En by ved vandet. Forslag til virkemidler der tilgodeser både klimatilpasning og Cittaslow-tankegangen. Tine Marquard Zimmermann - PDF\nEn by ved vandet. Forslag til virkemidler der tilgodeser både klimatilpasning og Cittaslow-tankegangen. Tine Marquard Zimmermann\nDownload "En by ved vandet. Forslag til virkemidler der tilgodeser både klimatilpasning og Cittaslow-tankegangen. Tine Marquard Zimmermann"\n1 En by ved vandet Forslag til virkemidler der tilgodeser både klimatilpasning og Cittaslow-tankegangen Tine Marquard Zimmermann Master in Environmental Management and Sustainability Science, 3. Semester. Aalborg Universitet, 2011\n3 TITEL Titel: En by ved vandet Forslag til virkemidler der tilgodeser både klimatilpasning og Cittaslowtankegangen Tema: Professional udvikling (Professional development) Projektperiode: 12.september januar 2012 Faggruppe: Master in Environmental Management and Sustainability Science Vejleder: Sanne Vammen Larsen Bivejledere: Marianne Christiansen Sidetal: 74 inkl. Referenceliste og bilag Oplagsantal: 3 Projektdeltager: Tine Marquard Zimmermann Synopsis Klimaforandringerne er uundgåelige og de seneste års ekstreme vejrhændelser vidner da også om at klimaet ændrer sig. Men trods nationale og globale bestræbelser for at bremse eller reducere den menneskeskabte udledning af drivhusgasser vil der stadig være en vis grad af uundgåelige klimaændringer. Disse klimabetingede forandringer vil have konsekvenser, ikke alene globalt, men også på nationalt og lokalt niveau. Derfor skal de danske kommuner forholde sig til de klimabetingede ændringer og indtænke dem i den fysiske planlægning af byerne. Der er flere forskellige måder, at tilpasse byerne til de fremtidige klimaændringer og igennem projektet belyses flere anvendelige virkemidler. Med afsæt i et konkret byrumsprojekt En by ved vandet i Svendborg Kommune og Svendborgs medlemskab af Cittaslow belyses endvidere de virkemidler, der kan anvendes i forbindelse med byrumsprojektet som både tilgodeser klimatilpasning og Cittaslow. 3\n5 ABSTRACT The climate change is inevitable and the recent year s extreme weather also reveals that the climate is changing. But despite national and global effort to halt or reduce the man-made emissions of greenhouse gases there will still be a degree of unavoidable climate change. These climate changes will have consequences, not only globally but also at national and local level. Therefore it is important that the Danish Municipalities starts to respond to the climate-related change and incorporate them in the physical planning. There are several ways to adapt to the cities climate change in the future. This is highlighted through the project with several useful tools. Through the urban project A city by the sea located in Svendborg Municipality and their membership of the national network Cittaslow, further enlightenment on the useful tools to be used in conjunction with the urban project. The climate adaption and Cittaslow will both benefit from these tools. 5\n7 FORORD Dette projekt er udarbejdet i forbindelse med min praktik ved Team 9 i Plan og Erhverv i Svendborg Kommune. Projektet er udarbejdet på 9. semester på uddannelsen, Master in Environmental Management and Sustainability Science ved Aalborg Universitet, i perioden 19. september 2011 til 5. januar Det har været en yderst lærerig og spændende praktikperiode, som har bidraget med et godt indblik i planlæggerens arbejde i forhold til den fysiske planlægning. Praktikperioden har budt på mange spændende opgaver, herunder et arbejde med forbedring af kommunens lokalplaner, opdatering af hjemmeside, foredrag om bæredygtighed, studietur til Roskilde Kommune m.m. Sideløbende med praktikken har jeg udarbejdet dette projekt, der belyser hvordan Svendborg kan integrere virkemidler der både tilgodeser klimatilpasning og matcher Cittaslow-tankegangen i forbindelse med et aktuelt byrumsprojekt. Projektet skal ses som inspiration til det videre arbejde med byrumsprojektet En by ved vandet og eventuel skabe grundlag for nogle opstillede kriterier i forbindelse med den kommende arkitektkonkurrence. Samtidig er det mit håb, at Svendborg Kommune ser fordelene ved at kombinere klimatilpasning og Cittaslow, idet en kombination kan generere en positiv synergi, der kan være med til at underbygge Svendborgs vision for det gode liv. Referencemetoden i projektet er baseret på Harvard-metoden (forfatter, år) og den fuldstændige referenceliste findes bagest i projektet. Figurer og tabeller er nummereret fortløbende med reference til det pågældende kapitel. Eksempelvis optræder Figur 4.1 som første figur i kapitel 4. Slutteligt vil jeg gerne rette en særlig tak til Team 9 for min praktikperiode hos dem, de gode faglige input, deres imødekommenhed og deres tid. Slutteligt vil jeg også gerne sige tak for en god tid til hele Plan og Erhverv i Svendborg Kommune. 