2 Hydrografi Vandstanden i Vesterhavet ved Hvide Sande nær mølleområdet Vesterhav Syd er underlagt tidevandsregimet i Nordsøen. Forskellen på middelvandstanden ved henholdsvis lav- og højvande er 0,7-0,8 meter. Ved storme fra sydvest kan vandstanden nå et niveau på 3,5 meter over middelvandstanden, mens storme fra øst kan resultere i vandstande på 2,0 meter under dansk middelvandstand, (COWI, 2014). Vandstrømmen I Vesterhavet domineres af stærke bølge- og tidevands inducerede vandstrømme parallelt med den jyske vestkyst. Den resulterende strømretning bestemmes dels af den bølgegenererede, overvejende sydgående strøm og dels af den nordgående jyske kyststrøm. I projektområdet er der skiftvis nord- og sydgående vandstrømme med hastigheder på strømhastigheder på m/s, mens hastighederne nærmere land (mindre end 3-4 meters vanddybde) er en faktor 10 større som følge af bølgepåvirkningen. Kystzonen langs den jyske vestkyst er et meget dynamisk miljø, hvor sedimenttransporten styres af kraftige tidevands- og bølgeinducerede vandstrømme. I litoralzonen ud til 6-7 meters vanddybde, dannes der som følge af bølgepåvirkningen sandbanker (revler) parallelt med kystlinjen. Netto-sedimenttransporten er generelt sydgående, dog er der ud for den nordlige del af mølleområdet en nordgående. På større vanddybder meter er miljøet langt mindre dynamisk, og sedimenttransporten her følger overvejende den nordgående kyststrøm. Koncentrationen af suspenderet sediment afhænger af årstid og af bølgepåvirkning. I perioder med rolige vindforhold primært om sommeren - er det målt/beregnet, at den gennemsnitlige koncentration af suspenderet sediment i forundersøgelsesområdet er på 3,7 mg/l (2,5-6,6 mg/l). Beregningerne af den årlige gennemsnitlige overfladesedimentkoncentration i området, hvor også vinterkoncentrationerne indgår, er beregnet til at ligge inden for intervallet mg/l, (COWI, 2014). Lagdelingen af vandmasserne I projektområdet er langt svagere end I de indre danske farvande og generelt af ringe miljømæssig betydning. Saliniteten i Vesterhavet variere kun meget lidt, og er målt til at ligge mellem 31,5-33 promille ved bunden og 31-32,5 promille i overfladen. Iltforholdene er gode året igennem et mindre fald ses i august men ikke til et niveau under 4 mg O2/l, som er den grænse, hvor fisk antages at ville forlade området. 9\n14 3.2 Anlæg på havet Havmølleparkens layout Der er udarbejdet et opstillingsmønster for 2 scenarier med henholdsvis 3MW og 10 MW møller med en samlet kapacitet på 200 MW inden for forundersøgelsesområdet. Tilsvarende er gennemført hvor den nordøstlige del af forundersøgelsesområdet er udeladt, se Figur 3-3. Foreløbige beregninger viser at de mest fordelagtige layouts er henholdsvis, 3MW møller opstillet i hele forundersøgelsesområdet og 10MW møller opstillet i forundersøgelsesområdet eksklusiv den nordøstlige del (Bingöl et al, 2014). 10\n15 Figur 3-3. To alternative opstillingsmønstre for to forskellige møllestørrelser - henholdsvis 3 MW (øverst) og 10 MW (nederst). Figurerne til venstre viser placeringen af møller i forundersøgelsesområdet eksklusiv den nordøstlige del, mens der i figurerne til højre er placeret møller i hele forundersøgelsesområdet, (Bingöl et al, 2014) Mølletype og erosionsbeskyttelse Havmøllerne installeres på fundamenter, som står fast på havbunden, og som omgives af erosionsbeskyttelse bestående af sten, beton eller andet. Fire fundamenttyper er relevante: Monopælfundament af stål Gravitationsfundament af beton Jacketfundament Bøttefundament For fiskeriet og fiskebestandene er forhold som størrelsen af det areal som beslaglægges, samt anlægsarbejdernes omfang og karaktér, af betydning for vurderingen af projektets effekt. 11\n16 Som det fremgår af Tabel 3-1 vil jacket-fundamenter optage mindre areal (direkte beslaglæggelse af havbunden) end de øvrige fundamenttyper. Da det ved jacket-fundamenter ikke er muligt at fiske imellem funderingspælene, vil arealbeslaglæggelsen i forhold til fiskeriet være mindst ved monopæle. Ved anvendelse af 10 MW møller vil den samlede arealbeslaglæggelse kun være ca. halv så stor som ved anvendelse af 3 MW møller. Det samlede areal af møllefundamenterne, afhængigt af mølletype, udgør 0,1-0,2% af det disponible areal på 53 km². Tabel 3-1. Fundamenttyper og arealet af den havbund de vil lægge beslag på dels som enkeltmøller og dels ved installering af i alt 200 MW (66 stk. 3 MW møller, 20 stk. 10 MW møller) (Energinet.dk, 2015). Fundament (type og anta) Areal af fundament (m²) 3 MW 10 MW Monopæl - Enkelt mølle Total (200 MW) Gravitation - Enkelt mølle Total (200 MW) Jacket* - Enkelt mølle Total (200 MW) Bøtte ** - Enkelt mølle Total (200 MW) *Det for fiskeriet beslaglagte areal forventes at være noget større end fundamentets areal, da det ikke vil være muligt at fiske mellem de enkelte pæle i konstruktionen. **Design af bøttefundamenter er fortsat under udvikling - her antages fundamenterne at have samme omfang som gravitationsfundamenter. Havmøllerne vil sandsynligvis blive installeret ved brug af kraner. Et antal støttefartøjer med teknisk udstyr og mandskab vil også være nødvendige. Det forventes, at der vil blive installeret en mølle hver - eller hver anden dag. Det vil blive planlagt at arbejde 24 timer pr. dag med belysning af arbejdsfartøjerne om natten og besætningen indkvarteret ombord. Installationen er afhængig af vejret, så installationstiden kan forlænges i tilfælde af ustabile vejrforhold. Anlægsarbejde - monopælfundamenter Det forventes ikke, at installation af monopæle kræver meget forarbejde, men fjernelse af forhindringer, som f.eks. større sten på havbunden kan være nødvendig. Der kan udlægges et filterlag før pæleramningen, og efter installation af monopælen kan et andet lag 12\n17 erosionsbeskyttelse lægges oven på filterlaget. Erosionsbeskyttelse af nærliggende kabler kan også være nødvendig. Anlæg af monopæle vil foregå fra enten et jack-up-fartøj eller fra et flydende fartøj, der er udstyret med en-to kraner og rammeudstyr. Andet udstyr, herunder boreudstyr, kan blive anvendt, hvis nedramningen viser sig at være vanskelig. Derudover vil det være nødvendigt med flere hjælpe-fartøjer, bl.a. jack-up-fartøj, støttefartøj, slæbebåd, sikkerhedsfartøj og et fartøj til mandskabsoverførsel. Nedramning