VEDTÆGTER. HVAM GL. HVAM KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.A. - PDF\nDownload "VEDTÆGTER. HVAM GL. HVAM KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.A."\n1 VEDTÆGTER HVAM GL. HVAM KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.A.\n2 1. Navn og hjemsted 1.1 Selskabets navn er Hvam Gl. Hvam Kraftvarmeværk A.m.b.A. 1.2 Selskabets hjemsted er Hvam i Viborg kommune. 2. Formål og forsyningsområde 2.1 Selskabets formål er at etablere kraftvarmeanlæg og gennem disse anlæg at drive Fjernvarmeforsyning i Hvam og Gl. Hvam, samt at sælge elektriciteten fra produktionen for på den bedste og billigste måde at sikre fjernvarmeforsyningen. 2.2 Selskabets forsyningsområde fastsættes til enhver tid af selskabets bestyrelse under hensyntagen til såvel tekniske som økonomiske forhold. Ved fastsættelse af forsyningsområdet skal den til enhver tid gældende kommuneplan og varmeplan respekteres. 3. Andelshaverne 3.1 Som andelshaver kan optages en fysisk eller juridisk person, såfremt denne er: 1. Ejer af en særskilt matrikuleret ejendom. 2. Ejer af en ejerlejlighed, når denne har egen hovedmåler tilhørende selskabet. 3. Ejer af bygning på lejet grund. 4. En ejerlejlighed/andelsboligforening, der som fælles facilitet har den selvstændige direkte tilslutning til selskabets ledningsnet med hovedmåler tilhørende selskabet. 3.2 Enhver, der opfylder de i 3.1 anførte betingelser, og hvis ejendom ligger inden for Forsyningsområdet, er berettiget til at blive optaget som andelshaver, såfremt den pågældende ejendom kan forsynes med fjernvarme på en for selskabet økonomisk forsvarlig måde. Til gengæld skal vedkommende ved skriftlig overenskomst forpligte sig og senere ejere (ved tinglysning, jf. 6) at være tilsluttet varmeværket i 20 år. Andelshaverne skal respektere selskabets gældende vedtægter samt de øvrige udleverede vilkår for levering af fjernvarme, der måtte være gældende for selskabet, herunder f.eks. de af selskabets bestyrelse udarbejdede almindelige leveringsbestemmelser samt tarifblade. Eventuelt suppleret med tekniske leveringsbestemmelser. 3.3 Levering til ikke-andelshavere kan ske på leveringsvilkår, der svarer til de for andelshavere gældende.\n3 3.4 Når særlige forhold gør sig gældende, f.eks. med hensyn til bygningskarakter og varmebehov, kan bestyrelsen indgå særaftaler med hensyn til tilslutning og varmelevering. 4. Andelshavernes hæftelse og økonomiske ansvar 4.1 I forhold til tredjemand hæfter den enkelte andelshaver for selskabets forpligtelser alene med den pålignede tilslutningsafgift. Herudover hæfter andelshaveren ikke personligt. 4.2 Den personlige hæftelse kan alene gøres gældende af selskabet samt i tilfælde af dettes opløsning af dets bo. 4.3 Selskabets årlige omkostninger beregnes og fordeles efter en af bestyrelsen udarbejdet tarif under hensyntagen til Gas- og Varmeprisudvalgets retningslinier. 4.4 Ved handel med de til fjernvarmenettet tilsluttede ejendomme er det sælgerens pligt at oplyse om evt. restancer til selskabet til køber samt købers og sælgers repræsentanter. Ved ejerskifte skal restancer til selskabet afvikles. 5. Udtrædelsesvilkår 5.1 Efter at den periode, i hvilken en andelshaver har forpligtet sig til at være tilsluttet Fjernvarmeværket, er udløbet, kan udtrædelse af selskabet finde sted med 18 måneders skriftlig varsel til et regnskabsårs udløb. Udtrædelse er dog til enhver tid begrænset af lovgivningen og offentlige myndigheders beslutninger. 5.2 På udtrædelsestidspunktet forpligter andelshaveren sig til at betale: a. Afgifter i henhold til årsopgørelse b. Eventuelt skyldige afgifter. c. Et beløb til dækning af udgifter ved afbrydelse af stikledningen ved fordelingsledningen, nedtagning af måler og andet tilhørende selskabet. d. Selskabets omkostninger ved eventuel fjernelse af de af selskabet tilhørende ledninger på den udtrædendes ejendom i et omfang sådanne ledninger alene vedrører den udtrædendes varmeforsyning. e. Andel af anlæg og renoveringsudgifter, der er godkendt af generalforsamlingen tidligere end 2-årsdagen for udtrædelsestidspunktet og hvorpå selskabet foretager afskrivninger. Beløbet beregnes som den udtrædendes andel af selskabets samlede anlægsudgifter på udtrædelsestidspunktet med fradrag af de afskrivninger, der har været indregnet i priserne.\n4 Den udtrædendes andel af selskabets ovennævnte anlægsudgifter beregnes på grundlag af forholdet mellem andelshavernes og selskabets forbrugsuafhængige omkostninger i det sidste regnskabsår før udtrædelsen. 5.3 En udtrædende andelshaver har ikke krav på nogen andel af selskabets formue. 5.4 Ledninger, der tilfører naboejendomme varme, fjernes ikke, og den udtrædende er forpligtet til, efter forlangende fra selskabet at lade selskabet tinglyse sædvanlig deklaration om sådanne ledningers fortsatte beliggenhed, eftersyn og reparation. 6. Deklarationer 6.1 En andelshaver er forpligtet til på bestyrelsens forlangende at lade tinglyse: 1. Deklaration om fjernvarmeforsyning i overensstemmelse med selskabets vedtægter eller leveringsbestemmelser. 2. Deklaration om ledninger, der føres gennem andelshaverens ejendom til forsyning af andre ejendomme. Deklarationerne tinglyses servitutstiftende den tilsluttede ejendom efter de regler, som bestyrelsen til enhver tid måtte fastsætte. Tinglysningen bekostes af selskabet. Selskabets bestyrelse er påtaleberettiget. 7. Generalforsamling 7.1 Generalforsamlingen er selskabets øverste myndighed. 7.2 Ordinær generalforsamling afholdes hvert år inden udgangen af september måned. 7.3 Generalforsamlinger indvarsles med mindst 14 dages varsel og højst 4 ugers varsel ved skriftlig indbydelse og/eller ved annonce i mindst ét lokalt blad efter bestyrelsens skøn og med angivelse af dagsorden. 7.4 Dagsorden for den ordinære generalforsamling skal indeholde: 1. Valg af dirigent. 2. Beretning for det forløbne regnskabsår. 3. Det reviderede årsregnskab fremlægges til godkendelse. 4. Budget for indeværende driftsår fremlægges. 5. Forslag fra bestyrelsen herunder fremlæggelse af investeringsplan for kommende år. 6. Indkomne forslag fra andelshaverne. 7. Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter. Valg foregår ved skriftlige forslag og skriftlig afstemning. 8. Valg af revisionsfirma. 9. Eventuelt.\n5 7.5 På generalforsamlinger har hver andelshaver én stemme pr. stik, dog højst 3 stemmer. Beboerne i andelsboliger og andre boligforeninger har på generalforsamlingen én stemme for hver selvstændig måler. 7.6 Stemmeret kan udøves ved skriftlig fuldmagt, men ingen kan afgive mere end to stemmer yderligere ved fuldmagt. Eventuelle fuldmagter skal være afleveret til dirigenten inden dagsordenens pkt Det er en forudsætning for stemmeudøvelse, at andelshaveren på 8. dagen før generalforsamlingen ikke er i restance med noget beløb, der af selskabet er overgivet til inkasso. 7.8 Afgørelser træffes ved simpel stemmeflerhed uden hensyn til de mødtes antal. 7.9 Ved vedtægtsændringer kræves, at mindst halvdelen af selskabets andelshavere er repræsenteret på generalforsamlingen, og endvidere at beslutning vedtages med mindst 2/3 af de afgivne stemmer, som er repræsenteret på generalforsamlingen ved stemmeafgivelsen. Er mindre end halvdelen af andelshaverne repræsenteret på generalforsamlingen, men forslaget er vedtaget af 2/3 af de repræsenterede andelshavere, indkalder bestyrelsen inden 14 dage til en ny generalforsamling. Denne generalforsamling skal afholdes senest 4 uger efter datoen for første generalforsamling, og forslag kan da vedtages alene med simpel stemmeflerhed uden hensyn til det repræsenterede antal andelshavere Vedtægtsændringer skal, så længe kommunen har stillet garanti for selskabets gæld, godkendes af kommunalbestyrelsen Selskabets bestyrelse er bemyndiget til at foretage sådanne ændringer i selskabets vedtægter, som er nødvendige på grund af offentlige myndigheders krav, uden at reglerne for vedtægtsændringer skal følges. Bestyrelsen skal på førstkommende generalforsamling redegøre for sådanne ændringer Forslag der ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, skal være bestyrelsen i hænde senest 8 dage før generalforsamlingen. Bestyrelsen er forpligtet til at undersøge, om fremkomne forslag er i overensstemmelse med gældende lovgivning Det reviderede årsregnskab udsendes sammen med indkaldelsen til generalforsamlingen. Eventuelle forslag skal være fremlagt på selskabets kontor senest 8 dage før generalforsamlingen Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes, når bestyrelsen finder det fornødent, eller når mindst 1/3 af andelshaverne skriftligt fremsætter ønske herom ledsaget af de forslag, der ønskes behandlet. Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes inden 4 uger efter modtagelsen af skriftligt ønske herom. 8. Bestyrelse 8.1 Selskabets bestyrelse består af 5 medlemmer.\n6 8.2 Bestyrelsesmedlemmerne vælges for 2 år ad gangen, men kan genvælges. I ulige år afgår 3 bestyrelsesmedlemmer. I lige år afgår 2 bestyrelsesmedlemmer. 8.3 På hver generalforsamling vælges 2 suppleanter for 1 år ad gangen. Genvalg kan finde sted. Ved et bestyrelsesmedlems udtræden af bestyrelsen i valgperioden, herunder såfremt et bestyrelsesmedlem mister sin valgbarhed, indtræder suppleanten i bestyrelsen i stedet for det afgående medlem, med dennes valgrettigheder. Suppleanterne indtræder i den rækkefølge, i hvilken de er valgt. 8.4 De 2 med flest stemmer efter de valgte er automatisk 1. og 2. suppleant. 8.5 Valgbar, som generalforsamlingsvalgt bestyrelsesmedlem og suppleant, er enhver andelshaver, som har stemmeret, og enhver person, som er tilknyttet selskaber, institutioner eller lignende, som er andelshavere og har stemmeret samt skriftligt eller mundtligt har tilkendegivet villighed hertil. Bestyrelsen afgør endeligt eventuelle tvivlsspørgsmål om valgbarhed. 9. Selskabets ledelse 9.1 Bestyrelsen har den overordnede ledelse af selskabet og alle dets anliggender. Bestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden. Bestyrelsen konstituerer sig med formand, næstformand og kasserer. 9.2 Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst 3 af dens medlemmer er mødt til indvarslet møde. Bestyrelsens beslutninger træffes ved flertalsafstemninger. Står stemmerne lige, er formandens stemme afgørende. 9.3 Referat fra bestyrelsesmøder indføres i selskabets protokol, der føres som en beslutningsprotokol. 9.4 Bestyrelsen antager og afskediger daglig leder og andet overordnet personale og træffer aftaler om ansættelsesforhold, vederlag m.v. 9.5 Bestyrelsen har bemyndigelse til, i selskabets navn, at optage lån, købe, sælge og pantsætte fast ejendom samt foretage enhver anden forretning og disposition vedrørende selskabet. Kommunalbestyrelsens godkendelse kræves så længe, der bliver ydet kommunegaranti for finansieringen. 9.6 Kommunen har ret til en observatørpost i bestyrelsen, så længe der bliver ydet kommunegaranti for finansieringen. 9.7 Selskabet tegnes af 3 bestyrelsesmedlemmer.\n7 9.8 Bestyrelsen kan nedsætte et forretningsudvalg blandt bestyrelsen, som fungerer i henhold til en forretningsorden. Bestyrelsen kan hermed delegere nogle af sine beføjelser til forretningsudvalget. 9.8 Bestyrelsen kan meddele prokura, enkel eller kollektiv. 10. Regnskab, revision og prisfastsættelse 10.1 Selskabets regnskabsår er fra 01. juli til 30. juni. Årsregnskabet opgøres under hensyntagen til lovgivningens bestemmelser og god regnskabsskik. Første regnskabsår afsluttes 30. juni Regnskabet revideres af én af generalforsamlingen valgt revisor, som opfylder de af ministeriet stillede krav for autorisation af sådan virksomhed Indenfor den periode, hvor selskabet har optaget lån med garanti fra Viborg kommune, skal budgetforslag og revideret regnskab med revisionsberetning forelægges Viborg kommune til godkendelse inden endelig godkendelse ved selskabets generalforsamling. Så længe Viborg kommune har påtaget sig kommunegaranti for selskabets lån, har Viborg kommune ret til at lade et af kommunen udpeget revisionsfirma gennemgå selskabets regnskabsmateriale i samme omfang som den generalforsamlingsvalgte revisor. Den generalforsamlingsvalgte revisor skal samarbejde med den af Viborg kommune udpegede revisor. Denne vedtægtsbestemmelse kan ikke ændres uden samtykke fra Viborg kommune Bestyrelsen fastsætter den pris, som forbrugere skal betale for den leverede varme. Prisen vil indgå i budgettet, som fremlægges på generalforsamlingen, efter at kommunen i henhold til vedtægternes 10 stk. 3 har haft budgettet forelagt til godkendelse. Ud over MWh-prisen kan der indgå en fast afgift i forbrugernes afregning med selskabet. På den faste afgift kan der foretages almindelig pristalsregulering. Den faste afgift kan i øvrigt ændres efter indstilling fra bestyrelsen. En sådan ændring skal, før den forelægges generalforsamlingen til godkendelse, være godkendt af Viborg kommune. Ændringer af den faste afgift vil da først blive virksom i det næstfølgende regnskabsår. Viborg kommunes godkendelse af selskabets tariffer vil være gældende, så længe selskabet har optaget lån med garanti fra kommunen. 11. Selskabets opløsning 11.1 Beslutning om selskabets opløsning kan kun vedtages af generalforsamlingen efter\n8 reglerne om vedtægtsændringer, jf. herved 7, stk. 9 og 10, og i øvrigt i henhold til den til enhver tid gældende lovgivning Besluttes selskabets opløsning skal der på generalforsamlingen hvor beslutningen tages, vælges én eller flere likvidatorer til at forestå opløsningen Eventuelt overskud ved opløsningen skal fordeles mellem andelshaverne i forhold til andelshavernes andele af selskabets forbrugsuafhængige omkostninger i det sidste regnskabsår. Således vedtaget på generalforsamlingen den Bestyrelsen: Suppleanter: Dirigent:


Manchester United Trøje - Correr Descalzos\nTiberino88 - 08 Dic 2021, 04:01\nLevyweijer - 06 Dic 2021, 02:38\nIntercambia opiniones sobre tus problemas al correr\nManchester United Trøje#44386\nPor nievesmaria88 - 11 Sep 2021, 15:52\n- 11 Sep 2021, 15:52 #44386\nfodboldtrøjer til børn|billige fodboldtrøjer|køb fodboldtrøjer på tilbud\nturnering havde tippet som potentielle\nWales en herlig mulighed for at konsolidere deres\nFodboldtrøjer Tilbud, Manchester United Trøje, Fodbold Trøje\nselvom tyrkiet kom stærkt udsalg fodboldtrøjer ligesom hans lave finish\nEfter et væld af missede chancer i en åndeløs første halvleg spillede Gareth Bale en strålende loftet aflevering gennem hjertet af det tyrkiske forsvar for Aaron Ramsey, der bragte bolden ned og sluttede elegant.\nSelvom Tyrkiet kom stærkt tilbage, spildte Wales en herlig mulighed for at konsolidere deres føring, da anfører Bale ballonerede et straffespark over baren.\nDer var nogle nervøse øjeblikke for det walisiske forsvar, da de modstod tyrkiske angreb - hvor Danny Ward lavede en vital sen redning for at nægte Merih Demiral.\nMen Connor Roberts slog fra et hjørne dybt i skadetid for at forsegle en sejr, der tager Wales til fire point med en kamp tilbage i gruppespillet.\nfodboldtrøjer tilbud Den sidste kamp er i Rom søndag mod gruppe A -favoritter Italien, der senere onsdag møder Schweiz.\nEfter at have spillet uafgjort 1-1 med Schweiz i deres åbningskamp sidste lørdag, holder Wales et godt øje med begivenhederne på Stadio Olimpico, da den kamp kan have stor betydning for deres håb om at nå de ottendedelsfinaler.\nMen uanset begivenhederne i Rom markerede denne imponerende præstation og resultat mod Tyrkiet - som mange før denne turnering havde tippet som potentielle mørke heste - en bemærkelsesværdig transformation fra Robert Pages side.\nmanchester united trøje Wales var passive, ofte usammenhængende i deres første 1-1 uafgjort med Schweiz lørdag, men på trods af at der ikke blev foretaget ændringer for denne kamp, var de uigenkendelige.\nfodbold trøje Bale og Ramsey, anonyme mod schweizerne, var stærkt involverede fra starten og kombineret til fremragende effekt.\nSkipper Bale fandt Ramsey med en fin gennembrud i det sjette minut, og efter at have vendt sig ind i Caglar Soyuncu blev Juventus midtbanespilleres skud på nærposten reddet af Ugurcan Cakir.\nDa Bale byttede vinger med Daniel James, en absolut trussel for det tyrkiske forsvar, var der et formål og tempo i Wales 'spil, som havde manglet i deres åbningskamp.\nDe skabte konstant chancer, hvor James krydsede Kieffer Moore - der headede over - før endnu en Bale -bolden igennem satte Ramsey, som skyndte og flammede sit skud over overliggeren.\nHvis der var en krybende fornemmelse af, at disse spildte muligheder ville komme tilbage for at bide Wales, blev denne frygt lettet, da deres stjernekombination leverede på tredje tidspunkt for at spørge.\nBale tog besiddelse nær halvvejs, så Ramsey 's løbe ind bag Tyrkiets forsvar og fandt sin holdkammerat med en fagligt målt chip. Ramseys kontrol var af samme kvalitet, ligesom hans lave finish.\nRegistrado: 06 Sep 2021, 14:13\nVolver a “Lesiones y molestias”\n"แมนยูฯ" ดวล "แอสตัน วิลลา" ผลจับสลากศึก เอฟเอ คัพ รอบ 3\nผลจับสลากเอฟเอ คัพ รอบที่ 3 ของฤดูกาล mgwin slot[…]\n- By Tiberino88\nHola que tal! Siempre dependerá de la neces[…]\nโปรแกรมบอลวันนี้ "ยูฟ่า แชมเปียนส์ลีก" ประจำวันอังคารที่ 7 ธ\nโปรแกรมบอลวันนี้ "ยูฟ่าแชมเปียนส์ลีก" 20[…]\nลิเวอร์พูล บุกดับ เอซี มิลาน คาบ้าน กดสถิติโหด เฮ 6 นัดรวด ย\nลิเวอร์พูลเอาชนะเอซีมิลาน 2-1 mgwin slot ในรอบ[…]


Klinisk sygeplejespecialist til Akutklinikken på Gentofte Hospital (Opslag hos Region Hovedstaden)\nKlinisk sygeplejespecialist til Akutklinikken på Gentofte Hospital\nAkutklinikken på Gentofte Hospital søger en klinisk sygepleje- specialist fra 01.10.2020.\nBliver du høj af udviklingsopgaver og bredt samarbejde? Og kan du se det spændende i at blive en del af en af landets største akutmodtagelser? Så er det dig, vi har brug for i Akutklinikken på Gentofte Hospital.\nAkutklinikken på Gentofte Hospital er en del af den samlede Akut- modtagelse på Herlev og Gentofte Hospital. Akutklinikken er opdelt i to afsnit 201 og 211. 211 modtager akutte medicinske patienter meldt via 1813 eller CVI. 201 modtager alle medicinske alarmopkald, alle akutte kardiologiske patienter, samt ortopædkirurgiske småskader. De to afsnit har hvert sit fast personale og hver sin afdelingssygeplejerske. En del af patientgrundlaget er fælles, hvorfor der er et tæt samarbejde på tværs af de to afsnit.\nI Akutklinikken arbejder vi hele tiden for at udvikle og forbedre vores patientforløb. Vores arbejde er kendetegnet ved, at vi tager fat i aktuelle udfordringer, og bruger dem som afsæt til forbedringer. Det vigtigste mål for vores arbejde er, at vores patienter er trygge og tilfredse, og at de oplever meningsfulde og sammenhængende patientforløb, hvor de føler sig set, hørt og medinddraget. Det bliver din opgave at medvirke til at personalets kompetencer fortsat udvikles, så vi udøver evidensbaseret sygepleje af høj kvalitet.\nVi er en stor afdeling med mange forskellige typer patientforløb. Vores arbejdsdage er præget af stor omskiftelighed og samarbejdet med mange forskellige samarbejdspartnere. I dit arbejde vil du have tæt kontakt og sparring med andre kliniske sygeplejespecialister, den øvrige stab samt naturligvis sygeplejerskerne og afdelingssygeplejerskerne i afdelingen.\nVi ønsker at øge den sygeplejefaglige kvalitet i forhold til vores komplekse patientforløb, så evidens og faglig udvikling er basis for vores sygepleje.\nSom vores kliniske sygeplejespecialist vil dit arbejdsområde være:\nMedvirke til at vi har et højt fagligt niveau i vores sygepleje til de akutte patientforløb.\nDeltage i planlægning og afvikling af introduktion, oplæring og kompetenceudvikling for vores sygeplejersker og social og sundhedsassistenter med udgangspunkt i afdelingens onboarding strategi og hospitalets strategi for Godt behandlet.\nSupervisere personalet, herunder udføre bed side-sparring og styrke sygeplejerskernes evne til at reflektere over egen praksis.\nTilrettelægge undervisning i samarbejde med både læger og øvrige kliniske specialister.\nMedvirke til at udvikle og sikre gode patientforløb, bl.a. på baggrund af utilsigtede hændelser.\nMedvirke til at fastholde og udvikle det mono- og tværfaglige samarbejde i afsnittene.\nDeltage i udviklingsarbejde og implementering af sygeplejefaglige områder i forhold til hospitalets indsatser\nSygeplejerske med minimum 5 års klinisk erfaring – meget gerne erfaring indenfor specialet.\nVidereuddannelse på master -/ kandidatniveau, eller stor interesse for at komme i gang med en masteruddannelse i klinisk sygepleje.\nDu brænder for at bidrage til udviklingen af dine kollegers faglighed.\nDu er dygtig til at formidle viden til dine kolleger, og du formår at inspirere andre til kritisk refleksion over egen praksis.\nDu har erfaring med at undervise.\nDu er nysgerrig og opsøgende, og du vælger en analytisk tilgang til en given udfordring.\nDu er god til at planlægge og til at ”holde en fast kurs” i en implementeringsproces.\nDu er udadvendt, har gode samarbejdsevner og et godt humør.\nRige muligheder for at udfolde dig fagligt og personligt i en afdeling, som tilbyder gode rammer for din udvikling.\nEt tæt og godt samarbejde med afdelingsledelse, afdelingssygeplejersker og medarbejderne i afdelingen.\nEt netværk af kliniske sygeplejespecialister både fra egen afdeling, men også fra de andre specialer i huset.\nStillingen er en stabsfunktion til den ledende oversygeplejerske og er på 32-37 timer ugentligt. Stillingen ønskes besat pr. 01.08.20.\nYderligere oplysninger om stillingens indhold ved henvendelse til ledende oversygeplejerske Susanne Juul på tlf. 38 98 27 92 eller på mail susanne.juul@regionh.dk.\nAnsøgningsfrist fredag d. 21. august kl. 08:00\nAnsættelsessamtaler afholdes mandag d. 24. august.\nOprettet d. 31.07.2020, sidst opdateret d. 31.07.2020 2020-07-31 19:16:54.977


Kørte på trods udvisning – Ekstra Bladet\n24. sep. 2015 kl. 17:42\nKørte på trods udvisning\nBare bedst: Grindsted-drengene var bedst - ikke en gang udvisninger slog dem ud\nMathias Landen har scoret til 3-1 og der bliver jublet. (Foto: Leif Sønderskov)\nDenne tredje runde drengekamp mellem Blåbjerg Skole og Grindsted Vestre Skole, kunne godt blive et lige opgør. Det var også sådan begge trænere forsigtigt udtalte før kampen.\nChris Elmholdt fra Grindsted var fra den tidligere kamp mod hans bysbørn fra Østre Skole blevet citeret for at have sagt, at hans skole var favoritter, fordi de havde den bedste træner.\nTil dagens kamp var der større respekt for modstanderne, så en lignende udtalelse kunne ikke komme på tale.\nMen noget helt andet kom på tale. Chris Elmholdt har en flok drenge, der mand for mand sagtens selv kan styre en fodboldkamp. For godt nok er Chris en god træner, men han kan jo sagtens være tilfreds når materialet er helt okay.\nStor opbakning til hjemmeholdet lige fra kampstart\nKampen var kun to minutter gammel, da den første store chance kom. Det var til gæsterne fra Grindsted. Men bare to minutter senere kunne man høre opbakningen helt ud over bygrænsen, da Blåbjergs Nicolai Bloch headede bolden i mål efter hjørnespark.\nHeppekoret var klar. (Foto: Leif Sønderskov)\nGrindsted Vestre havde den friske vestenvind og bygevejr imod sig, men det tog de sig ikke af. Drengene kombinerede sig flot igennem på hele banen. I det niende minut kom så udligningen ved Cato Mortensen. Samme spiller sørgede for at Grindsted kunne gå til pause med 2-1, da han i det 25. minut scorede til en fortjent pauseføring.\nSå var det tid til pausesnak. Kampen var langt fra afgjort, men der blev alligevel sagt mange kloge ord. Men ville det være muligt for Blåbjerg-drengene at komme tilbage i kampen?\nGrindsteds Rasmus Horsted i et gennembrud. (Foto: Leif Sønderskov)\nFlot redning af Nicolai Bossen i Blåbjerg-målet. (Foto: Leif Sønderskov)\nAnden halvleg var lige så velspillet som første, dog tegnede der sig et billede, som viste at Grindsted Vestre var et langt mere sammenspillet hold. Det ville de nok kunne drage fordel af, men i det 35. minut blev de reduceret til 10 mand, da Jach Borck så gult.\nGrindsted forsatte, trods kun 10 mand, det gode spil. Fra distancen sendte Mathias Landen et skud afsted, som blev rettet af i forsvaret og snød Nicolai Bossen i Blåbjerg-målet. Med 20 minutter igen så det vanskeligt ud for Blåbjerg-drengene. 3-1 og drengene fra Grindsted kunne køre sejren sikkert i hus.\n— Det var en fuldt fortjent sejr til Grindsted. Jeg synes de var langt bedre end os, men jeg havde håbet på noget andet, sagde en skuffet, men fattet, Blåbjerg-anfører efter kampen.