7\n9 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning Problemformulering Projektstruktur og metode Projektstruktur Undersøgelsesdesign Casestudie Litteraturstudier Interview Observation GIS data Byforståelse Byforståelse Historisk tilbageblik Byen i dag Svendborg Svendborg Cittaslow Diskussion af Cittaslow Opsamling En by ved vandet Opsamling Klimatilpasning i et planlægningsperspektiv Tilpasning af den fysiske planlægning i forhold til fremtidens ændrede klimaforhold Klimatilpasningen i planlægningen Udfordringer ved fremtidens klima Klimatilpasning i landets kommuner Inspiration fra andre kommuner Klimatilpasningsvirkemidler Byplanlægning Bygninger Infrastruktur Opsamling\n10 6. Klimatilpasning og Cittaslow - en integreret synergi Klimaforandringer i Svendborg Anvendelige virkemidler i Svendborg Anvendelige virkemidler i forbindelse med En by ved vandet Synergi mellem klimatilpasning og Cittaslow Opsamling Konklusion Referencer Bilag Bilag A Cittaslow kriterier\n11 1. INDLEDNING Klimaforandringerne er blevet introduceret på den politiske dagsorden som et af de største miljømæssige problemer i vor tid, men vi skal kun få år tilbage før, at klimaforandringerne eller den global opvarmning kun var noget, klimaforskere og miljøentusiaster talte om. (Klimaviden.dk, 2011) Siden 2006, hvor Al Gore præsenterede filmen En ubekvem sandhed har debatten om klimaforandringer taget fart. Således er det ikke længere kun begrebet bæredygtighed, som er politisk interessant, men også klima, eller rettere planlægning i forhold til klimaets udvikling. Interessen for klima er sandsynligvis heller ikke blevet mindre grundet de flere store naturkatastrofer og at disse naturfænomener sker oftere og i hidtil uset omfang. At klima er et politisk varmt emne, ses blandt andet ud fra de møder og konferencer, der afholdes på verdensplan. Her kan blandt andet nævnes COP17, som netop er afholdt i Durban, Syd Afrika og den afholdte konference i Stockholm i 2010 omkring klimatilpasning i forhold til den øgede vandmængde. Desuden er der den skærpende omstændighed, at en overvejende del af forskerne mener, at der er en sammenhæng mellem den mængde CO 2, der er blevet udledt og den temperaturstigning, som er sket i de sidste ca. 200 år specielt efter industrialiseringen. (Harder, 2010) En formodning der i 2007 blev styrket, da IPCC konkluderede, at drivhuseffekten er blevet forstærket af menneskers udledning af drivhusgasser (IPCC, 2007) og at de menneskelige aktiviteter derved har forstærket den naturlige drivhuseffekt, hvilket har betydet at den gennemsnitlige globale temperatur er steget med næsten 1 C (IPPC, 2010; UKCIP, 2011) Dette illustreres af Figur 1.1. Figur 1.1: Temperaturstigning på land. Fire forskellige temperaturdata (UKCIP, 2011) Men hvad er årsagen til de ekstreme vejrhændelser og hvordan hænger de sammen med klimaet og drivhuseffekten? For at kunne besvare disse spørgsmål, er det nødvendigt at redegøre for drivhuseffekten og hvorledes den menneskelige aktivitet har forstærket den naturlige drivhuseffekt. Drivhuseffekten er en betegnelse for en naturlig proces, hvor solens kortbølgede stråling, går igennem atmosfæren og rammer jorden, og derved opvarmer overfladen. Overfladen sender solens varmestråling tilbage mod verdensrummet, men en stor del af varmestrålingen bliver holdt tilbage af skyer, partikler og drivhusgasser i atmosfæren og sendes derfor tilbage mod jorden. Resultatet er en opvarmning af atmosfæren, jordoverfladen og oceanerne. Jordens temperatur bliver i gennemsnit cirka 33 C højere end hvis energien ikke var blevet holdt tilbage. Uden drivhuseffekten vil jordoverfladen være ca. -19 C og derved for koldt til liv på jorden. (IPCC, 2007; Fenger og Hansen, 2001; Olsen, 2008) En af de mest betydningsfulde drivhusgasser er CO 2 (kuldioxid). CO 2 dannes bl.a. ved afbrænding af organisk materiale, ved produktion af varme og el, samt ved brug af benzin og diesel i vores biler (Fenger og Hansen, 2001) En del af den CO 2, der dannes på jorden, optages af jordens planter, men mængden af CO 2 i atmosfæren er i de sidste 150 år steget markant hurtigere end tidligere. Det betyder, at ligevægten i solens kortbølgede Figur 1.2: Drivhuseffekt (DongEnergy, 2011) 11\n12 stråling er blevet skubbet (Fenger og Hansen, 2001) og at jordoverfladen modtager mere infrarød stråling fra atmosfæren. Dette har resulteret i, at jordens varmebalance er blevet ændret. (Olsen, 2008) En øget drivhuseffekt giver ikke alene en opvarmning af jorden, men vil også betyde at klimaet bliver mere ustabilt, muligvis med flere ekstreme vejrforhold - storme, voldsomt regnvejr, tørke eller kulde- og varmerekorder. (IPCC, 2007) Figur 1.3: Regnvejr over Danmark 2011 (Haubye, 2011) Trods nationale og globale bestræbelser for at bremse eller reducere den menneskeskabte udledning af drivhusgasser vil der stadig være en vis grad af uundgåelige klimaændringer (IPCC, 2007) Disse klimabetingede forandringer vil have konsekvenser, ikke alene globalt, men også på nationalt og lokalt niveau. Effekterne af klimaforandringerne er allerede mærkbare gletsjere smelter, havisen på Nordpolen er blevet tyndere, forandringer i vejret med øget frekvens af orkaner og kraftigere nedbør eller udbredt tørke, forsuring af oceanerne, blegning af koraler i koralrev og planterne springer tidligere ud. (IPCC,2010) Danmark har også de seneste år mærket konsekvenserne af klimaforandringerne, bl.a. med kraftige regnskyl, der har medført oversvømmelse af veje, samt offentlige og private kældre. (Björck, 2011) De kraftige regnskyl er blot en af de ændringer i klimaet som Danmark ifølge DMI (Danmarks Meteorologiske Institut) vil opleve. DMI forventer, at klimaændringerne frem til år 2050 vil betyde en øget nedbør på % om vinteren og formodentlig et mindre fald i sommernedbøren på %. En tendens til flere kraftige regnvejrhændelserne, der vil give % mere vand end i dag. Mildere og fugtigere vintrene, varmere somre, mere vind og højere vandstand. (Videncenter for Klimatilpasning, 2011; DMI, 2010) Endvidere forudser FN