af hver enkelt monopæl vil typisk tage 4 til 6 timer. Et skøn er, at installation af en monopæl og fastgørelse af overgangsstykket med injektionsmørtel, under gunstige forhold kan gøres på ca. et døgn. Nedramning af en monopæl, vil kræve omkring 200 slag pr. meter monopæl. Da en monopæl kan være omkring 35 meter lang, vil det kræve omkring slag, at få pælen ned i havbunden. Fordelt over de 6 timers ramningsaktivitet, giver dette cirka 20 slag pr. minut. Anlægsarbejde gravitationsfundamenter Et gravitationsfundament er en betonstruktur, der hviler på havbunden ved hjælp af tyngdekraften. Inden et gravitationsfundamentet placeres på havbunden, fjernes det øverste lag sediment og erstattes med sten for at sikre en stabil understøttelse af betonfundamentet, en såkaldt skærvepude. Dybden af udgravningen og størrelsen af skærvepuden afhænger af fundamentets design. Til slut beskyttes gravitationsfundamenterne (og måske nærliggende kabler) mod erosion med et filter lag og armeringssten. En afgravning med en gennemsnitsdybde på 2 m vil kunne udføres på omkring tre dage pr. fundament. Det vil tage yderligere ca. tre dage at genfylde med sten. Gravearbejdet vil typisk foregå med en gravemaskine installeret ombord på en pram. Det afgravede materiale vil blive lastet på splitpramme. Afgravning til ét gravitations-fundament forventes at producere mellem 5 og 10 pramlastninger der forventes klappet på klapplads. Anlægsarbejde Jacket-fundamenter Jacket-fundamenter er tre- eller firbenede gitter-stålkonstruktioner med en form som et firkantet tårn. Jacket-strukturen støttes af pæle i hvert hjørne af konstruktionen. Ved installation monteres jackets med såkaldte mudmats ved bunden af hvert ben. Mudmats er store konstruktioner, som normalt er lavet af stål. De anvendes midlertidigt for at forebygge, at jacket-fundamentet synker ned i blødt sediment. Den funktionelle levetid af disse mudmats er begrænset, da de i det væsentlige er overflødige efter installation af funderingspælene. Størrelsen af mudmats afhænger af vægten af jackets, havbundens bæreevne samt lokale bølge- og strømforhold samt miljøforhold. Pæleramning og placering af mudmats foregår normalt vha. et jack-up-fartøj. 13\n18 Erosionsbeskyttelse af funderingspæle og kabler afhænger af bundforholdene. På sandbund er erosionsbeskyttelse nødvendig for at forebygge, at konstruktionen undermineres. Erosionsbeskyttelse består af naturlige, sorterede sten eller sprængt klippe. Anlægsarbejde - bøttefundament Et bøttefundament er i princippet en kombination af et gravitations- og monopælfundament, hvor en omvendt bøtte/ spand trykkes eller spules ned i havbunden. I den tekniske projektbeskrivelse antages det, at diameteren af bøttefundamentet vil være den samme som for gravitationsfundamenter. Bøttefundamenterne kan bugseres direkte til anlægsområdet af to slæbebåde, og placeres af en kran på en jack-up. Fundamenterne kan også installeres på jack-up direkte på havnen og transporteres af slæbebåde til anlægsområdet. Installation af bøttefundamenter kræver ikke forudgående klargøring af stedet. Derudover er der kun et begrænset eller ikke noget behov for at anvende erosionsbeskyttelse på bøttefundamenter Kabler Den kystnære placering af havmølleparken betyder, at produktionen bliver ført direkte til land imellem Hvide Sande og Søndervig. Afhængigt af mølleparkens produktion vil der blive udlagt op til 6 kabler, hvilket vil være tilfældet, hvis der etableres en produktionskapacitet på 200 MW med 66 3MW møller. Kablerne vil enten blive placeret i hver af de 2 udpegede kabelkorridorer eller blot i den ene i så fald placeret med en indbyrdes afstand på meter. Kablerne imellem møllerne og ilandføringskablerne vil have en kapacitet på 33 kv anvendelse af 60 KV kabler er under overvejelse. Alle kabler vil blive placeret 1-1½ meter nede i havbunden, den eksakte dybde vil afhænge af udlægningsmetode og havbundens beskaffenhed. Tre udlægningsmetoder er aktuelle: Jetting (spuling med højt vandtryk) - Anvendes hvor havbunden består af sand/finkornet materiale. Bredden af det påvirkede havbundsområde er 0,7-2 meter. Nedpløjning - Kablet pløjes ned - eventuelt i kombination med jetting. Anvendes på homogen blød bund. Bredden af det påvirkede havbundsområde vil være 1-2 meter. Trenching - Kablet placeres i en forud udgravet grøft. Anvendes hvor der er hård bund. Bredden af det påvirkede havbundsområde vil være 1-2 meter. 14\n19 Havbunden retableres over kablerne enten ved selvfyldning eller ved at kabelgrøften efterfyldes og eventuelt tildækkes med sten Afvikling af havmølleparken Havmølleparken forventes at ville have en levetid på år. Det forventes at der to år inden afviklingen skal indleveres en afviklingsplan. Denne plan vil omfatte en beskrivelse af bedste praksis og vil overholde lovgivningen på det pågældende tidspunkt. Som udgangspunkt forventes alle strukturer over havbunden at blive fjernet, på nær erosionsbeskyttelsen (sten) som vil blive efterladt på havbunden. Desuden er det muligt, at gravitationsfundamenter også vil blive efterladt, særligt hvis de fungere som rev. Kablerne forventes at blive efterladt i havbunden, forudsat at de stadig ligger nedgravet. I tilfælde af at kablerne enkelte steder skulle være blotlagt, forventes de at blive gravet ned på ny og beskyttet af en steninddækning. 15\n20 4 BAGGRUND 4.1 Metode Fiskeriets omfang og karakter er beskrevet dels ved brug af data fra de officielle fiskeristatistikker, og dels ved interviews af en række fiskere, som fisker i det berørte farvandsområde. Detaljerede fangst-, afregnings- og fartøjsoplysninger, er indhentet fra NaturErhvervstyrelsen. Havmølleprojektet ligger i det fiskeristatistiske område benævnt ICES-underområde IVb (centrale Nordsø), som igen er opdelt i ICES-rektangler med en omtrentlig størrelse på 30x30 sømil. Forundersøgelsesområdet er delt mellem de to ICES-rektangler 41F7 og 41F8, Figur Landingsdata I Nordsøen har fartøjer med en længde på eller over 10 meter pligt til at føre logbog. Fartøjer under 10 meter kan nøjes med at udfylde såkaldte farvandserklæringer, hvoraf alene skal fremgå i, hvilket farvandsområde fiskene er fanget - i dette tilfælde den centrale del af Nordsøen (ICES IVb). I særlige tilfælde kan dog også fartøjer med en længde under 10 meter