3 finske forfattere | Københavns Biblioteker\n3 finske forfattere\nD. 6. december fejrer Finland 100 året for løsrivelse fra Rusland. I den anledning præsenterer vi 3 finske forfattere\nSelvstændigheden betød ikke fred. Landet røg ud i en blodig borgerkrig, og i 1939 blev Finland overfaldet af Sovjetunionen i det, som blev kaldt vinterkrigen. Her deltog også mange frivillige danskere på finnernes side. I 1941 var kampen tabt, og landet blev lagt ind under Sovjetunionen. Efter krigen fortsatte Finland som uafhængig stat, men på grund af sin geografiske placering gik man på listefødder i forhold til naboen i øst. Sådan en strategi er siden blevet kaldt en 'finlandisering'. Finlands blodige historie spejles i den finske skønlitteratur.\nNordisk Råds prisvinder fra 2010, Sofi Oksanen, som har estiske rødder, kredser i sine romaner om Baltikums, Finlands og Ruslands kaotiske historie med moderne emner som trafficking, anoreksi og homoseksualitet.\nSom forsanger i et punkband er Katja Kettu ikke ukendt med provokation, og hun stryger ikke den finske offentlighed med hårene. Med rå, sanselig kraft dykker hun ned i sit lands skamfulde fortid og hiver brutalt plasteret af såret.\nDen finske borgerkrig splittede den finske befolkning i mange år, og Kjell Westö, som fik Nordisk Råds Litteraturpris i 2014, fortæller om, hvordan minderne bliver dulmet med våde drikkegilder og udskejelser.\nLån finske krimier, digte og romaner på dansk\nFinland i litteraturen - på Litteratursiden\nFinske forfattere - på Forfatterweb


Zoo de Champrepus (Frankrig) - anmeldelser - TripAdvisor\nFerie i Champrepus\nHoteller i Champrepus\nPakkerejser til Champrepus\nFlyrejser til Champrepus\nRestauranter i Champrepus\nAktiviteter i Champrepus\nBilleder af Champrepus\nKort over Champrepus\nAlle hoteller i Champrepus\nHoteller i nærheden af Zoo de Champrepus\nAlle restauranter i Champrepus\nRestauranter i nærheden af Zoo de Champrepus\nAlle aktiviteter i Champrepus\nAktiviteter i nærheden af Zoo de Champrepus\nZoo de Champrepus anmeldelser\nNr. 1 af 1 aktiviteter i Champrepus\n493 rue Saint Gaud, 50800 Champrepus, Frankrig\nOk det var en varm solskinsdag som hjælper! Meget stille i dag. Denne zoologiske have er rent, godt organiseret og de dyr er i fremragende stand. Masser af steder at sidde og se på dyrene. Oplysningerne er på fransk og engelsk. Fodringstider klart, men foretrækker...dem længere fra hinanden. Tilbragte næsten 5 timer her, som man får valuta for pengene. Kan varmt anbefales for alle.Mere\nGod størrelse og velorganiseret\nVi besøgte også fordi det virkede overskyet til stranden. Det var ikke en skole ferie i Frankrig og så var meget stille. Der var en hel del af dyr, som besat et par timer med at gå rundt i. De har en masse lege parker...og hoppepuder for børn som havde en bonus.Mere\nEn lille zoologisk have men en, der giver de dyr masser af plads og et smukt miljø. Der er ikke mange dyr men også de har åbenbart er meget godt passet. Ikke mange bure i denne zoo! Vi fik lov til at parkere bilen i...den handicappede bay som vi havde vores 91 år gamle mor i bilen der skal hendes egen kørestol. Vi har ingen handicappede badge men vi fik at vide, at det var ikke noget problem. Den zoologiske have er flere kørestole som kan bruges gratis. Tilsyneladende er zoologisk have har vi overvejer at købe en elektrisk kørestol som det kan lejes for et mindre gebyr. Adgang for kørestole er ikke altid nemt, og skubbe den stol gennem den tynde grus er trættende. Men personalet er meget venlige og vil uden tvivl være villige til at hjælpe, hvis det er nødvendigt. Entré er meget rimelige i betragtning af at arbejde på at opbygge og opretholde det tager penge og høj kvalitet af denne zoologiske have. Der er et imponerende udvalg af planter og træer, og at gå fra det ene indhegning til en anden er som en tidsrejse gennem en park. En ofte vidundere hvad nogle planter og blomster. Måske er det muligt at sætte et lille skilt ned med navne? Ikke for mange dyr at blive set fordi, de har sådan en stor plads til at bo i. Tag dig tid, og du får øje på dem. Vi tog et par af kikkert ville måske ikke være en dårlig idé. Personalet i restauranten er også venlige og hjælpsomme. Pandekagerne vi spiste var fremragende, men vi virkelig ikke lide den plastiktallerken og i bestik. Det sidste er lidt af en skuffelse.Mere\nBedste Zoo i Frankrig\nEfter at have besøgt mange zoologiske haver, det står klart ud som de bedste i Frankrig. Bredt udvalg af dyr i smukt anlagte kabinetter. Desuden talrige områder, hvor du kan komme tæt på dyrene, og ikke kun med venligere geder!!! Helt klart godt vedligeholdt med...masser af kreative og mest interessante barn har fokuseret god adspredelse til at holde dem motiveret. Plus et fantastisk legeplads og hoppepuder ...Mere\nVil helt sikkert anbefale .... se andre anmeldelse af denne zoo (synes at være en dobbelt indgang til denne zoo på her)\nVi tog derhen for en en dag, da det er meget tæt på vores campingplads. Var virkelig imponeret over den syntes, det havde lagt i temaer de områder helt ned til de planter, dyr ville finde i deres naturlige habitat. De har en vare, og...du kan også få tæt på det store børnezoo lemurer og fuglene. Vi valgte en picnic men det virkede rimeligt prissat til en seværdighed. Vi fik rabat på billetter fra vores campingplads, men jeg synes at priserne er ca. 16 euro for en voksen og 13 for et barn. Vil anbefale at tage på, og vi vil sandsynligvis gå tilbage, hvis vi kom tilbage til denne del af Frankrig.Mere\nSjovt ud for hele familien eftermiddag\nEn lille zoo, pænt indrettet, og dejligt at gå omkring med store cafe. God til at underholde børnene i stedet for at tage til stranden.\nFantastisk zoo og dag ud af det!\nJeg er så glad for, at ejeren af Gite vi boede i anbefalet dette zoo - sikke en uventet vidunderligt sted!!! Det er der er tegnet anlagt (virkelig næsten som en botanisk have) og alle de dyr der er store, smukke, og velholdte kabinetter. De...har regelmæssig fodring viser, hvor du kommer til at se dem og giver de dyr mad op tæt på, og den zoologiske have keeper giver et dejligt når man snakker om de dyr (på fransk). Den ene side har et kæledyrs-zoo område, som var virkelig dejlig med en ged-sektionen, får, marsvin, osv. ). Mine børn elskede den del. I nærheden af restauranter der er alle mulige hoppende slotte og legepladser - sikke et hit! Vi kunne ikke få mine børn fra dem! Der er også en lemur del, hvor flere arter er ved at løbe fri hvor du gang på naturskier som var fantastisk. Men der skal naturligvis være et tegn før du går ind til at snige sig rundt om indhegning til at forlade prams på døren for et sæt lemurer var der kom ind og rent faktisk stjal legetøj ud af dem klapvogn. Sjovt for os, men ikke så meget for de små lille barn der havde mistet sit legetøj! Vi tog på en slags grå dag, så det var ikke overfyldt, og vi alle elskede det simpelthen. Gavebutik er også fantastisk med nogle helt unikke træskulpturer af dyr - vi købte 2. Meget rimelige priser, samt. Stor tommelfinger op fra os!Mere\nGodt layout, rent og dyr så glad!\nDenne zoologiske have er et besøg værd. Det er overskueligt og med god at dirigere for at foretage en problemfri dag ude. Det var virkelig vigtigt for mig var det så vedligeholdes og glade dyr! Restaurant køen var lang så fik vi en baguette sandwich...bar og sad på mens ungerne legede i den store legeområder udenfor. Kan varmt anbefale en familie dag herude.Mere\nFantastisk zoo, kan anbefale et besøg værd\nDet er sandsynligvis en af de bedste zoologiske haver vi nogensinde har været på, med et bredt udvalg af dyr, nogle af dem havde vi aldrig set før. De har alle så vedligeholdes i områder, der passede til deres behov. Gederne var et stort hit...hos mine børn, og mange af de kabinetter har glas i stedet for bure betyder, at du kan få lidt tættere end normalt. Girafferne var et andet hit, som var de fugle. The park er meget rent og ryddeligt, med respekt for hvert enkelt område i beplantningen og strukturer. Ville besøge igen.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Zoo de Champrepus.