s klimapanel IPCC, at den forsinkede reduktion af CO 2 -udledningen, vil betyde en temperaturstigning på 4,5 C i år 2100 (IPPC, 2007). Denne temperaturstigning vil få yderligere konsekvenser, ingen ved præcis hvilke og hvor alvorlige konsekvenserne bliver, men det forudses bl.a. at verdenshavene vil stige, dyrearter uddø, og at kraftige storme og monsunagtig nedbør hyppigere vil ramme samfundet. (UKCIP, 2011) Klimaforandringerne er en realitet, og vi kan i fremtiden forvente flere ekstreme vejrhændelser i form af tørke, oversvømmelser, stormfloder, orkaner og stigende havniveau. (Lund, 2010) At der snakkes om klimaet i fremtiden, medfører selvfølgelig nogle usikkerheder i, om det rent faktisk bliver som forudsigelserne siger. Men klimaet er, uanset usikkerheden omkring effekten, under forandring. De klimamæssige forandringer betyder, at klimaet og dets ændringer naturligt skal tænkes ind i den fysiske planlægning af samfundet. To grundlæggende strategier kendetegner tilgangene til handling over for klimaforandringerne; forebyggelse (mitigation) og tilpasning (adaptation). Forebyggelse handler om at formindske den menneskelige udledte CO 2 og er derved metode til at takle årsagerne til klimaændringerne, hvorimod tilpasning er en metode til at tackle effekterne af klimaforandringerne. (UKCIP, 2010; UKCIP, 2011; Global Greenhouse Warmning.com, 2011) Tilpasning går dog ikke kun ud på at tilpasse sig ændringerne i klimaet, efterhånden som de kan mærkes, men tilpasning går i lige så høj grad ud på at forebygge og derved anvende den eksisterende viden om fremtidens klima i den fysiske planlægning af samfundet. (Office of the Deputy Prime Minister, 2004) Forebyggelse og tilpasning er derved to komplementære strategier. De kan ses som to ben at stå på, som en logisk illustration af, at vi som mennesker ikke kommer særligt langt ved kun at stå på det ene ben. Derfor er det vigtigt, at de ikke ses som et alternativ til hinanden. Årsagen til dette er, at det 12\n13 generelt er sådan, at jo flere forebyggende foranstaltninger der foretages i forhold til klimaet og CO 2 - udledningen, jo mindre vil de påvirkninger som vi er nød til at tilpasse for, være. Omvendt så vil en større grad af tilpasning være med til, at mindske virkningerne forbundet med en given grad af klimaændringerne. (Office of the Deputy Prime Minister, 2004) Fokus har hidtil været på forebyggelse, som for eksempel vindenergi og energieffektivitet. (DR P1, 2011) Et økonomisk argument for tilpasning kom imidlertid med Stern-rapporten, udarbejdet for den britiske regering, der konkluderede at en effektiv tilpasning af samfundet til klimakonsekvenserne vil være billigere, end at forholde sig afventende. I Stern-rapporten er det beregnet, at hvis ikke, der foretages noget for at imødese klimaforandringernes konsekvenser, vil der på verdensplan hvert eneste år fremover mistes 5-20 % af det estimerede bruttonationalprodukt. Omkostningerne ved at gøre noget effektivt for at begrænse udledningerne af drivhusgasser er 2 % om året af dette bruttonationalprodukt. Tilpasningseffektivitet er ifølge Sternrapporten afhængig af den offentlige styring, idet der ikke eksisterer incitamenter for tilpasning på det frie marked. Rapporten konkludere endvidere, at tilpasningsomkostningerne tilmed vil stige ved en temperaturstigning højere end 2 C. Tilpasning bør ikke opfattes som en entydig løsning, men som et nødvendigt redskab til de forandringer der, uanset forebyggelse, sker. (Stern, 2006; DR P1, 2006) Begrebet klimatilpasning kan fortolkes forskelligt, og dækker over en bred anvendelse i praksis. Begrebet er relativt nyt i Danmark, og blev i marts 2008 præsenteret af daværende Klima- og energiminister Connie Hedegaard i regeringens klimatilpasningsstrategi: Mennesket har igennem hele udviklingshistorien tilpasset sig de lokale klimaforhold og andre forhold af eksistentiel betydning. Vi har klædt os efter vejret, og vi har bygget huse med den viden, som vi har haft om klimaet på det sted, hvor vi var. Vi har samlet stadig større viden om klimaet, og derfor er Danmark i dag et robust samfund. Vi er i stand til ikke bare at overleve, men også til at se fremad og planlægge vores fremtid. (Regeringen, 2008). Ifølge ministerens udsagn er tilpasning til klimaforandringerne som at klæde sig på til vejret. Skiftende vejrforhold i fremtiden er altså noget, danskerne kan klæde sig på til. Denne fortolkning angiver dog ikke tilpasningens praktiske betydning, og hvad dette indebærer. En forståelse af tilpasning baseret på erfaring, findes i UNFCCC (United Nation Framework Convention on Climate Change): Adaptation - Actions taken to help communities and ecosystems cope with changing climate conditions, such as the construction of flood walls to protect property from stronger storms and heavier precipitation, or the planting of agricultural crops and trees more suited to warmer temperatures and drier soil conditions. (Levina og Tirpak, 2006) UNFCCC inddrager handling i forståelsen af tilpasning og et andet begreb, der kunne være inkluderet, er viden. Viden i en tilpasningsforståelse kan opfattes, ikke alene som viden om fænomenet klimaforandringer, men også om teknologiske muligheder. Tilpasning i denne projektrapport anses derfor som følger: betegnelsen handling dækker over anvendelsen af relevante teknologier, viden og planlægningsmæssige værktøjer. Klimaforandringerne er en realitet, som de danske kommuner skal forholde sig til i den fremtidig