være omfattet af logbogspligten, eksempelvis hvis fartøjsejeren også ejer større logbogspligtige fartøjer og i tilfælde, hvor de mindre fartøjer driver fiskeri i flere farvandsområder. Efter som de anvendte fiskeristatistiske områder er relativt store (ICES-rektangel: Ca. 30x30 sømil, ca km²), sammenlignet med mølleparkens udstrækning (forundersøgelsesområdet for Vesterhav Syd Havmølleparke er 53 km²), kan de officielle fiskeridata umiddelbart kun anvendes til at give et overordnet indblik i fiskeriets omfang og karakter i et farvandsområde, som er langt større end forundersøgelsesområdet for havmølleparken. Landingshavne og værdien af landingerne fremgår af NaturErhvervstyrelsens afregningsregister, som omfatter alle landinger uanset fartøjernes størrelse, og altså også landinger gjort af ikke-logbogspligtige fartøjer. Oplysninger om præcise fangststeder og om eventuelle fangster af ikke-kommercielle arter, fremgår som nævnt alene af logbøgerne. NaturErhvervstyrelsens fartøjsregister indeholder oplysninger om alle danske fiskefartøjers hjemhavn, tonnage, længde og fiskeriform (redskaber). Desværre er redskabsangivelsen, især for de mindre fartøjers vedkommende, noget upræcis og ikke altid opdateret, hvilket gør at landingernes fordeling på redskabstyper også vil være behæftet med fejl. Eftersom de større fartøjer ( 10 m) udfylder logbog, hvori redskaberne antages at være korrekt angivet, er den nævnte fejlkilde primært relevant for de mindre fartøjer, som imidlertid kun står for få procent af de samlede landinger. 16\n21 4.1.2 VMS- og logbogsdata Fiskefartøjer med en længde på eller over 24 meter har siden 2002 været underlagt et krav om elektronisk satellitbaseret registrering af deres færden på havet såkaldt VMSregistrering (Vessel Monitoring System). Siden 2005 har kravet været gældende for fartøjer på eller over 15 meter og siden 2012 også for fartøjer ned til og med 12 meter. På grund af indkøringsproblemer med systemet er der i denne kortlægning af fiskeriet, alene anvendt VMS-data fra perioden VMS-data kan anvendes dels til at lokalisere fartøjernes placering, og dels til at bestemme den hastighed, hvormed de bevæger sig. Ud fra antagelser/viden om, hvilken hastighed fartøjerne normalt bevæger sig med under fiskeri, Tabel 4-1 og bilag 2, kan der gennemføres en kortlægning af, hvor fartøjerne rent faktisk fisker. Tabel 4-1. Fiskefartøjers formodede hastighed i forbindelse med aktivt fiskeri se også bilag 2. Fiskeritype Trawl Bomtrawl Vod Nedgarn Øvrige redskaber Hastighed 1,6 4,4 knob 1,6 4,2 knob 0,5 3,8 knob 0,3 4,0 knob 0,4 3,0 knob Den relative betydning af forundersøgelsesområdet kan beskrives ved at opgøre antallet af fiskeriaktive VMS-registreringspunkter for hver fiskeritype, henholdsvis i og uden for forundersøgelsesområdet, og i hvert af de berørte ICES-rektangler. Ved anvendelse af dette forholdstal kan den mistede fangst af en given art beregnes i tilfælde af udelukkelse fra forundersøgelsesområdet. Metoden har de svagheder, at den bygger på en antagelse om, at fangsterne pr. indsats (CPUE) er den samme overalt inden for de pågældende fiskeristatistiske områder hvilket naturligvis kun undtagelsesvis vil være tilfældet, og at den kun inkludere større fartøjer. Ved anvendelse af en stor mængde data, og ud fra en gennemsnitsbetragtning, vurderes beregningen dog at give et tilnærmet korrekt billede af fiskeriindsatsen og udbyttet. Under antagelse af, at de mindre, ikke VMS-pligtige fartøjers aktionsradius er relativt beskeden, kan der foretages et skøn over fangsternes sammensætning og mængde inden for en vis begrænset radius fra landingshavnen. Det skal bemærkes, at efter som langt størstedelen af fangsterne gøres af de større fartøjer ( 10 meter), er betydningen af en præcis viden, om de mindre fartøjers fangster relativt begrænset. For de mindre, lokale havne og landingspladser, kan disse fartøjers aktivitet dog godt have en væsentlig betydning. Ved at kombinere VMS-data med logbogsdata - efter en yderligere sortering/udvælgelse - kan fangsten af de enkelte kommercielle fiskearter lokaliseres med en vis præcision. 17\n22 Resultaterne heraf fremgår af rapporten: Vesterhav Syd Havmøllepark VVM-redegørelse. Baggrundsrapport Fisk og Fiskesamfund, (Krog & Klaustrup, 2014a) Feltundersøgelse interviews af fiskere Fiskerne har naturligvis en stor viden og erfaring om især de kommercielle fiskearters forekomst, og om fiskeriets udøvelse i specifikke farvandsområder. Denne viden er som oftest ikke nedskrevet og kan således kun fremskaffes ved interviews. I nærværende projekt er der derfor gennemført interviews af en række fiskere fra de lokale fiskerihavne (Hvide Sande, Thorsminde og Thyborøn). I alt er der gennemført interviews af 10 fiskere, bilag 3, der repræsentere de tre relevante fiskeriformer: Trawl, bomtrawl og garn. Fiskerne er udvalgt ud fra oplysninger fra centrale fiskere på vestkysten. Alle kommercielle fiskefartøjer er forsynet med elektroniske kortplottere baseret på GPS. Herpå registreres fangstlokaliteter, slæbespor, ankerpladser, garnsætninger samt forekomst af sten, vrag m.v. Registreringerne gemmes i et vist omfang af fiskerne, men eftersom data ofte udveksles mellem fiskerne siger kortplotterdata fra det enkelte fartøj ikke nødvendigvis noget om, hvor det pågældende fartøj har fisket. Med mindre der gennemføres et omfattende udredningsarbejde, kan disse kort/registreringer derfor ikke umiddelbart anvendes til at sige noget om fiskeriintensiteten i et givet område eller år, men kortene giver imidlertid præcise informationer om, hvor der fiskes. Sammenstilles plotterinformationen med viden indhentet fra interviews, opnås et værdifuldt kendskab til, hvor, hvornår og hvad der fiskes. I forbindelse med nærværende projekt er der fremskaffet elektroniske kort fra flere fiskere. Registreringerne på disse kort viser en høj grad af overensstemmelse, og det er derfor tilstrækkeligt at præsentere kort fra enkelte fiskere. 