HASSE BILDT LINDEGREN SOLFORMØRKELSE KLIM - PDF\nHASSE BILDT LINDEGREN SOLFORMØRKELSE KLIM\nDownload "HASSE BILDT LINDEGREN SOLFORMØRKELSE KLIM"\n5 HASSE BILDT LINDEGREN SOLFORMØRKELSE KLIM\n6 Forfatteren & Forlaget Klim, 2009 Omslagstegning: Nature drawing - female Mirwa - shutterstock.com Omslagslayout: Christian Hvid Sats: Bembo, & Van Dijck, Klim Tryk: Narayana Press, Indbinding: Damms Bogbinderi, Randers ISBN: udgave, 1. oplag, Århus 2009 Forlaget Klim Ny Tjørnegade Århus N Tlf.: Fax: Information om nye titler fra Klim: tilmeld dig forlagets nyhedsbrev på Kopiering fra denne bog må kun finde sted på institutioner, der har indgået aftale med Copy-Dan, og kun inden for de i aftalen nævnte rammer.\n8 HELE DEN PUKKELRYGGEDE En februardag i 1969 blev jeg kaldt hjem til en begravelse. Det var min kusine Fritze, der ringede over Lyngby Radio. Jeg var dæksdreng på Mona, en lille coaster med seksmands besætning. Jeg havde sejlet en tid, først på Sepia, der skulle i langtidsdok, og nu de sidste måneder på coasteren Mona. Jeg havde frivagt og blev kaldt op på broen. Først talte min kusine med mig i en slags kodesprog, hvor jeg måtte lade, som om jeg var blevet ramt af en tragedie, så talte hun med kaptajnen og fortalte, at vores elskede mormor var død og skulle begraves. Det var sandt nok, at hun var død, men det var så mange år siden, at det i sig selv kunne være løgn. Jeg havde aldrig kendt hende. Min kusine Fritzes sørgespil i telefonen må have virket overbevisende, for kaptajnen valgte at gøre det helt usædvanlige at lade Mona, som da var på vej ned mod Den engelske Kanal med træ fra Nordsverige til Portsmouth i England (og kun derfor kunne det lade sig gøre), lægge til i Hoek van Holland uden for Rotterdam for at sætte mig i land og sejle videre, en mand i undertal de næste fem dage, indtil jeg kunne blive samlet op igen i Holtenau ved Kiel den følgende tirsdag. Jeg ville få fratrukket i hyren for de fem dage og fik kun lige udbetalt af mit indestående på afregningsbogen, så jeg kunne klare turen frem og tilbage. Resten beholdt kaptajnen som pant, så jeg ikke skulle benytte lejligheden til at springe, som han sagde. Det var sikkert ikke lovligt, men det var det heller ikke at sejle med en mand i undertal. Jeg havde ikke noget at komme efter. I virkeligheden skulle jeg hjem og deltage i Fritzes datters barnedåb. Jeg skulle være gudfar, og Fritze havde arrangeret med et speditionsfirma i Rotterdam, at jeg kunne få kørelejlighed med en lastbil 7\n9 til Hamburg. I Hamburg steg jeg på et tog, skiftede i Fredericia til den sidste bid vej nordpå til Randers. Hun betalte. Jeg skulle bare selv lægge ud. Nu stod jeg som en noget forkommen verdensmand på min hjembys forkølede banegård og ventede på at blive hentet. Til min overraskelse var det min fætter Jens, som dukkede op, ikke Fritze som aftalt. Jens var i sit mekanikerkluns endnu, en kedeldragt, der sikkert havde været blå, da han tog den på mandag morgen, men nu var det fredag sidst på eftermiddagen. Han tørrede alligevel labben af mod det olieplettede tøj, før han stak den frem mod mig og hilste. Jeg skulle vist hente dig, sagde han som en anden taxachauffør og så sig lidt forlegent rundt i banegårdshallen, som om han ikke ville ses sammen med en langhåret eller ikke var helt sikker på, at jeg var den rette mand, der var stået af toget. I mine øjne var min fætter også meget anderledes, havde opholdt sig i de etableredes verden længe allerede. Han og skolekæresten Hanne, som hun var dengang, ventede barn allerede som attenårige og blev gift af samme grund. Nummer to kom hurtigt efter. De var også kun et par og tyve, da de fik eget hus, selvbygger. Og bil, brugt Morris Minor, havde min fætter selvfølgelig fra den dag, han fyldte atten. Da var han fjerde års mekanikerlærling. Nu var han en veteran på syvogtyve, en høj, allerede let kvabset fyr med tyndt, krøllet hår, der lignede twist og så ud til at tjene nogenlunde samme formål. Så langt jeg kunne huske tilbage, havde min fætter haft gang i et eller andet mekanisk, ure, cykler, knallerter, som han skilte ad og samlede igen, senere blev det motorcykler og biler. Linjerne i hans hænder var indgraveret med olie. Selv i jakkesæt og slips hang der en aura af olie og smørelse ved ham ligesom den beskidte dreng i Radiserne, der altid går rundt med en sky af skidt omkring sig. Han kløede sig i håret, drejede rundt om sig selv, så ud i den snart tomme banegårdshal. Jeg ved sgu ikke lige, hvor Fritze er blevet af. Men du kender hende jo. Hun var ude ved mor og far for at låne ekstra spisestuestole til på søndag. Hun ville fragte stolene hjem i Bedforden, mens mutter så efter den lille. Og så ville hun komme tilbage og køre herud efter dig. Men ja, du kender hende jo, min kære storesøster. Niogtyve år og stadigvæk ikke lært klokken. Så ringede mutter efter mig. 8\n10 Jeg syntes, jeg var nødt til at sige: Den ene chauffør kan vel være lige så god som den anden. Det er en luksus bare at blive hentet. Fandeme skulle du da hentes. Er det fem måneder siden, du har været hjemme sidst? Jens rakte ud efter rebet, som jeg havde slået om køjesækkens snøvs som bærerem. Jeg lod ham af høflighed tage den. Køjesækken vejede jo ingenting. Jeg havde ikke ret meget bagage med hjem. Lidt skiftetøj, ekstra sko, dåbsgaven, en flaske toldfri sprut og en stang toldfri smøger til at dele ud af og så en bog til rejsen (som jeg ikke havde fået læst en stavelse i. Der havde været alt for meget at kigge på). Festtøjet til på søndag skulle jeg ud og hente i min fars lejlighed, hvor jeg havde mit enlige jakkesæt og slips og den hvide skjorte opmagasineret. Jens standsede ved en mønttelefon nær udgangen. Han stak hænderne i dybe lommer, gik ned i knæ, lige ved at kravle efter sig selv ned i lommerne. Fandt ingenting og spurgte, om jeg havde en 25-øre. Jeg havde købt en øl i toget og havde byttepenge i jakkelommen. Jeg gav Jens en mønt og slog et slag over mod kiosken, mens han ringede, kiggede på udvalget af blade. En tidsskriftsforside med et billede fra Vietnam slog op i synet på mig. Fotografier fra Vietnam-krigen var man efterhånden så vant til, men det her var i grelle farver, jeg var vant til sort-hvid billeder i de ugegamle aviser, vi fik sendt ud, og som på en måde gjorde krigen lidt stumfilmsagtig og fjern. Det her var lige på og hårdt. Som at se blod. Fotografen, der havde taget det knivskarpe billede, havde fotograferet ud ad døren fra en angribende helikopter. Helikopteren beskød et eller andet usynligt mål nede i en tyk grønkålsjungle med noget, der lignede flammekastere, så alt blev flænset op i et orangerødt sår. Det var et fantastisk billede lige indtil man kom til at tænke på, at der rendte små menneskemyrer rundt dernede, som blev stegt levende i det øjeblik. Da Jens kom over til mig, syntes jeg, at jeg burde sige noget om det. Og hvad skulle vi to stille op mod det? var hans kommentar. Gøre et eller andet, sagde jeg hjælpeløst. Hvad mener du os to i kamp mod USA? Nægte at være soldat, vrissede jeg. Jamen, det kan vi da godt sige. Jeg har aftjent min værnepligt. Og 9\n11 jeg skal sgu ikke ind igen. Han grinede ad mig. Nå, godt ord igen. Jeg skulle hilse fra mor. Fritze har været og hente ungen og er kørt hjem igen, da mor fortalte, at jeg allerede var her for at samle dig op. Så jeg må hellere køre dig ud til hende medmindre du meget gerne vil hjem og besøge din gamle moster først. Han grinede smørret, som om han havde sagt en vittighed. Hans mor, min gamle moster, var nioghalvtreds år. Min mor var ti år yngre, samme aldersforskel som mellem min kusine Fritze og mig. Ni år og tre hundrede og seksogfyrre dage, som hun nøjeregnende plejede at sige. Hun var uddannet bogholder og arbejdede på kontoret i min moster og onkels vognmandsforretning. Det var vandkoldt udenfor, tusmørke. Det var den sidste fredag i februar, og der lå stadig sne. Jens skråede over parkeringspladsen mod en grå Citroën 2CV.Jeg spurgte, om han var gået over til fjenden. En 2CV var ikke et bilmærke, jeg forbandt med ham. Han arbejdede på et Morris/Austinværksted og sværgede til engelske og amerikanske biler ligesom sin far, min onkel Sivert. Det er sgu da Fritzes nye ja, bil vil jeg ikke engang kalde den, sagde han. Det er jo ikke meget mere end en støvsugermotor, der ligger i den. Og den gynger som en anden barnevogn. Men man skal ikke prøve at lave børn i den. Han grinede igen smørret. Jeg er ved at sætte den i stand for hende, så hun kan komme lidt ud af huset med den lille, når Andreas tager bilen på arbejde. Bilen var en Ford Cortina. Jeg mærkede mig udtrykket. Jeg har lovet den færdig til barnedåben. Hun vil åbenbart gerne køre standmæssigt til kirke. Jens slog håndfladen mod tindingen, som om han ville ryste noget på plads derinde. Jeg skal have den med ud på værkstedet og have den løftet op i morgen. Bremserne skal justeres en gang til. Han åbnede fordøren i passagersiden, stak en lang arm ind, åbnede bagdøren og smed køjesækken på sædet. Når du går i land engang, kan du bare sige til. Så finder vi en bil til dig også. Nu ser vi, sagde jeg studst. Der sad stadig en rest ydmygelse i mig efter hans drilleri. Jeg havde aldrig siddet i en 2CV før. Bortset fra, at der var hunde- 10\n12 koldt i kabinen, kunne jeg godt lide fornemmelsen. Indvendig var den så enkel, at den kunne være tegnet af et barn, det naturlige næste skridt efter sæbekassebilen. Jeg forestillede mig af samme grund, at det måtte være let at tage kørekort i en 2CV, når den tid kom. Jeg havde prøvet at køre i min moster og onkels Ford Zephyr på vognmandsforretningens gårdsplads med Fritze som kørerlærer ved siden af. Det var ikke let at koordinere det hele, pedaler, gearstang og rat, men det var da lykkedes mig at cirkle langsomt rundt om benzinstanderen midt på gårdspladsen som et andet æsel, der trækker vand op af en brønd. Hvad kostede sådan en 2CV brugt, ville jeg godt vide. Jens nævnte beløbet. Det var ikke voldsomt. Men jeg advarer dig, sagde han. Det her paraplygear er for frimurere. Han trak i den vandret liggende gearstang, vrikkede den fra side til side og prøvede at få den til at tage sig komisk ud. Jens prøvede altid at få mig til at grine, grine ad Fritze og få mig over på hans side. Sådan havde det været så langt tilbage, jeg kunne huske. Og så har den tromlebremser, sagde han. Det er et helvede at få dem justeret rigtigt. Den trækker stadigvæk lidt til højre, når jeg bremser. Jeg er nødt til at have det ordnet inden søndag. Der skulle nødig ske noget med den lille på vej til kirke. Hvorfor tager de ikke bare Cortinaen? Der stiller du et rigtig klogt spørgsmål, Leo. Få du Fritze til at svare på det, sagde han og drejede tændingsnøglen. 2CV en tøffede i gang. Der var en del fyraftenstrafik, det var fredag, mange mennesker på gaderne, mange i de oplyste butikker. Jens brokkede sig over de andre bilisters måde at køre på, samtidig med at han hang hen over rattet og tørrede dug af forruden og skældte ud på 2CV en, som var det den, der skrabte forhindringer til sig: røde lys, fodgængerovergange, som folk blev ved med at vade ud i uden at tænke på, at der også var biler på gaden. Jeg tænkte: slap dog af mand, Randers er jo hverken Paris, London eller Rom. Jeg så på byen med den nylig bortrejstes overbærenhed: herregud, hvor var den dog lille og provinsiel. Jeg havde været svajer i den by, cyklet med tunge læs op og ned ad hver eneste gade, hvert eneste vindblæst stræde. Jeg havde jo målt den by op med min sved! Set fra en bil virkede de gader så små nu, og afstandene, jeg engang havde bandet over, nærmest en smule komiske. 