planlægning en planlægning, kommunerne har fået til ansvar at varetage. De har et ansvar for at forebygge og reducere den udledte CO 2, men også et ansvar for at tilpasse samfundet i forhold til de konsekvenser klimaændringerne kan få. (Regeringen, 2008; IPPC, 2007; EØS, 2007) Det på tide med et skift i byplanlægningen, så der skabes en bedre balance mellem mennesker, byer, og det omgivne miljø (Moser og Beyer, 2009) Klima- 13\n14 forandringernes betydning for byer vil ifølge OECD (the Organisation for Economic Co-operation and Development) være særligt relevante for infrastruktur, sundhed og helbred, energibehov, vandforsyning og vandressourcer, turisme og kulturarv, byens biodiversitet og luftforurening, samt byer liggende i kystnære områder (Pauleit og Carstensen, 2008). Disse sektorer er også nævnt i den danske klimatilpasningsstrategi fra 2008 (Strategi for tilpasning til klimaændringer i Danmark), som indeholder en række sigtelinjer for myndigheder, erhvervsliv og borgere, så de vil være i stand til at reagere rettidigt og ad hoc på de udfordringer, klimaændringerne vil medføre det danske samfund. Den danske klimatilpasningsstrategi indeholder dog også en række andre sektorer, såsom land- og skovbrug, fiskeri, planlægning af den fremtidige arealanvendelse og redningsberedskabet. (Regeringen, 2008) De danske kommuner mangler dog beslutningskompetencer og konkrete værktøjer til at implementere tilpasningsfremmende initiativer. (Concito, 2010) Regeringen giver kun få retningsliner eller umiddelbart brugbare værktøjer i klimatilpasningsstrategien, idet de vægter hoc-løsninger og brugen af samfundsøkonomiske analyser, trods behovet for en langsigtet og helhedsorienteret planlægning. De klimabetingede forandringer opleves imidlertid allerede i de danske kommuner, og det er en kæmpe udfordring når kommuner skal finde ståsted i problematikken omkring manglende værktøjer og samtidig forsøge at tilpasse sig til klimaforandringerne. Klimaforandringerne er for alvor kommet på dagsorden i flere kommuner. (Pauleit og Carstensen, 2008) Der er flere forhold i byerne som gør dem ekstra sårbare overfor de fremtidig klimaforandringer. Forhold som forseglede overflader (asfalt og fliser), der hverken har nedsivningskapacitet til at opfange regnvand eller kølingseffekt, bevirker at byens temperatur er højere (varme-ø-effekt) og luftigheden er lavere, sammenlignet med landområder. (Pauleit og Carstensen, 2008) Samtidig er mange af landets byer placeret i kystnære områder, hvilket også gør dem sårbare i forhold til vandspejlsstigning og højere bølger på grund af de kraftigere og hyppigere storme (Videncenter for Klimatilpasning, 2011b) Men med den rette planlægning af arealanvendelsen vil det være muligt, at lede meget af vandet uden om bygningerne, kloaker og andre anlæg. Den fysiske planlægning skal klimatilpasses, en strategi der også kan være med til at øge herlighedsværdien af bymiljøet og det åbne land i form af flere grønne områder, samt nye søer og kanaler. (Damgaard og Hall, 2010) De politiske beslutningstagere, skal sikre klimarelaterede politikker og foranstaltninger, der skal give bedre levevilkår for samfundet (UNESCO/UNEP, 2011), men også landets kommuner har en central rolle i den aktuelle og fremtidige klimatilpasning. (Hellesen et. al, 2010) Når udfordringen er givet, og løsningsmuligheder skal findes, er det vigtigt at vide hvor og hvordan, mulighederne kan identificeres. Det handler om at tænke kreativt, når nuværende betingelser skal overvindes og muligheder for en fremtidig klimatilpasning skal findes. I den forbindelse er det vigtigt, at indsatsen sammentænkes på tværs af de kommunale ansvarsområder, og i et samspil mellem initiativer fra myndigheder, virksomheder, organisationer og private borgere (Hellesen et al., 2010). Ved at anvende tværfaglighed og økonomisk tænkning inden for klimatilpasning kan både det rigtige niveau for tilpasningen og de mest optimale tiltag afdækkes. En sådan strategi vil spare samfundet for unødvendige omkostninger. (Damgaard og Hall, 2010) Enkelte kommuner er begyndt, at efterspørge klare målsætninger og retningslinjer for, hvordan klimaindsatsen, herunder klimatilpasning skal håndteres i den fysiske planlægning. (DR P1, 2011; Videncenter for Klimatilpasning, 2010; Wittrup, 2007) Denne efterspørgsel har bevirket, at den nye SSFR-regering i Danmark har sat klimatilpasning på dagsorden. Den nye regering vil bl.a. etablere en task force for klimatilpasning, der skal udarbejde en handlingsplan for klimatilpasning og så skal alle landets kommuner udarbejde en handlingsplan for klimatilpasning inden 2 år. (Videncenter for Klimatilpasning, 2011a; DR P1, 2011) Med klima- 14\n15 tilpasning på dagsorden, er det vigtigt at landets kommuner integrerer klimaindsatsen både forebyggelse og tilpasning i udviklingen af byerne. Med afsæt i et aktuelt byrumsprojekt i Svendborg, En by ved vandet, og byens medlemskab i det internationale Cittaslow-netværk, belyser dette projekt de mulige virkemidler som både tilgodeser indsatsen inden for klimatilpasning og matcher Cittaslow-tankegangen. Visionen med En by ved vandet er, at skabe sammenhæng mellem Svendborg by og havn, og derved skabe gunstige betingelser for det gode liv. Netop ideologien om det gode liv er et centralt element i Cittaslow konceptet, der handler om mødet mellem livskvalitet og kvalitet i omgivelserne og er et værdibaseret samfunds- og byudviklingskoncept om det fremtidige gode