4.2 Projektets potentielle påvirkning af fiskeriet Anlæg, drift og afvikling af havmølleparker med tilhørende søkabler vil uundgåeligt påvirke fiskeriet i det pågældende område. Påvirkningen består dels i de ændringer i ressourcegrundlaget (fiskebestandene), som projektet eventuelt afstedkommer, og dels i indskrænkninger af fiskeriets muligheder for at operere i området. Nærværende kapitel indeholder en kort beskrivelse af de bestands- og fiskerimæssige forhold for de vigtigste kommercielle fiskebestande i projektområdet. Projektets potentielle effekt på fisk er nærmere beskrevet i rapporten om fisk og fiskesamfund ved Havmøllepark Vesterhav Syd (Krog & Klaustrup, 2014a), men et kort sammendrag for de vigtigste arter i projektområdet er givet i afsnit 5.1. Som grundlag for vurderingerne af de fiskerimæssige konsekvenser af eventuelle adgangsrestriktioner, er det beskrevet, hvorledes de mest relevante fiskeriformer udøves. 18\n23 4.2.1 Fiskeressourcen Neden for er beskrevet bestandsforholdene for de vigtigste kommercielle fiskearter i Nordsøen (ICES-område IV), hvori den aktuelle del af Vesterhav Syd er beliggende. Torsk Torsken er den kommercielt set næst vigtigste fiskeart (efter rødspætte) i den her omhandlede del af Nordsøen. Landingerne af torsk fra Nordsøen har igennem 2000 tallet ligget på et relativt stabilt, lavt niveau svarende til en femtedel af niveauet i perioden Selv om fiskeritrykket igennem det sidste 10-år har været lavt, befinder bestanden sig fortsat på et kritisk niveau karakteriseret ved en lille gydebiomasse og en ringe rekruttering. En svag bedring i bestanden og alderssammensætningen (flere ældre torsk) har dog kunnet spores siden 2006 (ICES, 2014). Der er igennem de seneste mange år set en tendens til at torskefiskeriet flytter mod nord i Nordsøen og også fra farvandet ud for Holmsland/Ringkøbing Fjord. Fænomenet har ikke nødvendigvis en direkte sammenhæng med klimændringer, men skyldes sandsynligvis nærmere forskelle i rekruttering hos de forskellige sub-bestande af torsk, (Rijnsdorp, 2011). Den ringe rekruttering antages at have en sammenhæng med reduceret fødetilgængelighed for torskelarver og i en øget prædation, bl.a. fra den stærkt forøgede bestand af sæler (ICES, 2014). Rødspætte Rødspætten er den vigtigste fiskeart for det danske fiskeri i Vesterhavet landingsværdien af fangsterne fra de 2 berørte ICES-rektangler har således, i igennem de sidste 10 år, i gennemsnit udgjort omkring 40% af landingsværdien af samtlige arter fra området. Bestanden vurderes som værende inden for sikre biologiske grænser med en rekordstor gydebiomasse, stabil rekruttering, et lavt fiskeritryk og et relativt højt fangstniveau (ICES, 2014). De vigtigste gydeområder findes i de kystnære dele af den sydlige Nordsø, mens de primære fødeområder findes længere mod nord. Der er i de senere år observeret en relativt større forekomst af juvenile rødspætter længere offshore på dybere vand, end det har været tilfældet tidligere. Dette fænomen kædes sammen med de stedfundne klimaændringer (Engelhard et al., 2011). Tunge Tungen er en vigtig fiskeart for især det kystnære garnfiskeri, og repræsenterer omkring 15% af værdien af samtlige landinger fra de 2 berørte ICES-rektangler. 19\n24 Bestanden vurderes som værende inden for sikre biologiske grænser. Gydebiomassen har været stigende siden 2007, og fiskeritrykket har været faldende siden De årlige landinger har igennem de sidste 10 år ligget relativt konstant, men på et noget lavere niveau end i perioden forud. Nordsøen udgør det nordlige grænseområde for tungens udbredelse, i kolde vintre trækker tungen længere mod syd i Nordsøen til dybere og varmere vand. En forøget dødelighed er observeret i kolde vintre. Rekrutteringen af tunge er karakteriseret ved forekomsten af exceptionelt store årgange, der som oftest forekommer efter særligt hårde vintre, hvilket indikerer en ikke fuldt forstået miljømæssig effekt (ICES, 2014). Ising Isingen er en af de mest almindelige fiskearter i Nordsøen, og bestanden har siden midt i 1980 rne holdt sig på et stabilt relativt højt niveau. I øvrigt er de biologiske data om denne bestand mangelfulde, og reguleringen af fiskeriet på arten er derfor også baseret på en forsigtighedskvote, som desuden også omfatter skrubbe. Isingen indgår som en talrig bifangst i andet fiskeri, primært i fiskeriet efter andre, mere værdifulde fladfisk som tunge og rødspætte. En stor del af fangsten smides ud pga. ringe størrelse og lav kilopris (ICES, 2013a). Pighvarre Pighvarre er genstand for et målrettet fiskeri med stormaskede garn, og indgår desuden som en fåtallig, men økonomisk set vigtigt bifangst i andet fiskeri. Pighvarren er til dels en topprædator, der lever af andre - både bundlevende og pelagiske fisk. Den anses for at være relativ stationær, men der er dog undersøgelser der indikerer, at der sker vandringer fra gyde- og opvækstområder i den sydøstlige Nordsø og til fødeområder længere nordpå. Arten har sin nordlige udbredelsesgrænse i Nordsøen og kun voksne individer, der er mindre sårbare end juvenile fisk overfor lave temperaturer, ses i den nordlige Nordsø. Den biologiske viden om bestandsforholdene er mangelfuld - det nuværende fiskeritryk vurderes som for højt men på vej ned, mens gydebestanden er på vej op fra et lavt niveau i perioden (ICES, 2014). Slethvarre Slethvarre er som pighvarre en art med en høj kilopris, men den fanges i væsentlig mindre mængder. Den er i visse områder en vigtig bifangst i det målrettede pighvarrefiskeri og i andet fiskeri. 20\n25 Slethvarren lever på overvejende sandet bund og på relativt lave vanddybder, større fisk registreres dog sjældent tæt på kysten. Slethvarren er som pighvarren til dels en topprædator, der blandet andet spiser yngel af torskefisk. Bestandsforholdene er dårligt kendt men landingerne har været relativt stabile, og på et højt niveau siden sidst i 1990 erne. Samtidig er der indikationer af, at bestanden har været stigende i samme periode (ICES, 2014). Tobis Tobis er den vigtigste fiskeart for industrifiskeriet og landingerne heraf udgør omkring 3% af værdien af samtlige landinger fra de her omhandlede 2 ICES-rektangler. Tobisbestanden i Nordsøen er opdelt i en række subbestande, som forvaltes særskilt bestanden i farvandet ud for den jyske vestkyst vurderes ikke som værende inden for sikre biologiske grænser, og fiskeriet her har i de senere på været holdt på et minimum primært for at sikre en tilstrækkelig dataindsamling til brug for den biologiske rådgivning. Tobis er en kortlivet fiskeart, og den aktuelle bestandsstørrelse afhænger derfor i udpræget grad af størrelsen