11\n13 Der faldt lidt ro over kørslen, da han havde fået bugt med den værste dug. Han fiskede en pakke blå Scotsman op af brystlommen, holdt den frem mod mig, jeg tog én, rystede en cigaret ud til sig selv og stak den i munden fra pakken. Da han havde tændt for os begge, sagde han: Du kunne også have boet hos os, men det regnede jeg ikke med, du ville. Jeg troede ikke, det var andet end en høflighed, og sagde: Nu har jeg aftalt det med Fritze. Så får du også tid til at øve med den lille. Som gudfar er det dig, der skal bære hende og stå og dumme dig, når præsten spørger. Hanne og mig skal bare stå i baggrunden som faddere. Du ved godt, hvad der skal ske, ikke? Jeg blev pludselig nervøs for, om der var noget, jeg ikke havde fået at vide. Fritze skrev noget om det, men jeg skal vel bare svare ja de rigtige steder? Jo, jo. Bare sig ja og amen. Det er noget værre gas det hele. Det hører sig til og skal bare overstås, så vi kan komme videre i teksten og få noget godt at æde og drikke. Jens hostede, så der blev pletter af dug på forruden. Han tørrede af med håndryggen og sagde med cigaretten vippende i mundvigen: Mellem os sagt, Leo, så havde jeg sgu mine bange anelser, da jeg hørte, Fritze var gravid. Men foreløbig går det jo godt. Hvorfor skulle det ikke også gå godt? Jeg hadede det, når familien talte dårligt om hende bag hendes ryg. Ja, det ved du sgu da godt, han drejede hovedet og så på mig, lidt vred og tryglende på samme tid, fordi jeg ikke ville indrømme, at jeg forstod, hvad han mente. Men det ville jeg ikke. Han tog øjnene til sig. Nå, men lad os nu se, sagde han gennem en sky af røg og tog cigaretten ud af munden og knipsede aske af. Der er ikke noget askebæger, så vi bruger bare det store. Den skal alligevel støvsuges til på søndag. Jeg slog aske af. Men hvad synes du så om navnet? spurgte han, som om vi i hvert fald kunne blive enige om, at det ikke var noget. 12\n14 Det er flot, sagde jeg, men havde egentlig ikke nogen mening om det. Det var et navn uden ansigt endnu. Vi må jo slet ikke kalde hende ved navn, før hun bliver døbt. Ifølge mor. Uha da, der kan ske alverdens ulykker, hvis vi gør det. Jens lavede himmelvendte øjne. Hun skulle først have heddet Rosamunda, hvis det stod til Fritze. Men det fik Andreas da heldigvis snakket hende fra igen. Rose er bedre. Jeg er nu ikke så vild med at give børn navne, der kan forveksles med ting, og som de kan drilles med. Jeg ville aldrig kalde min søn for Aksel, for eksempel. Eller Sten. Jeg troede ellers, han var opkaldt efter Aston Martin. Jens grinede. Hans børn var døbt Anni og Martin, helt almindelige navne, mens hans forældre var døbt noget så usædvanligt som Bergtora (til daglig Tora) og Sigvard (udtalt Sivert, og sådan blev det også skrevet). Det lød islandsk, men der havde så vidt vides aldrig været så meget som en dråbe islandsk blod i nærheden af slægten. Kommer hun ikke nemt til at blive kaldt Min Blomst,Texas gule Rose eller Nyhavns Rose eller det, der er værre, når hun bliver større? sagde han. Jeg trak op i mit jakkeærme. Så passer det fint til gudfaderen, sagde jeg og stak venstre arm frem og viste min stolthed, tatoveringen, som ingen i familien endnu havde set. Det var en af de klassiske: en skriftrulle med mit fornavn skrevet ind i og en rød rose bagved, som rullen slyngede sig om. Flot som bare, hvis jeg selv skulle sige det. Jens var også passende benovet. Det var satans, sagde han. Har du fået den lavet i anledning af...? Nej-nej. Jeg fik den lavet i Antwerpen for fem måneder siden. Lige efter jeg var hjemme sidst. Kæresten og jeg havde slået op. Jeg syntes, der skulle ske noget. Det var satans, gentog Jens. Gjorde det ondt? Jeg bagatelliserede det, sagde, jeg havde været mere eller mindre bedøvet efter en tur i byen. Men gu gjorde det ondt. Især da jeg vågnede på sømandshjemmet i Antwerpen dagen derpå. Da kunne jeg næsten ikke være nogen steder. Den venstre arm brændte, og det 13\n15 føltes, som om huden var blevet flået af med en knibtang. I mange uger efter blev armen ved med at være hævet og gøre ondt. Jeg troede ikke, de ville tatovere fulde folk, sagde Jens. Det er de ligeglade med. Bare man sidder stille. Og bare man ikke beder om at blive tatoveret i hovedet eller andre mærkelige steder. Det vil de ikke. Ikke de professionelle, i al fald. Så den der med sømanden, der har tatoveret sit navn Adam et vist sted, og så viser det sig, at der i virkeligheden står Amsterdam, det er en skrøne? Det må man da håbe. Ja, fy for satan. Vi kørte over broen ud mod de sydlige forstæder. Jens kørte hurtigt og sagde muntert, da vi strøg forbi en barberforretning med lys i vinduet: Hvad så, du skal vel også nå en tur til hundeklipperen i morgen? Jeg spillede bare dum og sagde: Hvem? Barberen. Det havde jeg ikke lige tænkt mig. Jeg mener, vi møder vel op i vores jakkesæt. Og ser det godt ud at stå i kirken med det der ud over kraven? Jens skottede til mig og gjorde en lidt kejtet håndbevægelse ned over skulderen, som om han børstede skæl væk. Jeg skal ikke klippes, hvis det er det, du mener. Jamen, så skal du måske være gudmor i stedet for? Hvis det kan glæde dig. Jeg mener ikke nødvendigvis, du skal have det hele af. Bare lige til kraven. Glem det! Jeg kunne ikke se Fritze for mig i det hus. Jeg var også vred på Jens. Det gjorde det ikke bedre. Han havde sat mig af foran nr. 218 langt pokker i vold ude ad en landevej vest for Randers. Jeg troede, han gik med ind, men han kørte med det samme, skulle hurtigt hjem og vaskes og ud til svigermekanikken og spise til aften, som han sagde. Havde ikke engang tid til at vente på, at jeg fandt cigaretkartonen 14\n16 frem fra køjesækken for at stikke ham en tyve styks Pall Mall som tak for turen... Nej, jeg kunne ikke se Fritze for mig i det hus. Det var et prunkløst gulstenshus med eternittag i ét plan. Præcis sådan et hus, som et gårdmandspar ville lade bygge som aftægt til sig selv. For det var det, det var. Fritzes svigerfar var direktør for byens svineslagteri og havde sine kontakter på landet. Det var ham, der havde opkøbt nr. 218 som dødsbo, da ejeren, en halvfemsårig mand, døde. Svigerfaderen havde vist fået det for en slik, men prisen var hemmelig. Huset var temmelig misligholdt, lidt af en svinesti, faktisk, lod min mor mig vide i et brev, for den gamle eneboer havde ikke haft hjælp til at holde det. Men det var alligevel noget af en forsinket bryllupsgave at få, var alle i familien enige om. Et hus. Kvit og frit. Det havde så også sat splid mellem de to svigerfamilier, før de overhovedet var begyndt at lære hinanden nærmere at kende. Efter almindelig skik og brug var det vel brudens forældre, som skulle have bekostet bryllup og medgift, men de vidste ikke noget om noget bryllup, hørte det først bagefter, ligesom alle vi andre, og følte sig forbigået. Og det var ikke, fordi vognmandens ikke havde råd. Men direktørens skulle absolut ind og overtrumfe. Jeg havde ikke kunnet undgå at høre om det. Min mor havde skrevet side op og side ned om det. Jeg havde ikke set Fritze, mens hun var gravid. Da jeg var hjemme og vende for fem måneder siden, var hun på besøg i København. At hun nu ville være gift og være mor og have et barn ved sin side, som man skulle forholde sig til fra nu af og altid og oven i købet være gudfar til, virkede overvældende, nu jeg endelig stod foran hendes dør. Jeg så mig lettere desperat rundt, pludselig så fandens genert ved det hele, ville have udsættelse. Min moster og onkels Ford Zephyr holdt i indkørslen. Hun måtte have lånt den hjem med den lille. Andreas Cortina var ikke at se. Heldigvis. Kom så! Jeg hankede op i køjesækken, gik til døren og ringede på og tog i den. Den var ikke låst. Det var opmuntrende. Mere borgerlig var hun altså heller ikke blevet, selvom hun nu var borgerligt viet. Jeg kom ind i en lille entré, hvor der stod en stumtjener, væltefærdig af tøj, og et par langskaftede damestøvler med en tunge af 15\n17 smeltevand ud over gulvet. Bankede på en dør, spurgte, om der var nogen hjemme. Et sted dybt inde i huset blev der svaret: Herinde! I soveværelset! Jeg stillede min køjesæk i hjørnet, smed skoene. Stuen, jeg kom ind i, var som at træde ind på dækket af et sejlskib med alle klude sat, og ikke en vind rørte sig. En stillestående lugt af vaskepulver og fugtigt vasketøj fik ruderne til at dugge.tværs gennem stuen var der spændt tøjsnore (jeg kunne ikke se hvordan), som sank under vægten af hvide bleer, lagner, dametrusser og små babyunderbukser i et antal, så man skulle tro, Fritze havde fået trillinger. På væggen, for enden af en vasketøjsallé, kunne jeg se en tegning af Mona hængt op i skifteramme. Hvorfor havde hun nu gjort det? Det var en side fra et brev, jeg havde sendt hende,med skibet tegnet inde i midten, som set gennem en kikkert, og med mine kragetæer kunstfærdigt (og tåbeligt, syntes jeg nu) skrevet rundt om, så hun måtte dreje brevet 360º for at læse det. Gulvet, så jeg også nu (som om det hang sammen med brevet på en eller anden syg måde), var dækket af et cirkelrundt, meget spraglet kludetæppe, hæklet nærmest som en skydeskive i jorden-ergiftig-farver. Neongrøn og cyklamen indgik i alle tilfælde i det. En anelse nervøs bladrede jeg mig vej gennem det våde tøj, der slaskede mig koldt i nakken, åbnede den eneste dør, der kunne være tale om, med en følelse af at være på vej ind i en labyrint, hvor jeg ikke hørte hjemme. Jeg trådte ind i et stegende hedt og stærkt oplyst rum, der mest mindede om et filmstudie, hvor en optagelse var i gang. I en rodet dobbeltseng lå Fritze og tog højfjeldssol, kun iført trusser og et par beskyttelsesbriller. Den lille pige lå nøgen ved det ene bryst med ryggen til lyset og med en tøjble lagt over hovedet. Hej, Leo! råbte Fritze ud mod mig, som gjorde det stærke lys hende både blind og døv. Jeg måtte selv vende ryggen til for ikke at blive blændet. Det må du virkelig undskylde, men tiden løb fra mig, og pludselig var det spisetid for en vis ung dame, og så benytter vi lejligheden til at få lidt sol, nu vi alligevel ligger her. Det var så koldt udenfor. Men kan jeg få dig til at slukke for højfjeldssolen og tænde lys henne ved døren? 16\n18 Jeg gjorde, som hun bad om. Fritze tog brillerne af og missede med øjne, der havde langdistancesvømmeraftryk rundt om, og halede sig op at sidde med Rose hængende ved brystet. Jamen, for pokker, Leo, der er du jo. Velkommen. Hun rakte en solbrun arm ud mod mig. Jeg gik hen til sengen, hun lagde armen om halsen på mig og gav mig et stort kys på kinden. Hun var varm og blød og lugtede intimt af sig selv. Jeg tog om hende, så godt det nu lod sig gøre i krumbøjet stilling og med ansigtet presset ned i faretruende nærhed af hendes nøgne bryst og barnet. Fritze havde altid været ret ugenert over for mig. Jeg var i mange år bare hendes lille, ti år yngre fætter, som hun glad og gerne viste sig frem for i bar figur og inviterede med på toilettet, når hun kom på besøg hos os ude på landet. Da jeg kom i den alder, hvor jeg begyndte at fantasere om nøgne damer, og hvad man gjorde sammen med dem, var det altid hende, jeg forestillede mig, men nu var jeg altså nitten, så jeg blev temmelig rød i ørerne og gjorde mig fri af hendes favntag ved diskret at kravle baglæns ud af det. Så flot du er, Tordenskjold. Hun rykkede mig anerkendende i håret. Og tak fordi du ville komme den lange vej, sagde hun. Du skal huske at have penge for togrejsen. Jeg slog det hen. Jo, du skal. Du skal ikke have udgifter til det, når det er mig, der har bedt dig komme, og dig, der har haft besværet. Og undskyld igen, at jeg ikke var der til at hente dig som aftalt. Det er så flovt, virkelig for dårligt, men jeg var ude for at købe ind til på søndag, og jeg ved ikke, hvad det er med mig, men når man får barn tiden løber bare fra én. Jeg slog det hen også, sagde, det gjorde ikke noget. Jeg blev jo hentet af Jens. I hendes nye bil oven i købet. Ja, hvad siger du så? Til lykke, lige mit mærke. Var han sur? Nej. Hun sænkede stemmen til en hvisken, som om den lille lyttede med og ville kunne røbe os: Han ved ikke noget om vores lille hemmelighed, vel? 17\n19 Jeg trak håndkanten hen over struben. For du ved med mor og al hendes overtro. Hun ville blive helt selvlysende, hvis hun fandt ud af, at du var blevet kaldt hjem til en begravelse. Jeg har fået fri til en barnedåb. Det er, hvad jeg ved. Hvor længe har du så fået lov at holde fri? Jeg skal påmønstre tirsdag engang i Holtenau. Præcis hvornår, ved jeg ikke. Det bliver nok ved aftenstid. Jeg skal ringe til Mona over Lyngby Radio mandag morgen for at høre nærmere. Det kan du gøre herfra. Jeg ved jo, hvordan man gør, sagde hun og blinkede hemmelighedsfuldt. Jeg skal også nok