liv. (Møller, 2009) Formålet med dette projekt er derfor, at give et bud på handlemulighederne inden for de nuværende betingelser for klimatilpasning og vurdere hvilke virkemidler der kan anvendes i forbindelse med En by ved vandet. Virkemidler der både tilgodeser klimatilpasning og Cittaslow værdierne. Der lægges op til en projektproces med tre overordnede punkter, som vil være centrale i indeværende projekt: a) En beskrivelse af de generelle byudviklingstendenser og en kobling af disse til den aktuelle case En by ved vandet, b) En analyse af hvordan den fysiske planlægning kan tilpasses de fremtidige ændrede klimaforhold, herunder en redegørelse for potentielle klimatilpasningstiltag som kan være oplagte at anvende i byplanlægning, c) En vurdering af, hvilke virkemidler der inden for klimatilpasning gavner klimaindsatsen og stemmer overens med Cittaslow-tankegangen i forbindelse med projektet En by ved vandet. Bevæggrunden for at anvende byrumsprojektet En by ved vandet som case er muligheden for, at påvirke de indholdsmæssige krav i den fremtidige arkitektkonkurrence og belyse de muligheder der er for at koble klimatilpasning med Cittaslow. En anden årsag er, at Svendborg er placeret i kystnært område og at kommunen har mange lavtliggende kystnære områder med naturmæssige og byudviklingsmæssige interesser, hvor det vil kræve store investeringer at sikre områderne mod klimaændringernes konsekvenser. (Svendborg Kommune, 2009) På nuværende tidspunkt er En by ved vandet et internt projekt i planafdelingen. I december modtog kommunen økonomisk støtte til projektet ved Realdania. Den valgte case, Svendborg bys historie samt Svendborg Kommunes nuværende arbejde med klimaet, uddybes senere i projektet (jf. kapitel 2, 3, 4 og 5) PROBLEMFORMULERING Ovenstående indledning og overvejelser har dannet grundlag for følgende problemformulering: Hvilke virkemidler kan anvendes i forbindelse med byrumsprojektet En by ved vandet, som både tilgodeser klimatilpasning og Cittaslow? Projektstruktur og metode vil blive beskrevet i det følgende kapitel. 15\n16 2. PROJEKTSTRUKTUR OG METODE Et forskningsdesign er betegnelsen for den kombination af fremgangsmåder, man betjener sig af, når man indsamler sine data. (Andersen, 2008) Dette kapitel har til formål at redegøre for de dataindsamlings- og analysemetoder, der er anvendt for at kunne belyse projektets problemstilling. Valget af analysedesign handler om kobling mellem problemstillingens karakter, projektets formål, projekts erkendelsesinteresse, type af dataindsamlingsmetode og tidsfaktoren. Intentionen med at præsentere de valgte metoder er, at anskueliggøre metoderne for derved at få indblik i, hvordan problemstillingen er blevet behandlet. For at sikre at problemformuleringen besvares på grundig og fyldestgørende vis opstilles der i dette kapitel en videnskabelig fremgangsmåde, som skal styre den opklarende proces hen mod konklusionen. For at give et bedre detaljeret billede af projektets opbygning redegøres der for projektstrukturen i det efterfølgende afsnit PROJEKTSTRUKTUR Som led i forståelsen af projektets struktur er opbygningen af projektet skildret ved hjælp af nedenstående Figur 2.1. Gennemgangen af de enkelte kapitler foreligger efter figuren. Dette projekt er inddelt i 4 overordnede hoveddele med 7 kapitler. Den indledende del med indledning, projektstruktur, samt metode, efterfølges af en teoridel, hvor der opstilles en teoretisk forståelsesramme for projektets arbejdsområde. Denne konceptuelle og teoretiske del, indeholder teori om byforståelse og de generelle byudviklingstendenser, Svendborgs historie, Svendborgs medlemskab af Cittaslow-netværket, og en beskrivelse af casen. I den konceptuelle og teoretiske del, redegøres der også for, hvordan den fysiske planlægning kan tilpasses fremtidens ændrede klimaforhold, herunder en vurdering af de klimatilpasningsvirkemidler der kan være anvendes i byplanlægningen. Herefter følger den analytiske del, hvor der foretages en vurdering af, hvilke virkemidler kan anvendes i forbindelse med byrumsprojektet En by ved vandet. Virkemidler som både tilgodeser klimatilpasning og matcher Cittaslow. Den afsluttende del af projektet indeholder konklusionen. Kapitel 1 Indledning : I dette kapitel præsenteres baggrunden for projektet, casen og problemformuleringen. Kapitel 2 Projektstruktur og metode : Kapitlet redegør for projektets anvendte metoder og fremgangsmåder, herunder anvendelse af interview, litteraturstudie og casestudie. Indledning Projektstruktur og metode Byforståelse En by ved vandet Klimatilpasning i et planlægningsperspektiv Klimatilpasning og Cittaslow - en integreret syntese Konklusion Figur 2.1: Projektstruktur 16\n17 Kapitel 3 Byforståelse : Dette kapitel redegør for de generelle byudviklingstendenser, den historiske baggrund for Svendborg by og Cittaslow. Kapitlet anvendes til, at skabe en forståelse for hvordan de tre forhold hænger sammen med den valgte case. Kapitel 4 En by ved vandet : I dette kapitel findes en beskrivelse af den valgte case. Kapitel 5 Klimatilpasning i et planlægningsperspektiv : Dette kapitel redegør for hvordan den fysiske planlægning kan tilpasses fremtidens ændrede klimaforhold. Der udredes også for mulige virkemidler i forbindelse med klimatilpasning. Denne udredning sker på baggrund af en beskrivelse af de generelle klimaudfordringer, der findes i forbindelse med byplanlægningen, og et inspirationsafsnit om de virkemidler to andre danske kommuner