af de indkomne årgange (ICES, 2014). Stenbider (kulso) Stenbideren vandrer pelagisk over store afstande fra dens fødeområder i Nordatlanten til dens lavvandede gydeområder, blandt andet langs de danske kyster, hvortil den ankommer midt på vinteren. Primært hunfisken - af fiskerne ofte kaldt kvabsoen - er genstand for et målrettet fiskeri med garn, primært med mindre fartøjer tæt på kysten, Rognen udgør et erstatningsprodukt for kaviarrogn fra stør. Fangsterne varierer overordentligt meget fra år til år, men den eksisterende viden om bestandsforholdene er ringe, og arten er i øvrigt ikke kvoteret. Hestereje Hesterejen udgør den helt dominerende del af ressourcegrundlaget for fiskeriet med bomtrawl langs den jyske vestkyst. Det primære fiskeområde strækker sig fra den dansktyske grænse og til omkring Søndervig nord for Ringkøbing Fjord. I sommerperioden foregår fiskeriet tæt under land, mens det i vinterperioden foregår på dybere vand længere til havs. De danske landinger af hesterejer har de senere år ligget relativt konstant på tons. Hesterejen er et vigtigt fødeemne for eksempelvis hvilling og torsk, og er i sig selv en vigtig prædator på nyligt metamorfoserede fiskelarver/yngel- og muslingelarver, og antages at have en kontrollerende effekt på rekrutteringen af bl.a. rødspætte (ICES, 2013b). 21\n26 4.2.2 Fiskeriets udøvelse De vigtigste fiskeriformer i og omkring projektområdet er fiskeri med trawl, bomtrawl, garn og til dels også snurrevod. Trawlfiskeri Karakteristisk for fiskeri med trawl er, at fangstposen spiles ud enten ved brug af såkaldte trawlskovle (skovltrawlfiskeri), af en metalramme (bomtrawlfiskeri se nedenfor) eller ved brug af 2 fartøjer (partrawling/ dobbeltslæb/tvillingslæb). Skovltrawlfiskeri kan eventuelt foregå med 2 eller flere trawl, der er koblet sammen og forsynet med en vægt (oftest en kædeklump) på sammenkoblingspunktet (dobbelttrawl-/flertrawl-fiskeri). Også ved partrawling er trawlens vingespidser/wirer forsynet med vægte. Trawlene kan enten fiskes, så de har bundkontakt (bundtrawl) eller oppe i vandet (pelagisk trawl/flydetrawl). Ved fiskeri på meget ujævn eventuelt stenet bund anvendes rup (undertælle) med kugler. De forskellige trawltyper og undertæller er illustreret i Figur 4-1 og Figur 4-2. Figur 4-1. Forskellige former for fiskeri med trawl (Tegning: Niels Knudsen, Fiskeri - og Søfartsmuseet, Esbjerg). 22\n27 Trawl bundkontakt Kæderup Gummirup Bobbinsgrej Figur 4-2. Forskellige typer rup på trawl (Tegning: Niels Knudsen, Fiskeri - og Søfartsmuseet, Esbjerg). Ved fiskeri efter stimefisk som sild og brisling anvendes flydetrawl eller eventuelt semipelagiske trawl, som kan berøre havbunden, men i så fald kun ganske let dette fiskeri kan således også være afhængigt af, at der ikke er større sten eller andre genstande på havbunden, som trawlet kan få hold i. Endvidere er fiskeriet karakteriseret ved relativt lange slæbetider på 3½-7 timer - med en fart på omkring 3 knob betyder det, at et slæb kan strække sig over km. Uanset om der fiskes med flydetrawl eller bundtrawl, anvendes der såkaldte trawlskovle til at spile trawlet. Trawlskovle er stålplader med forskellig form og vægt, vægten afhænger af fartøjets størrelse (typisk vægt kg). Fiskerne tilstræber at få en så lille slæbemodstand som overhovedet muligt, og det er derfor vigtigt, at trawlskovlene ikke går hårdt i bunden. Under normale forhold er det således kun de øverste få centimeter af havbunden, som bliver berørt. På de beskedne vanddybder, som der er tale om i forundersøgelsesområdet til havmølleparken, vil også trawlskovlene ved flydetrawlsfiskeri kunne berøre havbunden. Ved dobbeltslæbs-fiskeri anvendes ikke trawlskovle, men fiskedybden og den vertikale åbning af trawlen reguleres ved brug af kædeklumper (typisk vægt kg) på trawlets underspids/wirer. Afhængigt af vanddybden kan disse vægte slæbes hen over havbunden, men igen er det optimale, at reducere slæbemodstanden mest muligt og samtidig bevare den nødvendige fiskedybde og vertikale åbning af trawlet. Afstanden mellem 2 fartøjer, som slæber på samme trawl, afhænger af vanddybe og trawlets størrelse, men vil typisk være omkring 200 meter. Til sammenligning vil afstanden mellem trawlskovlene, når trawlet slæbes af ét fartøj typisk være omkring 100 meter. Afstanden mellem fartøjet/-erne og trawlet vil typisk være omkring 500 meter. 23\n28 I henhold til Trawlbekendtgørelsen (Fødevareministeriet, 1993) er fiskeri med trawl i princippet forbudt, inden for 3 sømil fra den jyske vestkyst der er dog en lang række undtagelser, hvoraf de vigtigste tilladte trawlfiskerier for så vidt angår projektområdet er følgende: Trawlfiskeri (enkeltslæbsfiskeri) med max. motorkraft på 175 HK (130,5 kw). Fiskeriet skal foregå om dagen (fra 2 timer før solopgang til 1 time efter solnedgang. Der skal fiskes med maskestørrelser på min. 100 mm. Brislinge-skovltrawlfiskeri med maskestørrelser på min. 18 mm (helmaske) og kun i perioden 1. oktober-15. april. Fiskeri med flydetrawl og partrawling (max. fartøjsstørrelse 25 BRT) er kun tilladt uden for 9 meter dybdekurven. Bomtrawlfiskeri Enkelte større fartøjer fra Thyborøn fisker med bomtrawl efter konsumfisk (primært rødspætte), men i det her omhandlede farvandsområde er det primært de lidt mindre fartøjer, der anvender bomtrawl med hesterejer som målart. Dette fiskeri udgør en vigtig del af fiskeriet langs den jyske vestkyst fra den dansk-tyske grænse i syd til Thyborøn i nord. Størst fiskerintensitet ses i den centrale del af farvandet fra Rømø i syd og til Søndervig i nord. En stor del af fiskeriet foregå kystnært helt ind til lavvandslinjen om sommeren, om vinteren foregår fiskeriet på større vanddybder længere til havs (op til 20 sømil fra kysten). Ved fiskeri med bomtrawl slæber kutterne 2 trawl - en i hver side. Trawlet er monteret på en bom som er forsynet med kraftige meder, som dels sikrer at redskabet kan gå relativt let hen over bunden, og dels holder trawlet åbent, Figur 4-3. Rejetrawlets vertikale åbning er kun omkring ½ meter, mens den horisontale åbningsbredde afhænger af bommens længde i Danmark normalt 9 meter. Bomtrawlfiskeriet er underlagt en lang række regler med hensyn til fangstsammensætning og redskabsudformning lige som antallet af licenser til denne type fiskeri i Danmark er begrænset til 27. Længden af bommene er begrænset til max. 10 meter, og maskestørrelsen skal mindst være 16 mm - i det danske fiskeri anvendes ikke maskestørrelser under 20 mm. Der skal desuden anvendes sorteringstrawl eller sorteringsrist som stort set eliminere fangst af fisk over cm. Ombord passerer fangsten en sorteringstrommel, hvor fiskene sorteres fra rejefangsten. Hovedparten af fiskene ledes levende tilbage til havet. Normalt landes der således udelukkende hesterejer fra dette fiskeri. Hesterejefiskeriet er undtaget fra det generelle trawlforbud inden for 3 sømil fra den jyske vestkyst. Alle bomtrawlere er hjemmehørende i de vestjyske havne. 