køre dig derned på tirsdag. Jeg kom med høflige indsigelser. Jo! Nægt mig ikke den glæde at komme lidt ud, komme ud og prøve min nye bil. Så laver vi en tur ud af det og tager den lille med i liften. Der kan hun stå og pludre så fint på bagsædet og få en tår undervejs. Og så tager vi to en madpakke og en termokande kaffe med til os selv, ikke? Det kunne jeg ikke sige nej til. Fritze trak langsomt bleen af Rose, som ved afsløringen af et kunstværk, og så kærligt på hende, mens hun aede hendes kind med tommelen. Nå, hvad siger du så til vidunderet? Hun er sød, sagde jeg. Hvad siger man? Mit kommende gudbarn sagde mig ikke noget særligt endnu. Hun var anonym, en baby, simpelthen, glat og pæn, ubeskrevet. Jeg kunne ikke se, at hun lignede nogen. Hun var rigtig uartig, da hun skulle ud. Hendes hoved var så stort, at hendes mor var ved at sprække. Jordemoderen måtte klippe i mig, for at jeg ikke skulle sprække ukontrolleret og risikere, at det gik ud over lukkemusklen. Fritze så på mig og brast i latter. Jeg skal nok lade være med at trække bukserne ned og vise dig det. Du ser allerede ud, som om du er blevet slæbt med ud på pigetoiletterne. Nu skal jeg nok opføre mig ordentligt og klæde mig anstændigt på. Så kan du prøve at holde hende imens. Jeg fik Rose rakt op, svøbt i et tæppe, og lagt i krog på armen. Jeg 18\n20 holdt en hånd ind under hendes ryg og lille bagdel. Hun var større og tungere, end jeg egentlig havde troet for et barn på tre måneder, og jeg var hunderæd for at tabe hende eller komme til at skade den bløde plet oven på hovedet, som jeg troede var en skør hinde, man kunne komme til at stikke fingeren igennem så let som ingenting. Hun var ret leddeløs og blødt skvulpende som en varmedunk. Fritze snakkede til hende med ryggen til, som man snakker til en hund, man tror forstår alting. Rose stirrede bare op på mig med dybblå, uudgrundelige øjne, der ikke veg. Gad vide, hvad hun så? Jeg vidste ikke, hvad jeg skulle sige til hende. Eller til Fritze. Sagde man ikke til moderen: hun ligner dig? Det gjorde jeg i al fald. Men jeg kunne ikke se det. Så var Fritze i tøjet, og jeg behøvede ikke stå med ryggen til længere. Jeg havde set huset. Stuen det, der var muligt at se for vasketøjet, som Fritze nok engang undskyldte de to værelser, det, der engang skulle blive til Andreas kontor, når de fik muget ud i det og fik malet, og det, der skulle blive til børneværelset, når den tid kom, og som jeg skulle overnatte i. Drømmesengen stod allerede opredt. Jeg havde været med ude på det lille badeværelse, og i rodet af håndklæder, badekåber, pusleting og vasketøj, der hobede sig op, fået forevist det friske, grønne (Fritzes yndlingsfarve) håndklæde og badelagen, der var mit. Og dér, havde hun peget, på den anden siden af gangen var døren ned til oliefyret og kælderen, men den ville hun ikke ulejlige mig med, stoppet til med flytterod, som den var. De boede ungt, som man sagde, enkelt.teaktræsmøbler, nye hvor de så var kommet fra. Jeg ville ikke spørge, frygtede svaret. Men det var slet ikke hende, syntes jeg. Kun kludetæppet. Og det var næsten for meget hende. Som om hun udstillede sin egen sårbarhed. Så nåede jeg alligevel både at blive gift og få barn og mit eget hjem, inden jeg blev tredive, sagde hun glad efter rundvisningen. Det var der vist ikke mange, der havde troet på for et par år siden, da jeg boede hjemme endnu. Allermindst mig selv. Havde du? Jeg vidste ikke, hvad jeg skulle svare. Jeg ville jo helst være venlig og ønske alt godt for hende. Men jeg havde troet, at sådan nogle som 19\n21 os to, hun og jeg, vi skulle ikke fanges ind, vi skulle ikke falde til patten og leve, ligesom vores forældre havde gjort, med hus og ægteskab og barn og det hele. Jeg havde troet, at når hun langt om længe flyttede hjemmefra (og der boede hun jo kun, fordi hun i perioder var maniodepressiv og ikke kunne klare sig selv eller holde et fast arbejde andre steder end i vognmandsforretningen, hvor hun var uddannet, men det skulle jo ikke vare ved, som hun mange gange havde betroet mig), så blev det ud i den store verden, i al fald en større verden end som hjemmegående og mor i en aftægtsbolig langt pokker i vold ude ad en landevej, der førte lige lukt tilbage til det bøhland, mine forældre og jeg selv var brudt op fra, da jeg var otte år gammel. Skulle jeg have sagt det? Det skulle jeg vel ikke. Senere sad vi i spisekøkkenet. Længe. Klokken nærmede sig elleve. Den lille var kommet hen ved ottetiden, men havde været urolig og var kommet op og lagt igen flere gange. På et tidspunkt, efter tredje eller fjerde beroligende tår, havde Fritze sagt: Jeg kommer vist ikke uden om at lave en flaske modermælkserstatning til hende. Jeg har ikke mælk nok i brysterne til hende mere, og der var da kommet en pludselig forlegenhed og bekymring over hendes ansigt. Som om det var flovt. Men nu sov den lille vist endelig, og vi slappede af.vi havde spist greve-og-baron-middag, som Fritze kaldte det.tidlig stenbiderrogn (første gang jeg smagte den slags) på ristet brød til forret. Et glas hvidvin til. Kalvemedaljon i rødvinssauce, en flaske Côte du Rhône til. Flamberede figner til dessert. Sad nu over en kop kaffe og en cognac, som jeg havde svært ved at få ned. Jeg var slet ikke vant til at spise og drikke på den måde. Så fornemt, så tungt. Det var hun heller ikke, det vidste jeg. Jeg følte mig beæret. På bordet stod den flaske genever, jeg havde haft med til hende, den havde vi heldigvis ikke smagt på, og nogle pakker Pall Mall, som vi havde taget hul på. Hun glødede. Jeg glødede, følte mig voksen og forstået på en måde, som jeg altid gjorde sammen med Fritze og ikke med nogen anden. Men også mere barnlig end jeg gjorde med nogen anden. For hun havde kendt mig altid, også længere end jeg havde kendt mig selv. Endda kendt til mig før jeg blev født, men jo ikke kunnet vide, om jeg skulle blive til en pige 20


Grandprixsang beskyldes for at minde om ældre hit: 'Vi synes ikke, de minder så meget om hinanden' | BT Musik - www.bt.dk\n6. mar. 2021 - 11:17\nGrandprixsang beskyldes for at minde om ældre hit: 'Vi synes ikke, de minder så meget om hinanden'\nGlimmer, konfetti, smukke stjerneskud og heftige vindmaskiner er nogle af de klassiske kendetegn ved Melodi Grand Prix.\nMen de seneste år er et nyt så småt kommet til, da det nærmest er blevet tradition, at en eller flere af sangene bliver beskyldt for at minde om andre. Og i år er ingen undtagelse.\nDykker man ned i kommentarfelter på YouTube, påpeger flere brugere i hvert fald, at de synes, at dette års sang 'Silver Bullet' – der bliver fremført af duoen The Cosmic Twins – minder om sangen 'Kids' af MGMT, der var et stort hit i 2017.\n'Omkvædet lyder en del som 'Kids' af MGMT,' skriver en bruger, mens en anden skriver:\n'Lyder som omkvædet i denne sang (linker til 'Kids', red.). Ikke så godt, ellers en af de bedste, vi har i år i et sølle felt.'\nForud for lørdagens show fortæller The Cosmic Twins, der består af tvillingerne Alec og Chris Andreev, at de også har lagt mærke til, at flere har påpeget, at der skulle være en lighed (du kan høre de to sange længere nede).\nMen det er ikke noget, de selv havde tænkt over før nu:\n»Overhovedet ikke. Slet ikke. Det er faktisk ret vildt, for da vi hørte det første gang, tænkte vi, at vi godt lidt kunne se, hvad de mener, men vi synes ikke, de minder så meget om hinanden,« forklarer Chris og tilføjer:\n»Det er også en anden toneart, og der er en meget anderledes 'feel' i sangen. Hverken jeg eller nogen fra vores team havde overvejet det, før der var nogen, der påpegede det. Så det er egentlig bare lidt sjovt, men jeg synes ikke, at den ligger så meget op ad det.«\nAlec forklarer, at han heller ikke synes, at rytmen er den samme i de to sange:\n»Jeg kan godt se, hvor de vil hen med det. Men man kan altid finde 1.000 andre sange, der minder om hinanden, hvis man leder,« fortæller han.\n»Der er også nogen, der skriver, at den minder om sangen 'Monster' (som finske Saara Aalto stillede op med i Eurovision i 2018, red.), så den var jeg også inde og høre, men der kunne jeg overhovedet ikke høre ligheden,« forklarer Chris og fortsætter:\n»Jeg tror mere, der måske var noget med en ens energi i musikken, end der var en egentlig lighed. Men ja, der er mange sange, der minder om andre sange.«\nSynes du, at 'Silver Bullet' minder om 'Kids'?\nDet er langtfra første gang, at en Melodi Grand Prix-sang bliver beskyldt for at minde om andre sange. Det skete senest sidste år, hvor vindersangen – 'Yes' af Ben & Tan' – blev beskyldt for at minde om sangerinden Pinks 'Walk Me Home'.\nDet skete også, da Chanée & N'evergreen i 2010 vandt med sangen 'In a Moment Like This', der blev beskyldt for både at minde om Tina Turners 'Simply the Best' og The Polices 'Every Breath You Take'.\nBandet Lighthouse X, der vandt i 2016 med 'Soldiers of Love', blev beskyldt for, at sangen mindede en hel del om den tyske sang 'Atemlos durch die Nacht' fra 2013, der bliver sunget af schlagerdronningen Helene Fischer. Og selv Emmelie de Forrest, der også endte med at vinde Eurovision med 'Only Teardrops' i 2013, blev beskyldt for, at der var ligheder i hendes sang med hollandske K-Otics sang 'I Surrender'.\nDu kan se det danske Melodi Grand Prix lørdag 6. marts, når det bliver vist på DR1 fra klokken 20, og du kan følge det hele her på bt.dk.


Små engelske bøger vil kunne læses derhjemme på børnenes unilog-in. - PDF\nSmå engelske bøger vil kunne læses derhjemme på børnenes unilog-in.\nDownload "Små engelske bøger vil kunne læses derhjemme på www.superreaders.dk børnenes unilog-in."\n1 Year Plan- English English 3 h Grade. Når børnene træder ind af døren til klasselokalet, træder de også ind i en engelsk talende verden. Mrs. Potter taler som sagt engelsk, men bruger masser af fagter og tegninger mm.. Dette støtter eleven i at turde sige noget, selvom det ikke er helt korrekt, og øger opmærksomheden ved at lytte til den rigtige oversættelse og sproget generelt. Alt vigtigt Mrs. Potter siger, bliver oversat til dansk ved fælles hjælp, så Mrs. Potter altid er sikker på, at alle har forstået, hvad de skal. I den udstrækning børnene kan henvende sig til hinanden eller til læreren på engelsk, tilstræbes det, at de taler engelsk; can I borrow a pencil, your turn etc. Vi vil skabe et sted, hvor man frimodigt og trygt kan bruge det sprog man har. Vi arbejder med mange gentagelser. Eleverne skal, som skrevet, tale meget, så vi taler ofte i kor, hvor eleverne gentager ord og sætninger, som jeg siger først. Det giver sikkerhed og gør det overskueligt, hvad man skal sige. Når jeg vurderer, at eleverne er kendt med stoffet og klar til at stå på egne ben, får de lov at svare individuelt for klassen og tale sammen to og to. Vi fortsætter, hvor vi slap sidste år med at opbygge et basis aktivt ordforråd ved at arbejde os igennem forskellige emner. I årsplanen er der sat ugenumre på, men de kan roligt tages med et gran salt, da det er svært lige at sætte nøjagtige uger på, da nogle emner går hurtigt, mens andre tager længere tid. Måske falder der også et emne ud, mens der dukker et nyt op, som liiiige passer ind. Børnene vil få en kopimappe, som sidste år, hvor kopierne til de enkelte emner sættes i. Vi vil også bruge det Interaktive Whiteboard en del. Desuden skal vi se flere udsendelser fra Kids English Zone, børneprogram fra BBC. Der er også forskellige opgaver på til mange fag. Små engelske bøger vil kunne læses derhjemme på børnenes unilog-in. Lektier kan også være at arbejde med nogle af de apps, som jeg foreslog på intra. Vi vil arbejde videre med Break og Let s Do It bøgerne. De må gerne arbejde i disse bøger, blot de forstår, hvad det er, de skal (også fra en forklaring for jer, behøver ikke være mig, men de kan altid komme og spørge mig).