har igangsat. Kapitel 5 Klimatilpasning og Cittaslow en integreret syntese : Dette kapitel præsenterer Svendborg Kommunes klimapolitik og de forventede klimaforandringer. Endvidere vil kapitlet indeholde de anbefalede virkemidler, der tilgodeser klimatilpasning og matcher Cittaslow. Kapitel 7 Konklusion : Her konkluderes der på projektets problemformulering UNDERSØGELSESDESIGN Før data indsamles skal der tages stilling til, hvilken eller hvilke metoder, der er mest hensigtsmæssige at anvende i forhold til det undersøgte problem (Andersen, 1993). Valget af undersøgelsesdesignet bestemmes også af mulighederne og begrænsningerne i forbindelse problemfeltet. For belyse projektet fra flere sider, samt at sikre et nuanceret billede af projekthelheden anvendes metodetriangulering, som kombinerer forskellige indsamlingsmetoder og derved giver mulighed for indsamling af såvel kvalitative som kvantitative data. Metodetrianguleringen giver endvidere mulighed for, at de forskellige metoder gensidigt kan supplere hinanden og derved give ny indsigt i forståelsen af det fænomen, der undersøges (Iversen, 2010). Metodetriangulation er ifølge Ib Andersen (1993) særligt aktuelt i forbindelse med dataindsamlingsteknikkerne. Det drejer sig her om at vælge forskellige indsamlingsteknikker, der supplerer hinanden. I dette projekt kombineres litteraturstudie, empiriske undersøgelser i form af interview, casestudie og nogle udvalgte virkemidler der både gavner klimatilpasning og matcher Cittaslow-tankegangen. Udvælgelsen af virkemidlerne sker igennem en proces, med tre filtre, hvor der først kigges på de generelle virkemidler der kan anvendes i forbindelse med klimatilpasning i byplanlægningen. Herefter kigges der på de virkemidler der kan anvendes i forbindelse med casen og herefter de virkemidler der matcher Cittaslow. Resultatet af denne proces er nogle anbefalede nettovirkemidler, der både tilgodeser klimatilpasning og matcher Cittaslow-tankegangen. Processen er illustreret i nedenstående Figur\n18 Filter 2 Generelle virkemidler Virkemidler der kan anvendes i case Virkemidler der matcher Cittaslow Netto virkemidler Filter 1 Filter 3 Figur 2.2: Illustration af de tre filtre, der bruges til udvælgelse af virkemidler Kombinationen af de forskellige metoder er med til, at højne projektets validitet, da problemstillingen for projektet bliver belyst fra flere sider. (Halkier, 2008) Den indsamlede teori bearbejdes i en tredelt analyse. En deskriptiv analyse, hvor der udarbejdes en redegørelse på baggrund af nødvendig og tilgængelig teori og hvor forskellige værktøjer/metoder bringes i spil. En forklaring af den valgte case En by ved vandet, og en afsluttende analyse, hvor den indsamlede teori/viden anvendes til at vurdere, hvilke virkemidler der kan være anvendelige CASESTUDIE Projektets problemformulering drejer sig om, hvilke virkemidler der kan anvendes i forbindelse med byrumsprojektet En by ved vandet, som sammenkobler klimatilpasning og Cittaslow. I den forbindelse lægges der ikke op til en kritisk vurderende tilgang, men derimod en mere undersøgende tilgang, hvor mulige virkemidler vil blive fremhævet. Her er casestudiet en velegnet metode til at belyse et fænomen og dets kontekst (Yin, 2003). Casestudiet defineres på mange forskellige måder og kan betegnes som en detaljeret analyse af en konkret virkelighedssituation. Det er blevet en vigtig metode i samfundsvidenskaben, hvor casen ikke, som i andre videnskaber, er en enkeltperson, men f.eks. en organisation, et projekt eller et system. Casestudiet kan opfattes som en måde at bedrive kvalitativ forskning ved at samle, organisere og analysere data (Flyvbjerg, 1988). Dette er i høj grad med til at kvalificere casestudiet som metode. Den videnskabsteoretiske baggrund for casestudiet er hermeneutikken, fænomenologien og dermed verstehen traditionen. Denne tradition indebærer en opfattelse af, at metoder til studiet af menneske og samfund er anderledes end de naturvidenskabelige metoder. Her fokuseres der på forståelse af meningen med menneskelig ageren, social interaktion og indlevende forståelse bygget på subjektiv erfaring (Flyvbjerg, 1988). Et casestudie kan være beregnet til at afprøve en bestemt teori, hvilket forudsætter, at der forud for selve casestudiet opbygges en teoretisk analyseramme, hvis holdbarhed så kan testes i forhold til de empiriske resultater (Yin, 2003). Det er ikke formålet i dette tilfælde, hvor der anvendes en anden og mere åben tilgang til casestudiet. Den åbne tilgang er bl.a. valgt for at undgå de svagheder, den fornævnte metode indebærer og fordi den ikke passer med det undersøgte problem. En indledningsvis etablering af en omfattende analytisk forståelsesramme indebærer en vis forudindtagethed eller bias, og der er en risiko for ubevidst at få casens konklusioner til at passe med teorien og dermed drage forhastede og potentielt fejlagtige slutninger. Vigtige detaljer kan således blive overset og kasseret, hvis de ikke passer ind i de opstillede kasser. Ved at anvende en mere åben tilgang minimeres de nævnte risici, og muligheden for at opnå et retvisende resultat af casestu- 18\n19 diet forøges tilsvarende. Det skal imidlertid ikke forstås sådan, at casen analyseres helt uden forudgående metodiske overvejelser. For at sikre en grundig udførelse af casestudiet med troværdige konklusioner til følge udvælges én case i stedet for en overfladisk komparativ analyse med mange eksempler. Den form for casestudie