24\n29 Figur 4-3. Bomtrawlfiskeri efter hesterejer. T.h. med bommene oppe. (Tegning: Niels Knudsen, Fiskeri - og Søfartsmuseet, Esbjerg). Garnfiskeri Fiskeriet med garn udgør næstefter trawlfiskeriet, den vigtigste fiskeriform ud for den jyske vestkyst (ICES 41F7/F8), som målt i mængde står for knap en tredjedel af den samlede landingsmængde, og målt i værdi for mere end to tredjedele af den samlede landingsværdi. Der sættes som regel et antal garn sammen, typisk 10-20, som udgør en garnlænke, der forankres, Figur 4-4. Hvert garn har typisk en længde på meter. Fra hver ende af garnlænken føres en line op til en bøje. Garnene er nederst monteret med en undertælle med stor vægtfylde, som holder garnene helt nede ved bunden, og for oven med en overtælle/flydeline med opdriftsmiddel. Målarterne er primært arter, som opholder sig på eller nær bunden, såsom fladfisk, torsk og stenbider. Figur 4-4. Grafisk fremstilling af garnfiskeri, ( 25\n30 Snurrevodsfiskeri Fiskeri med snurrevod har tidligere været en vigtig fiskeriform i Vesterhavet (østlige del af ICES IVb), men er i de senere år gået voldsomt tilbage. Snurrevodsfiskeriet er en aktiv fiskeriform, hvor fiskene jages hen mod voddet ved brug af lange tove som slæbes over havbunden. En forudsætning for, at dette fiskeri kan praktiseres, er derfor, at der er adgang til relativt store arealer uden større sten/genstande på havbunden. Primære målarter for snurrevodsfiskeriet er torsk og fladfisk. 4.3 Restriktioner over for fiskeri og sejlads Med henblik på at beskytte fartøjer og besætninger samt tredjepart forventes det, at der i anlægsfasen vil blive etableret midlertidige sikkerhedszoner med en radius på 500 meter omkring arbejdsfartøjerne, Omfanget af den midlertidige sikkerhedszone vil på alle tidspunkter afhænge af omfanget af aktiviteterne, og kan om nødvendigt omfatte hele anlægsområdet. Søfartsstyrelsen vil blive ansøgt om tilladelser til at indføre midlertidige restriktioner overfor sejlads og fiskeri i området. I henhold til kabelbekendtgørelsen (Søfartsstyrelsen, 1992) vil det ikke være tilladt at opankre eller fiske med bundslæbende redskaber inden for en 200 meter bred beskyttelseszone omkring søkabler. Alle kabler vil som tidligere nævnt blive placeret 1-1½ meter under havbunden og vil således kun ved blotlæggelse, som følge af ustabile bundforhold, være i risiko for at blive fanget af fiskeriaktiviteter. Søfartsstyrelsen kan dispensere fra de generelle regler om fiskeriforbud. I driftsfasen vil der i udgangspunktet blive etableret sikkerhedszoner på 50 meter omkring møllefundamenterne. Inden for sikkerhedszonerne vil opankring og fiskeri med bundtrawl ikke være tilladt. 4.4 Worst-case scenario I et Worst-case scenario forudsættes det, at der anvendes materialer og/eller benyttes metoder og arealer som har størst mulig påvirkning af fisk og fiskeri. Som udgangspunkt for vurderingerne af de fiskerimæssige konsekvenser i anlægsperioden er valgt et worst-case-scenario, hvor hele forundersøgelsesområdet og begge kabelkorridorer i hele anlægsperioden (1½-2 år), antages at ville være lukket for fiskeriet. I driftsfasen vil der i udgangspunktet blive etableret sikkerhedszoner på 200 meter på hver side af alle kabler - både interne kabler og eksportkabler - samt på 50 meter omkring møllefundamenterne. Inden for sikkerhedszonerne vil opankring og fiskeri med bundtrawl ikke være tilladt. Som et worst-case-scenario antages det, at hele mølleområdet vil forblive lukket for fiskeri med bundslæbende redskaber (trawl og snurrevod), og at der ikke vil blive søgt om dispensation fra kabelbekendtgørelsens forbud mod fiskeri i kabelbeskyttelseszonerne. 26\nEnerginet.dk April 2015 VESTERHAV NORD HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Fiskeri PROJEKT Vesterhav Nord Havmøllepark VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr. 215170 Dokument\nEnerginet.dk April 2015 BORNHOLM HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Fiskeri PROJEKT Bornholm Havmøllepark VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr. 215170 Dokument nr. 1215242785\nEnerginet.dk April 2015 VESTERHAV SYD HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Fisk og fiskesamfund PROJEKT Vesterhav Syd Havmøllepark VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr.\nEnerginet.dk April 2015 VESTERHAV NORD HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Fisk og fiskesamfund PROJEKT Vesterhav Nord Havmøllepark VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt\nKriegers Flak Havmøllepark Fisk og fiskeri VVM-redegørelse Teknisk baggrundsrapport Juni 2015 a Energinet.dk Denne rapport er udarbejdet for Energinet.dk som en del af VVM-redegørelsen for Kriegers Flak\nSMÅLANDSFARVANDET HAVMØL- LEPARK FISKERI\nTil Energinet.dk Dokumenttype Baggrundsrapport Dato September 2014 SMÅLANDSFARVANDET HAVMØL- LEPARK FISKERI SMÅLANDSFARVANDET HAVMØLLEPARK FISKERI Revision 2 Dato 2014-09-16 Udarbejdet af MIBR Kontrolleret\nEnerginet.dk April 2015 VESTERHAV SYD HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse - baggrundsrapport Socioøkonomi PROJEKT VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr. 215170 Version Endelig udkast Dokument\nEnerginet.dk April 2015 BORNHOLM HAVMØLLEPARK VVM-redegørelse-baggrundsrapport Socioøkonomi PROJEKT VVM -redegørelse - baggrundsrapport Energinet.dk Projekt nr. 215170 Projekt nr. 1 Dokument nr. 1215285869