\n2 Vi vil også bruge computerne en del mere end sidste år og arbejde med netbaserede sites. (Jeg kan også godt finde på at høre, om der er nogle, der har ipads derhjemme, de evt. må tage med i bestemte uger, men det skal jeg nok give besked om forinden på intra). Vi vil bruge det som supplement til emnerne, da der findes mange gode sider, hvor der er mulighed for at finde opgaver og spil af forskellig sværhedsgrad. Nederst efter selve årsplanen er der nogle forskellige links, som vi benytter nogle af her i skolen, men som I også kan bruge derhjemme. Mht. den daglige undervisning: Det mundtlige arbejde har første prioritet, det sker enten ved fælles oplæsning, parvis ved dialog eller bare snak i klassen. Elevernes selvtillid prioriteres højere end kommunikationsfærdighed og sproglig præcision. Det betragtes som naturligt og legalt, at eleverne laver fejl. Det skriftlige arbejde sker i form af ordlister, breve, beskrivelser, meddelelser, og plancher i klassen og historier. Timerne varieres med henholdsvis indlæring af emne, arbejdsopgaver, lege og dialog. Vi vil bruge kroppen/fagter, sange, rim og remser, rollespil og drama, spil bla. memory, picasso-diktat (hvor man tegner ord i stedet for at skrive dem). Vi skal også se videoer undervejs. Vægten er lagt på de praktisk/musiske aktiviteter. Materialerne vil hovedsageligt være kopier, Busy Board (Interaktive Whiteboard materiale) og materiale fra CFU i Herning. Emnerne kan godt komme til at lappe ind over de afsatte uger, rækkefølgen af emner kan også blive ændret, hvis det viser sig at være hensigtsmæssigt i forhold til klassen. Engelskundervisningen i 4. kl. er tilrettelagt efter Undervisningsministeriets Fælles Mål, som kan ses herunder. Lad mig dog lige starte med at fortælle lidt forenklet om, hvad målet med engelskundervisningen er. Engelskundervisningen har fire formål. Eleverne skal: 1. lære at forstå, tale, læse og skrive engelsk 2. lære udtale, retskrivning og grammatik 3. lære, hvordan de kan lære engelsk 4. lære om kultur i de engelsktalende lande\n3 Spørgsmålet er, hvordan kan vi nå frem til de mål? At lære et fremmedsprog er ligesom at lære at cykle: Det er kun ved at gøre det, at man kan lære det. For at lære at tale engelsk skal man tale engelsk, og for at lære at læse engelsk skal man læse engelsk osv. Kun ved at træne det kan man blive bedre. Så eleverne skal træne. Prøv at gøre jeres børn opmærksomme på alt det engelsk, der er omkring dem. Hvis I kan tale engelsk derhjemme, så gør det. Hvis I kan læse godnathistorie på engelsk, så gør det, men allervigtigst vær begejstret for jeres børns læring. Week Topic Materials and Focus My Summer Holiday Talking about my holiday, working with the vocabulary. Copies watch?v=s9cg3lwf2lo watch?v=rkuodbbma7i 36 Camp Jegindø 37 My Summer Holiday (cont.?) Repetion classroom vocabulary Repetion - vocabulary 42 FALL BREAK 43 EMNEUGE KINA KINA Min engelske bog (copies) (numbers, colours, family, body, house, days, month, season),\n4 KINA Clothes Working with vocabulary Copies, videos Christmas Working with vocabulary Copies, videos, songs 52-1 CHRISTMAS BREAK 2-6 Animals Working with vocabulary Copies, videos, songs 7 WINTER BREAK 8-9 Animals cont. watch?v=pz1y33vt4rs watch?v=pz1y33vt4rs 10 EMNEUGE Godie Locks Copies watch?v=kjkmitx00dw watch?v=63w9apo-w_e 2/12 - klippeklistreda g 19/3: Premiere 29/3: Dansens dag 14 EASTER BREAK Food/shopping Copies, videos, Food /shops Nusery Rhymes Copies, songs, videos watch?v=cmycvru2qme watch?v=pz1y33vt4rs 9/5: Herretur 29/5: Sidste skoledag\n5 etc. 26 We ll see 24/6 Afslutningsfest Hjemmesider til engelsk (Ved nogle hjemmesider vil det være en god ide at oprette en bruger!) (NB også muligt at søge på: for engelske sange og emner. Patch and Robby Show, Kids English Zone, Cheeky Monkey. ESL English har mange gode emner på youtube Food, Animals, Clothes, Colors osv.) også:\nYear Plan- English English 4 h Grade.\nYear Plan- English English 4 h Grade. Når børnene træder ind af døren til klasselokalet, træder de også ind i en engelsk talende verden. Mrs. Birgit Potter taler som sagt engelsk, men bruger masser af\nÅrsplan 2015/2016 Engelsk 4. Klasse\nÅrsplan 2015/2016 Engelsk 4. Klasse Hovedvægten i engelsk undervisningen lægges på det mundtlige arbejde. Gennem leg og aktivitet opbygges elevernes sproglige selvtillid. Emneområderne vil være konkrete,\nÅrsplan for engelsk i 1. klasse på Voldumegnens Friskole\nÅrsplan for engelsk i 1. klasse på Voldumegnens Friskole Undervisningen Der undervises i 1. klasse i engelsk en lektion om ugen. Undervisningen bliver tilrettelagt, så eleverne eksperimenterer, synger\nÅrsplan Engelsk 5.a 2014-2015\nÅrsplan Engelsk 5.a 2014-2015 Vi bygger videre på det I lærte sidste skoleår. I år vil der blive mere skriftlighed, og flere små mundtlige fremlæggelser. Vi arbejder med et bogsystem der hedder A Piece\nKLASSE UNDERVISNINGSPLANEN ENGELSK\n2015-16 1. KLASSE UNDERVISNINGSPLANEN ENGELSK Lærer: Ivan Gaseb Forord til faget i klassen I engelsk i 1. klasse lægges hovedvægten på det mundtlige arbejde. Gennem leg og aktivitet opbygges elevernes\nMATERIALER TIL TIDLIG SPROGSTART\nBOGSYSTEMER Materialer markeret med blåt kan lånes i CFUs udlånssamling Titel Materialetype Producent (kan i DK købes ved) Pit Stop Beginners 0-2 Teacher s Guide/Web Beginners 0(4 temahæfter) Beginners\nAktiviteter Engelsk samtale på klassen Lære nye engelske gloser Lytte til engelske sange og nursery rhymes\nÅrsplan for engelsk i yngste klasse. 1. halvdel af skoleåret 2013/2014 Årsplanen tager udgangspunkt i Fælles mål 2009 - Trinmål efter 4. klassetrin Ret til ændringer forbeholdes Periode Emne/aktivitet\nEngelsk i 1.2.klasse klasse. Engelsk kompetenceområder.1.-4.klasse.\nEngelsk i 1.2.klasse 2016-17. 1. - 4. klasse. Engelsk kompetenceområder.1.-4.klasse. Mundtlig kommunikation Eleven kan deltage i korte og enkle samtaler om konkrete hverdagsemner på engelsk Skriftlig kommunikation\nENGELSK KOM GODT FRA START\nENGELSK KOM GODT FRA START 8.5.2014 Engelsklærere - indskolingen PROGRAM Velkommen præsentation praktisk information, kaffe, pauser, udstilling Nyt fra ministeriet English no problem præsentation af mål,\nÅrsplan i Engelsk for 3.A Gudumholm Skole 2011-2012\nKlassen Lektioner Materialer 12 drenge og 13 piger Klassen har to timer engelsk om ugen, og disse er placeret onsdag i 3. lektion og torsdag i 4. lektion. Der kan dog være mulighed for, at dette ændres\nUger Indhold/emne Mål Metode Materialer\nLærer: Ivan Gaseb Forord til faget i klassen I Engelsk i 2. Klasse lægges hovedvægten på det mundtlige arbejde. Jeg vil gennem leg og bevægelse opbygge elevernes sproglige selvtillid. Målet er at emneområderne\nÅrsplan i engelsk for 4. klasse Målene for engelskundervisningen sættes ind for rammerne af de fire centrale kundskabs- og færdighedsområder. Kommunikative færdigheder Sprog og sprogbrug Sprogtilegnelse\nLærer: Ivan Gaseb I engelsk 3. klassen lægges hovedvægten på det mundtlige arbejde. Gennem leg og aktivitet opbygges elevernes sproglige selvtillid. Emneområderne skal dels være konkrete, dagligdags og\n!!! Årsplan Engelsk Team Asteroider & Vega 2014 / 2015 !!!! Mål for faget ENGELSK for Team Asteroider & Vega på Slotsparkens Friskole\nÅrsplan Engelsk Team Asteroider & Vega 2014 / 2015 Mål for faget ENGELSK for Team Asteroider & Vega på Slotsparkens Friskole Undervisningen i engelsk skal lede frem til, at eleverne udvider deres nyfundne\nFagligt fungerer klassen på den måde, at bogligt arbejde skal være meget struktureret, så arbejder klassen rigtigt godt.\n2012/2013 Carl Aage Brunsvig,Eva R Lademann, Tom S Jørgensen Status: Klassen generelt. Klassen består af 6 drenge, Sebastian, Rasmus, Laurits, Lucas, Nicklas og Emil og 2 piger Cecilie og Monica. Klassen\nÅrsplan ENGELSK 3. a 2014/2015 Lærer: Lene Henriette Sørensen / NE\nÅrsplan ENGELSK 3. a 2014/2015 Lærer: Lene Henriette Sørensen / NE Faglige mål: at eleverne få kendskab til begreber, der vedrører familie, sig selv, kroppen, farver, beklædning, højtider, ferier, fritid,\nKom godt i gang med. mikrov.dk. Kom godt i gang med Little Bridge 1\nKom godt i gang med 1 mikrov.dk Kom godt i gang med Little Bridge 1 Kom godt i gang med Little Bridge Kom godt i gang med Little Bridge 3 Indhold 1. Kom godt i gang 6 Hvad er Little Bridge? 6 1.1. Activities\nÅrsplan for engelsk i 5. klasse Undervisning 2 lektioner hver tirsdag og 1 lektion onsdag. Billy James. Great Brittain.\nÅrsplan Årsplan for engelsk i 5. klasse Undervisning 2 lektioner hver tirsdag og 1 lektion onsdag Uge Mål Emne/kapitel Hvad skal der læres/arbejdes med 34-35 36 37-39 40-41 - introduktion og genopfriskning\nVurdering af et digitalt undervisningsmiddel.\nVurdering af et digitalt undervisningsmiddel. Indledning. En kollega kommer til os som it-vejledere for at præsentere et internet-baseret undervisningsmiddel. Hun har været på kursus, hvor hun fik præsenteret\nInspiration til arbejdet med engelske billedbøger. i 2. 3. klasse\nInspiration til arbejdet med engelske billedbøger Kan bruges til følgende titler i samlingen: i 2. 3. klasse There was an Old lady who Swallowed a Fly The Very Hungry Caterpillar Itchy Bear On the Farm\n5. K Engelsk. Underviser: Pernille Kvarnstrøm Jørgensen. Skoleåret 2016/17\n5. K Engelsk Underviser: Pernille Kvarnstrøm Jørgensen Skoleåret 2016/17 Det overordnede formål med engelskundervisningen er, at eleverne tilegner sig sproglig kommunikativ kompetence. Eleverne skal blive\n5. P Engelsk. Underviser: Pernille Kvarnstrøm Jørgensen. Skoleåret 2016/17\n5. P Engelsk Underviser: Pernille Kvarnstrøm Jørgensen Skoleåret 2016/17 Det overordnede formål med engelskundervisningen er, at eleverne tilegner sig sproglig kommunikativ kompetence. Eleverne skal blive\nPete the Cat - I Love My White Shoes Læringsforløb Målgruppe Kompetenceområde /færdigheds- og vidensmål 1.-2. klasse Mundtlig kommunikation - lytning: Eleven kan forstå hovedindholdet i korte fortællinger.\nDer skal opbygges tillid og accept I undervisningen, så eleverne tør eksperimentere med det engelske sprog.\nLærer: Ivan Gaseb Forord til faget i klassen I skoleåret 2013/14 sammelægges 4. og 5. Klasse i Engelsk. Selvom de overordnede emner og målsætninger er de samme, lægges der vægt på undervisningsdifferentiering


EU og erindringspolitik | DEO\nMuseer, mindesmærker og officielle undskyldninger – kampen om hvordan vi skal huske vores fælles fortid er altid i gang. Hvordan udkæmpes den og hvordan påvirker den europæiske og de nationale erindringspolitikker hinanden? Oplæg og debat med Sara Dybris McQuaid (RIKO), Hans Lauge Hansen (AU) og Tea Sindbæk Andersen (KU).\nDato og tid:onsdag den 8. december 2021\nI Danmark blev en buste af Frederik V smidt i Københavns kanal, fordi en gruppe kunststuderende og -undervisere ikke brød sig om Danmarks kolonialistiske fortid. I Ungarn er kommunisttidens monumentale statuer af Marx, Engels, Lenin samt ungarske kommunistiske ledere nu samlet i en park lidt udenfor Budapest og i Spanien har Højesteret bestemt, at diktatoren Fransisco Francos grav kunne flyttes fra De Faldnes Dal, hvor også 34.000 ofre for Den Spanske Borgerkrig ligger begravet.\nBåde borgere og regeringer på nationalt plan engagerer sig aktivt i, hvordan offentligheden bør huske fortiden. Forskellige EU-medlemsstater har i perioder haft opgør med dele af deres egen historie og udviklet politik for blandt andet museers udstillinger, mindesmærker eller officielle undskyldninger.\nOgså EU har længe forholdt sig normativt til vores fælles erindringer om for eksempel Holocaust, kommunisme, kolonialisme og terrorisme og hvordan de fremstilles på fælles steder som museer, pladser, statuer og skolebøger skal fremstilles. EU-Parlamentet udgav endda i 2015 en rapport om ”Fremtidens Europæiske Erindringspolitik” og EU’s rammeprogram ”Horizon 2020” har støttet bred forskning i, hvordan man som samfund husker bedst: etisk og refleksivt.\nMed eksempler fra Spanien, Balkan og Storbritannien spørger vi:\nHvordan påvirker europæisk og national erindringspolitik hinanden gensidigt? Hvordan udkæmpes kampen om, hvordan historien skal opfattes internt i medlemsstaterne? Hvordan påvirker den interne kamp om historieforståelsen opbakningen til det europæiske samarbejde?\nOplæg og debat med Sara Dybris McQuaid, Hans Lauge Hansen og Tea Sindbæk Andersen.\nHans Lauge Hansen er professor på Aarhus Universitet.\nTea Sindbæk Andersen er lektor på Københavns Universitet og forsker i historiebrug i Sydøsteuropa.