kaldes også et intrinsisk casestudie, hvor der er interesse for en enkelt case. (Flyvbjerg, 1998) Dette projekt tager udgangspunkt i en aktuel case i Svendborg Kommune byrumsprojektet En by ved vandet, hvor der ønskes at skabe en mere naturlig sammenhæng mellem Svendborg by og havn, for derved at skabe gunstige betingelser for det gode liv. Valget af den pågældende case er taget ud fra nogle strategiske hensyn, herunder muligheden for at udarbejde forslag til virkemidler der vil kunne benyttes i forbindelse med den kommende arkitektkonkurrence. Casen er ydermere interessant da flere af landets byer står i en lignende situation, hvor havn og bymidte skal tænkes sammen til en helhed og hvor spørgsmål om havnens potentiale og hvad den kan bruges til i fremtiden, er blevet rejst. Derved kan casen ses som en repræsentativ case. Samtidig har det som en del af praktikperioden i afdelingen for Plan og Erhverv i Svendborg Kommune været naturligt, at tage afsæt i et projekt, hvor det vil være muligt at bidrage med ny viden og synspunkter. Den valgte case beskrives nærmere i kapitel 4 En by ved vandet, hvor der vil blive gjort rede for den historiske baggrund for casen, herunder placering, området og visionen for projektet LITTERATURSTUDIER For at kunne belyse projektets problemstilling er det nødvendigt at overveje, hvilke data og informationer, der skal anvendes. Projektstudier kan bygge på forskellige typer af information, eksempelvis dokumenter og arkivalier, interviews, direkte observation, deltagende observation og fysiske genstande. Forskellige former for data og information har forskellige fordele og ulemper med hensyn til tilgængelighed, relevans, præcision, bias og desuden med hensyn til den krævende indsats for at fremskaffe disse. (Steinø, 2003) I nærværende projekt er der anvendt litteratur i form af bøger, artikler, rapporter, og forelæsningsnoter m.m. For at opnå en solid teoribaggrund er der foregået et systematisk litteraturstudie og den anvendte litteratur er udvalgt med udgangspunkt i, at kunne belyse og besvare den opstillede problemformulering. Et problem ved litteraturstudiet er, at de aldrig er udtømmende. Det har især været relevant at anvende litteratur i forhold til viden om byforståelse og byudviklingstendenserne igennem tiden. Fordelene ved at anvende litteraturstudie er også at litteraturen kan være med til at underbygge arbejdsteorier og interview. Figurer, der forekommer i projektet, er enten udarbejdet på baggrund af fundne konklusioner, GIS data eller kopieret fra relevant litteratur. Figurer er medtaget for at underbygge, samt give læseren en bedre forståelse. Den anvendte litteratur har overvejende været i form af kvalitative data, men også kvantitative data i form af statistiske data har været anvendt INTERVIEW I forbindelse med projektet er der foretaget interview og mail korrespondance med forskellige aktører. Målet med interviewene har været at få størst mulig indsigt i de områder, som vil blive berørt og inddraget i forbindelse med projektet men også at få inspiration til mulige virkemidler, samt indblik i Svendborg Kommunes nuværende arbejde med klimaet. Interviewene kan betegnes som sagsorienterede ekspertinterview, hvor der fortrinsvis fokuseres på ekspertviden, strategier, processer og det retter sig derfor mod ledende medarbejdere i en organisation, politikere eller eksperter. (Næss og Jensen, 2000) 19\n20 For at få mere indsigt i den pågældende case En by ved vandet er der foretaget flere uformelle interview med Marianne Christiansen fra Svendborg Kommune. Marianne Christiansen er uddannet arkitekt og har arbejdet med byudvikling de sidste 30 år. Hun fungerer som projektleder for byrumsprojektet En by ved vandet og det er hende som arbejder med den samlede idé og vidensindsamling. Formålet med interviewene har været at skabe en større forståelse for byens- og områdets udvikling, den historiske baggrund og de kulturhistoriske værdier. Interviewene er primært foregået løbende under hele projektforløbet og er som udgangspunkt foretaget som uformelle input og dialogsamtaler. Derudover er der også foretaget enkelte aftalte interviews, hvor en delvist struktureret model har været anvendt og hvor forberedte spørgsmål har dannet rammerne for interviewet. Det har under alle interviewene været muligt, at diskutere forhold i relation til casen. Der er endvidere foretaget mail korrespondance og interview med Landskabsarkitekt Henrik Fog-Møller, som gennem en del år har arbejdet med muligheden for at få synliggjort Svendborg som en vandby, ved at kortlægge de gamle vandløb, lokalisere de gamle vandmøller og de mindre vandhjul, som byen har været rig på. Henrik Fog-Møllers forhåbning er, at det vil være muligt at genåbne enkelte strækninger, f.eks. i de havnenære arealer, hvor det vil være relativt nemt og oplagt i forbindelse med de kommende omlægninger. Formålet med kontakten til Henrik Fog-Møller har været, at opnå inspiration og indsigt i muligheden for at inddrage vandet som et element i forbindelse med En by ved vandet. Et element der både kan ses som rekreativ værdi men også som en mulighed for at redde byen for oversvømmelse (Videncenter for klimatilpasning, 2010a) Interviewet med Henrik Fog-Møller var delvis struktureret med enkelte forberedte spørgsmål. Denne interviewmetode blev anvendt for at få en så naturlig dialog som muligt. Udover interview med Marianne Christiansen og Henrik Fog-Møller, er der foretaget mail korrespondance og