FARVER and Prejudice – vivi\nFarver og fordomme\nIndsendt af Aloïs Guinut på torsdag, december 7, 2017 · 10 Kommentarer\nDen anden dag min dag far (coucou papa), hævdede, at laksefarvet var virkelig ”uncool”, og kun værdig bedstemødre mode (vi taler gamle stil bedstemødre her, ikke hans egen partner naturligvis).\nJeg er meget bevidst han er ikke den eneste, der foragter denne farve, selv navnet på det er ikke den bedste advertisting du kunne tænke på. Alligevel laksefarvet gør en uventet kommer tilbage blandt unge designere, der bruger det i everyway men forældede dem. Hvilket min far slags modvilligt slighlty enige om, da jeg viste ham billeder af Sies Marjan sidste kreationer for at bevise min pointe.\nAlligevel får jeg hans grund. I hans sind, er laksefarvet evigt knyttet til min fantastisk grand mors mohair perle broderet cardigan (som faktisk lyde køle, jeg spekulerer på, om det er overalt findes).\nDenne illustrationer viser, hvordan trendiness af en farve ligger i øjet på den ene leder. Ifølge den generation du er en del af, og til dig dit personlige liv, du binde en farve til et øjeblik i dit liv, eller en person … Jo mere unik og mere udbredt en farve er på et tidspunkt, det mest sandsynligt er det, at få afskediget i årevis, før nogle designer graver det.\nSom en farve forbundet til én tidsperiode, kunne man konstatere æblegrøn, super populær i halvfemserne, båret af millioner af mennesker, anvendt på millioner af husstande indtil sygdom kom … bebuder dens sammenbrud af smagfulde individer. inden de blev taget op igen, forklædt som ”grønne” farve af året 2017 af Pantone.\nEller syrener og lilla, stjerner af vores tøj og makeup i slutningen af halvfemserne slidte i en gothly uskyld måde a la Neve Campbell eller Courtney Cox (<3). Courtney Cox, slutningen af halvfemserne Jeg husker, hvor glad jeg var for at være klædt i en billig Bodycon polyester lilla top med en mørk lilla rør nederdel og matchy øjenskygge for at fejre tusindårige. Efter år sover i mørke i vores skab og venter på deres tid til at komme tilbage, halvfemserne lilla nuancer er endelig i igen. desværre for vores triste glemte tøj, kender de ”nye syrener og lilla” påstår en edgy minimalisme, så der er ingen tvivl om du har boet i en hule i de sidste tyve år. Skærmbillede af Tagwalk hjemmeside Som forventet med alle dem tidligt at slutningen af halvfemserne nuancer kommer ryggen, så vi selv nogle æblegrøn på baner! (Spottet?) Ja Pantone sagde ”farve af året”, men succesen var mindre. måske næste år? Deres laksefarvet fætter, venstre eller andet sted i slutningen af firserne, er heldig at have været længere glemt og derfor mere frit tilpasses af designere som mange mennesker i ”køb alder” var ikke engang født, da denne farve blev tendenser og har derfor ingen dårlig minder minder. Fransk TV anker Anne Sinclair i begyndelsen af halvfemserne Skærmbillede af Tagwalk Kunsten at refashioning en farve, der er stærkt bundet til en tidsperiode / gruppe af mennesker, er at gøre glemme alt om sine fortid, når det er af nyere dato, eller subtilt henvise til det, hvis fortiden er gammel nok til at være fantastisk igen. Men, pas på, kun usædvanlige farver er underlagt sådanne kærlighed / benægtelse relationer. Timeless farver er ... godt tidløse og altid til stede. og klassiske farver har cykler, der er meget kortere (tænk på rød). Nu jeg vente på den designer, der vil gøre mig lyst til at bære neonfarver, som jeg skilt efter deres ”nøgen” genoplivning af begyndelsen af 2010, som havde fulgt deres ”techno børn” kommer tilbage i slutningen af nullerne. UH. De mørke lyse timer af neon på skyblogs Og dig? Er der nogle farver du finder forældet? Har tendenser nogensinde gøre du ønsker at bære farver, du oprindeligt ikke lide? Kategori: Blog · Tags:


Køb Akai Mpk Mini ← Stort udvalg med hurtig levering\nRito.dk er pt. en af de mest benyttede online varehuse inden for kreative produkter. Webshoppens udvalg rummer i omegn af 15000 produkter fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 røber god tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 4008 evalueringer, hvoraf 3827 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35104 mennesker fans af Rito.dk, og herpå har butikken modtaget 597 vurderinger med en middel rating på 4,8 af 5, som lige så vel er meget godt.\nHobbyshoppen.dk er pt. iblandt de bedste webshops inden for kreative produkter. Deres udvalg favner mere end 250 produkter fra forskellige mærker. Firmaets Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 indikerer enorm tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 70 bedømmelser, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 personer fans af Hobbyshoppen.dk, og herpå har webbutikken modtaget 86 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, som også er yderst godt.\nSymaskineTorvet.dk er nu iblandt de mest populære online selskaber med kreative produkter. Netshoppens udvalg rummer mere end 800 produkter fra diverse producenter. Deres Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 vidner om utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1353 evalueringer, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 personer fans af SymaskineTorvet.dk, og her har forretningen modtaget 42 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,9 af 5, hvilket tillige er temmelig overlegent.\nCCHobby.dk er pt. iblandt de bedste internet handler inden for kreative produkter. Forhandlerens udvalg indbefatter opimod 10000 produkter fra diverse mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 7,3 ud af 10 røber en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 599 bedømmelser, hvoraf 383 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 28853 mennesker tilhængere af CCHobby.dk, og her har netbutikken modtaget 159 ratings med en gennemsnitlig score på 4,6 ud af 5, som tillige er ualmindeligt flot.\nHobbii.dk er aktuelt en af de største e-firmaer der sælger kreative produkter. Forhandlerens udvalg spænder over flere end 9000 varer fra diverse mærker. Butikkens Trustpilot-vurdering på 9,8 ud af 10 tilkendegiver en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 1952 vurderinger, hvoraf 1815 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 65783 brugere fans af Hobbii.dk, og herpå har de modtaget 1042 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,8 af 5, hvilket lige så vel er vældig overlegent.