Windows 10 har nu indbygget support til udskrivning af filer til PDF-format. Sådan gør du det muligt.\nI Windows 7 og 8.1 var der ingen indfødt måde at udskrive på PDF. Du kan omgå det ved at installere nogle tredjepartsværktøjer 7 Bedste værktøjer til udskrivning til PDF 7 Bedste værktøjer til udskrivning til PDF Ikke en enkelt version af Windows leveres med en native print-to-PDF-løsning. Så hvad er det bedste alternativ? Vi kontrollerede 8 af de mest populære muligheder for at finde ud af. Læs mere, men det var ret ubelejligt. Men med Windows 10 er det alle ændret.\nUdskrivning til PDF i Windows 10\nTag ethvert dokument, og åbn det i enhver tekstredigerer eller processor. Naviger til Filer> Udskriv, vælg Microsoft Print til PDF fra rullemenuen Printer, og klik på Udskriv. Vælg et passende navn og sted for PDF-filen, og tryk derefter på Gem for at fuldføre processen.\nBemærk, at udskrivningen til PDF-funktionalitet virker i ethvert program, der understøtter udskrivning.\nHvis du ikke kan se indstillingen Microsoft Print til PDF, der er angivet i dropdown-printeren, er den sikkert blevet deaktiveret.\nFor at aktivere indstillingen, skal du gå til Kontrolpanel> Programmer og funktioner. Derefter skal du aktivere eller deaktivere Windows-funktioner ved at navigere til Microsoft Print til PDF og markere afkrydsningsfeltet ud for det. Genstart computeren for at lade ændringen træde i kraft.\nIndstillingen Microsoft Print til PDF skal nu vises under Printere under Indstillinger> Enheder> Printere og scannere. Det vises også i listen over printere i dialogboksen Udskriv.\nHvorfor Print til PDF, alligevel?\nPDF er et standard filformat på tværs af platformen. Dette gør det nemt at dele dokumenter og billeder med nogen. Nu da Windows 10 er her, er det nemt at slå filer til PDF-filer! Der kræves ingen ekstra software.\nDet var værd at opgradere til Windows 10 bare for at få OS-niveau support til print-til-PDF.\n- Chris Ammerman (@camerman) 3. oktober 2015\nForetrækker du stadig at bruge et tredjeparts værktøj til udskrivning til PDF på Windows? Eller har du skiftet til den indbyggede funktionalitet, som Windows 10 tilbyder? Fortæl os i kommentarerne!\nBilledkredit: Hånd viser pdf-ikonsymbol på skærmen. forretningskoncept af ilikestudio via Shutterstock


Vores families historie\nJane Krause Genealogy\nEn database over slægterne Krause og Dahlstrøm.\nDenne slægts database over min fars Krause-slægt og min mors Dahlstrøm-slægt er blevet til gennem flere års arbejde. Jeg havde aldrig troet at jeg ville blive SÅ facineret af forskningen. At finde information om anernes liv via f.eks. kirkebøger og folketællinger m.v. giver en ekstra dimension i mit liv. At få viden om mine aners boligforhold og deres arbejde er meget spændende. Jeg benytter i stor grad internettet til min forskning. Det er dog vigtig at understrege at man næsten altid kan finde mange flere informationer ved at besøg de lokalhistoriske arkiver og ved at tale med de ældre i familie før det er for sent. Din slægtsforskning starter ofte i familien skuffer og skabe via foto og dokumenter/attester over familiens liv.\nHvis du har spørgsmål eller kommentarer til oplysningerne på dette websted, vær venlig at kontakte mig. Jeg glæder mig til at høre fra dig.\nSlægtsbøger - dybdegående beskrivelser om anerne.\nSideløbende med den her slægtsdatabase, skriver jeg også slægtsbøger, (både om min egen slægt - men også for andre på bestilling). Kontakt mig hvis du er interesseret! Om Krause-slægten er en slægtsbog tilgængelig på siden: jane-krause.dk Der arbejdes pt. med en bog om Dahlstrøm-slægten, når den er tilgængelig, bliver også den lagt ud på min anden hjemmeside.\nGratis arbejdsredskaber - til dig der selv vil igang!\nFor mig er en stor del af slægtsforskningen glæden ved at formidle resultaterne. Jeg har undervist i flere år i slægtsforskning. På min anden hjemmeside: jane-krause.dk har jeg lagt mit et undervisningshæfte - til inspiration samt en hel del arbejdsredskaber - frit til download.\nOpdateres af Jane Krause.


DEBAT: Furesø kommune køber katten i sækken! - sn.dk - Debat Furesø\nKong Volmersvej som den så ud før. Foto: Jens Berg Thomsen\nArtiklen: DEBAT: Furesø kommune køber katten i sækken!\nDEBAT: Furesø kommune køber katten i sækken!\nDebat Furesø - 31. marts 2021 kl. 15:00\nAf Ulla Hess, Kong Volmersvej 13, Farum\ndebat For små syv måneder siden igangsatte Furesø kommune en asfaltering af Kong Volmers vej, selvom mange foreninger og borgere beklagede den løsning. Det var en ensidigt dikteret løsning og den dyreste i modsætning til, hvad loven foreskriver.\nNu er der allerede mange steder revner i vejsiderne og ved regnvejr flyder vandet i store søer over nogle lunker. I spidsbelastninger, som tøvejr efter en sneperiode, går man i vand til anklerne. Man har intet fundament at asfaltere på, så denne type skader vil blot fortsætte i årene, der kommer.\nKommunen har antaget et konsulentfirma, Niras, der støttede kommunens ønske om asfalt med at udtale, at en asfaltvej stort set ville være vedligeholdelelses fri i 15 år.\nFor dette arbejde fulgte en regning på omkring 200,000 kr. m. moms for konsulent bistand alene. Det betyder, at jeg som enlig pensionist, skal betale ialt omkring 100.000.kr. for denne vej.\nEr det rimeligt at pålægge enkelte borgere så stort et beløb for en defekt vare?


Valg af en luftfugter (2021)\nEt godt mikroklima er en vigtig betingelse for menneskers sundhed, især en af dens vigtigste indikatorer, som er indikatoren for fugtigheden i miljøet i en stue eller arbejdsværelse.\nDesværre svarer denne indikator ikke altid til de ideelle parametre, men der er en vej ud af situationen - det vil være nok at købe en af de typer luftfugtere.\nModerne butikker med klimatisk udstyr tilbyder dog denne nyttige enhed i et sådant sortiment, at det vil være meget vanskeligt for en almindelig mand at træffe det rigtige valg.\nI vores artikel vil vi tale om, hvilke typer enheder der findes til befugtning af atmosfæren i et beboelsesrum, fremhæve deres præstationsegenskaber i detaljer og hjælpe dig med at beslutte hvilken model af en luftfugter med en renser vil være bedre for din lejlighed, dit hjem eller dit kontor.\nSteam-modeller: nøglefunktioner og fordele\nLuftrensere - speciel type luftfugter\nDet sidste ord i teknologien - klimakomplekser\nSelvfølgelig kan den endelige beslutning om valg af et værktøj til forbedring af ilt i lejligheden træffes under kendskab til alle fremtidens ejers krav til den købte enhed. Kun han, baseret på hans præferencer og økonomiske muligheder, er i stand til at bestemme hvilken luftfugter der bedst skal arbejde i en lejlighed, et hus eller kontor.\nHvis økonomi kræver en rimelig udgift, kan en god løsning på problemet med mikroklimaet i huset være køb af et dampapparat for at mætte rummet med fugt.\nFunktionsprincippet for denne prøve af værktøjet er meget simpelt: det er baseret på loven om fordampning af en opvarmet væske. Vand opvarmes af specielle elementer, der er indbygget i enheden, og begynder at fordampe, varm damp kommer ind udenfor og øger derved fugtigheden i mikroklimaet i rummet.\nDamptyper af enheder er i høj efterspørgsel på grund af den øgede produktivitet i den operationelle proces - enhedens grundmodel er i stand til at konvertere næsten en liter vand til damp på relativt kort tid, og generelt er en sådan enhed i stand til at øge fugtigheden i en stue til 60%.\nPå trods af den tilsyneladende enkelhed er damptypen af konstruktion til befugtning af hjemmets atmosfære ret pålidelig og nem at vedligeholde - du skal bare hælde vand i en beholder, der er specielt udpeget til den.\nOverdreven overophedning af værktøjet hjælper med at undgå en speciel krop lavet af plastikka med øgede varmebestandighedskarakteristika. Alle dampenheder til at øge klimafugtighedsindekset har tre beskyttelsesgrader, hvilket gør driften af udstyret helt sikkert og giver dig mulighed for at placere enheden selv i børnenes værelser.\nUlemperne ved modeller i denne gruppe inkluderer kun overdreven energiforbrug samt det faktum, at hygrostat skal købes separat til enheden.\nDen klassiske konstruktionstype til befugtning af hjemmeklimaet: fordele og ulemper ved denne underart.\nHvis du taler om, hvilken type luftfugter, der er bedst for en lille lejlighed eller et kontor, vil mange eksperter råde dig til at vælge klassiske luftfugtermodeller, og her er hvorfor:\nDisse modeller kræver ikke meget energi;\nKlassiske apparater har et lavt støjniveau under drift, derfor er de perfekte til installation i et soveværelse eller et babyværelse;\nApparater i denne kategori kræver ikke yderligere omkostninger til køb af en hygrostat;\nEn person, selv en uvidende person, kan håndtere betjeningen af værktøjet.\nI modsætning til dampbefugtere er den klassiske handlingstype baseret på processen med kold fordampning af en væske, som opstår på grund af virkningen på væsken fra specielle fordampningsanordninger indbygget i luftfugteren.\nSelve enheden trækker luften ind i sig selv med en speciel ventilator, driver den gennem specielle strukturer og frigiver den udenfor, allerede beriget med fugt i tilstrækkelig grad. En klassisk luftfugtermodel kan også være et godt rengøringsmiddel for støv og andre forurenende stoffer.\nOfte bruges klassiske modeller af iltrumsbefugteren til indånding eller aromaterapi.\nUlemperne ved enheder af denne underart inkluderer visse begrænsninger på fugtproduktionsniveauet, men de er kun betydningsfulde, hvis du køber en luftfugter til arbejde i en vinterhave eller et hjem drivhus med planter.\nLuftrensere er en speciel type luftfugter\nEn helt unik model af en luftfugter er den såkaldte luftvasker: den mætter ikke kun luften i rummet med den krævede mængde fugt, men er også i stand til effektivt at rense mikroklimaet for støv og andet suspenderet stof.\nEt sådant fremragende resultat sikres af en unik støvsuger, som modellen er udstyret med - det er det, der tillader dyb rensning af luften fra skadelige urenheder og komponenter. Luftvaskere har også et indbygget antibakterielt kompleks samt evnen til at justere enhedens effekt.\nUltralydsmodeller af enheder til befugtning af boligareal - hvad er deres fordele?\nDe mest populære luftfugter modeller i dag er ultralydsenheder af denne typeog der er en række meget gode grunde:\nEnhedsprincippet for enheden er baseret på innovative teknologier, der gør det muligt at omdanne væske til damp ved ultralyds højfrekvente vibrationer;\nNår du bruger en sådan enhed, er det umuligt at brænde dig selv med damp, derfor er det ultraakustiske modeller af enheder, der anbefales til installation i lokaler, hvor selv meget små børn leger og konstant er;\nEnheden kan tændes og slukkes uafhængigt af hinanden og derved konstant opretholde det krævede mikroklima i beboelsesområdet. Det vil være nok for dig at indtaste de krævede parametre for arbejde i værktøjet, og den smarte model vil gøre resten af sig selv;\nI denne kategori af enheder er der ofte en indbygget speciel patron med filterfunktioner: det er han, der giver dig mulighed for at undgå forekomsten af støvaflejringer og sediment på møbler. En sådan patron tjener i lang tid: den kan betjenes uden udskiftning i ca. 3 måneder;\nDet supersoniske design er udstyret med alle de nødvendige beskyttelsesgrader, for eksempel slukker det sig selv i det øjeblik, hvor vandet endelig fordampes fra enheden.\nDesuden har ultralydssyn ofte indikatorer med indikatorer for indendørs fugtighed, nogle af dem er udstyret med specielle roterende dyser til hurtig og bedre befugtning af beboelsesområdet.\nUltra akustiske luftfugtere er et fremragende valg til et drivhus, vinterhave eller et rum, hvor sjældne ting opbevares: møbler, bøger, tøj, musikinstrumenter.\nDet er umuligt at med sikkerhed anbefale en bestemt model af en ultralydsfugter til køb: beslut < hvilken der er typen af enhed, vil være bedre , kun du kan, baseret på dine egne overvejelser og økonomiske muligheder.\nDet sidste ord inden for teknologi - klimakomplekser\nKlimakomplekset vil være en ideel løsning til et rum, der ofte er røget eller stærkt støvet af forskellige årsager. Ofte købes et sådant kompleks til befugtning af atmosfæren for at forbedre mikroklimaet på kontorer eller for at arbejde i legerummet i en børnehave.\nKompleksets funktionsprincip adskiller sig lidt fra handlingsprincipperne for befugtere fra andre grupper, men har stadig to væsentlige fordele:\nKlimakomplekserne har specielle filtre, der er i stand til at fange forskellige allergener fra lejlighedens atmosfære;\nApparatets kulfilter neutraliserer perfekt de mest ubehagelige lugte, herunder hurtigt absorberende skadelig tobaksdamp og tjære.\nKlimakomplekset har også sine ulemper: det har betydelige dimensioner, hvilket gør det vanskeligt at placere det i små rum og er heller ikke i stand til at mætte luften med fugt, der overstiger 60%.\nVi håber vores gennemgang og anbefalingDatoer hjælper dig med at forstå dette vanskelige emne. Valget af en luftfugter er dog helt dit!\nForrige indlæg Vulvodynia: ærligt talt om hemmeligheden\nNæste indlæg Tykt blod under graviditet er en alvorlig patologi\nSådan sys du en fluffet underkjole: nyttige tip\nNår du kun har et par typer materialer på lager, kan du nemt lave et interessant element i et outfit - et luftigt flerlags nederdel eller underk...\nAt leve med frygt, ikke leve i det: hvordan man overvinder en fobi\nEr du bange for noget, der forstyrrer dit daglige liv? Meningsløse bekymringer pryder ikke nogen, og alligevel kan du se på frygt som en mulighe...\nNår vi taler om wellness-bade, er det første, der kommer til at tænke, at svømme i vandet. Men du kan svømme i solen og luften, og du kan også d...\nAt være eller ikke være - evig tøvenPsykologi\nSådan søger du et job: metoder og måder, der kan give resultaterArbejde og karriere\nSådan laver du kindben: måder at rette ansigtstræk påsundhed og skønhed\nKløe i skeden er et problem i alle aldreKvinders sundhed