\nAkai Mpk Mini efterspørges over nettet\nEn hel del e-shops giver efterhånden en række forskellige leveringsformer. Den mest anvendte er p.t. at få leveret til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente ordren når der er mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig super bekvem, og desuden tilmed den mest letkøbte slags levering.\nDu kunne ydermere påtænke at vælge udbringning til din bopæl eller ud til dit arbejdes adresse. Løsningen viser sig sædvanligvis en tand mindre prisbillig, men endvidere vældig gnidningsløs. Den mindst kostelige fragttype af akai mpk mini vil dog altid vise sig at være at hente pakken selv, men det står og falder med at du har bopæl lige ved akai mpk mini webbutikkens adresse.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være vældig vital når vi har brug for varerne inden for få dage, så af den grund er det i sandhed afgørende at vi besigtiger leveringstidspunktet ved det aktuelle produkt.\nEn række akai mpk mini online forhandlere giver 1 dags levering på deres primære varer, men vær påpasselig da det står og falder med at transaktionen realiseres før et fast tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få akai mpk mini ordnet forinden pakkemedarbejderne tager hjem.\nNogle enkelte internet outlets byder på fragt uden gebyr, men oftest er det påkrævet at man indkøber for en konkret pris. Ellers må du foretrække den prisbilligste leveringsmulighed, der gerne – uden hensyn til om du er nær Esbjerg, Solrød Strand eller Haslev – er at få bragt dine produkter til et udleveringssted.\nDet er efterhånden særligt ukompliceret for alle at sammenligne priser på akai mpk mini hos flere online forretninger, og altså har langt de fleste firmaer på nettet været presset til at at mindske salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, og ligeledes til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange garantere levering uden beregning.\nTrods dette kan det til hver en tid være gavnligt at granske en række internet firmaer efter akai mpk mini rabat forud for at du bestiller, så man er sikret at indhente den mest attraktive pris.\nDu må ikke desto mindre være opmærksom på, at hvis en online butik afhænder akai mpk mini for en udsalgspris der kan ses som utrolig overkommelig, burde det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en snydagtig internet handler. Køb med kort er i hvert fald dækket ind under en vedtægt, der bistår dig som køber imod fup internet foretagender.\nVi foreslår generelt bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage nytte af en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du higer efter at godtgøre pengene over tid.\nForud for at nogen handler akai mpk mini hos en shop kunne man når alt kommer til alt gennemgå virksomhedens betingelser, det er dog undertiden ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning kunne derfor være at se hvorvidt e-forhandleren er e-mærke tilsluttet, som bør være en antydning af at webshoppen tilslutter sig de danske love, samt at e-butikken lejlighedsvis vurderes af fagmænd der har indsigt i de gældende love. Det giver dig chance for hjælpende service, ifald du oplever udfordringer i forbindelse med din shopping.\nTilsvarende tilråder vi at kunden er på vagt for de mest relevante betingelser der influerer på købet, som for eksempel den ombytningspolitik på akai mpk mini webbutikken garanterer. I den sammenhæng er det ligeledes vigtigt, at man til enhver tid gemmer ens faktura, således man i fremtiden kan eftervise sin bestilling, hvad end man søger efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot præsterer stort set hæderlige muligheder for at vurdere ganske mange tidligere forbrugeres evalueringer og herved anbefales det, at du gransker e-shoppens akai mpk mini omtaler før du køber.\nFacebook frembringer lignende nogenlunde troværdige genveje til at få kendskab til online forhandlerens troværdighed. Desuden er der faktisk online varehuse i Danmark som giver folk mulighed for at udfærdige en anmeldelse af deres køb, hvilket tillige burde udnyttes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejder med diverse forhandlere på nettet hvor vi promoverer butikkernes varer, og indhenter kommission ifald en bruger fra vores hjemmeside realiserer et køb.\nFakta vedrørende akai mpk mini og online virksomheder værnes om løbende, men der gives ikke garantier imod forandringer der potentielt er udarbejdet efter sidste opdatering af vores oplysninger.


Centralkommitté - Wikipedia's Centralkommitté as translated by GramTrans\nWikipedia's Centralkommitté as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Centralkommitté fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2014-11-03 08:08:48. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nCentralkommitté er siden lang tid det højeste besluttende og udøvende organ i kommunistiske partier rundt omkring i verden. Da centralkommittéen imidlertid tenderer at være en stor menighed, plejer i praksis et andet organ at være det som er højeste besluttende og udøvende organer. Sidstnævnte organer blev kaldt i Sovjetunionen for Centralkommittésekrerariatet. Der arbejdede i nært samarbejde med kommunistpartiets ledende organ, politbyråen , som i praksis var den tungere instans. I Sovjetunionen var de ledende politikere medlemmer af både politbyråen og centralkommittésekretariatet. Partiet blev styret af en generalsekretær , ofte populært kaldet partichef, som nominelt er centralkommittéens förste (de højeste) sekretærer og bestyrelsesformænd i politbyråen. Så får centralkommittéen denne rolle som representantskabet har i det svenske forenings- og partivæsen .\nCentralkommittéen i Kinas kommunistiske parti\nDenne artikel om arbejderbevægelsen , eller lignende artikler, er kun påbegyndt . Du kan hjælpe til ved at udvide den .\nOversættelsesdato: 2014-11-03 08:08:48


Advania Support: Mere support for pengene og tid til udviklingsopgaver\nHar du brug for support nu?\nKontakt vores support team ved at udfylde kontkatformularen i bunden af denne side.\nVi skærer ca. 60% af timeprisen på vores konsulenter, når I køber en on-site supportaftale hos os. Vi kommer til at kende jeres setup og bruge al vores viden på at frigøre jeres tid fra de daglige opgaver.\nfå teamviewer support\nVores supportere er yderst kvalificerede IT-konsulenter, med mange års erfaring for deres område.