uformelle interviews med forskellige medarbejdere i Svendborg Kommune. Formålet med disse interview har været, at opnå et kendskab til byen, arbejdsprocesserne i planlægningen og kommunens arbejde med klimaet/miljøet OBSERVATION Der er i forbindelse med projektet også foregået flere observationer af de områder som byrumsprojektet kommer til at berører, for på den måde bedre at kunne vurdere, hvilke virkemidler der vil være hensigtsmæssige at anvende i forbindelse med En by ved vandet GIS DATA Til vurdering af, hvilke tiltag der kan anvendes i forbindelse med byrumsprojektet En by ved vandet har det været nødvendigt at udarbejde et estimat for, hvor store klimaforandringernes konsekvenser er for Svendborg. Dette er gjort ved hjælp af forskellige udarbejdede GIS-kort, der bl.a. illustrere hvor Svendborg kan blive oversvømmet i fremtiden. Kortene er udarbejdet på baggrund af data fra DMI (Danmarks metrologiske institut) og Svendborg Kommune. Der er endvidere anvendt GIS data til udarbejdelsen af oversigt kort til illustration af En by ved vandet. 20\n21 3. BYFORSTÅELSE Nærværende kapitel har til formål, at skabe en forståelse for hvordan byudviklingstendenserne gennem tiden har påvirket byerne. Kapitlet vil derfor redegøre for byudviklingstendenserne igennem et historisk perspektiv og sammenholde disse med udviklingen i Svendborg BYFORSTÅELSE Et arkitekturhistorisk tilbageblik vidner om, hvordan byerne i Danmark igennem tiderne har ændret sig i trit med samfundsudviklingen. Særligt har det 20. århundrede budt på vækst og markante sporskift, som har forandret historiske landsbyer og købstæder til de storbyer, provinsbyer, industribyer, vidensbyer og ikke mindst forstæder, som vi kender i dag. Det følgende afsnit rummer en gennemgang af byforståelse og byteori i forhold til den generelle udvikling. Indledningsvis beskrives den traditionelle og historiske bys struktur, efterfulgt af udviklingen af velfærdsbyen og væsentlige teoretiske retninger her indenfor. Sluttelig følger en status for de nuværende tendenser, hvor byen synes at blive generobret til boliger og fysiske aktivitet frem for industri og havneaktiviteter. Dette afsnit anvendes som forståelse til, hvordan byerne har udviklet sig og som baggrund til casen HISTORISK TILBAGEBLIK I et historisk perspektiv har opfattelsen af byen været skiftende. En tidlig definition fra 1920erne beskriver en by som et sted, hvor mennesker slutter sig sammen og organiserer sig i fællesskaber, som er større og mere permanente end lejr- og bopladser (Møller, 2002) Definitionen af en by i dag hæfter sig ved de samme parametre, hvor byen beskrives som samlet bebyggelse af en vis størrelse med boliger og i de fleste tilfælde også bebyggelse til andre formål. (Post, 2010) Sammenholdes disse definitioner, spores særligt to bærende parametre for forståelsen af en by dens fysiske struktur i form af størrelse og tæthed samt dens anvendelse i form af boliger og erhverv. (Møller, 2002) I de tidlige byer findes en række fælles karakteristika i byens fysiske form, eksempelvis pladser og hovedgader. Der findes med andre ord en fælles skabelon for bydannelse, der anvendes igen og igen, men justeres i forhold til den givne kontekst. Afvigelserne skyldes især en tilpasning til de fysiske forhold, byerne er placeret i. Det er derfor først og fremmest denne stedbundne variation over et fælles skema, som gør det klart, at de danske middelalderbyer med enkle undtagelser fik deres blivende træk omtrent fra begyndelsen, og at de samfundsforhold, som oprindeligt begyndte at udkrystallisere dem, også vedblev at fungere som en fast dispositorisk ramme for den senere byudvikling. (Jensen, 1998) Byerne har altså i vid udstrækning indordnet sig de kontekstuelle og klimatiske forhold, hvorved det bedste lysindfald, mest læ og bedste udsigt er sikret, og den mest gunstige placering i forhold til handel er opnået. (Møller, 2002; Jensen, 1998) Den traditionelle byopfattelse har derfor typisk orienteret sig omkring torvet eller kirken.... For at danne sig et indtryk af en ukendt bys opbygning, kan man med fordel opsøge det sted, hvor byen opstod. Terrænformerne, eventuelle kystforhold og vandløb vil sammen med de spor, der ofte vil være af byens tidligste gadenet og bygningsstruktur, udgøre den kerne, som senere bydele knytter sig til, hver med deres historiske særpræg. (Møller, 2002) 21\n22 Byen har som tidligere antydet været klart afgrænset, typisk af en bymur, der markerede den juridiske indflydelses rækkevidde. Denne differentiering af by og land har vist en klar tendens til, at bydannelse og vækst har været koncentreret i bymidten, der som følge heraf har været og fortsat er karakteriseret ved højere tæthed end den omkringliggende bebyggelse. Denne højere koncentration af mennesker har skabt fokus på mødet mellem dem, med byens samlingspunkter som vigtige. (Møller, 2002; Bech-Danielsen, 2004) Som følge af købstædernes handelsprivilegier har særlig torvet spillet en central rolle som byens handelsplads og derfor har torvet ofte været placeret centralt for at tiltrække mest mulig handelstrafik. Der er dog blandt historikere uenighed om, hvorvidt torvet er opstået som følge af stedets status som trafikalt og handelsmæssigt knudepunkt, eller om torvet har skabt fundamentet for netop trafikken og stedets trafikale vigtighed. Uanset rækkefølgen har det vist sig som et af byens bærende principper, at kombinere fordelene ved torvet med den gode tilgængelighed en tilgang, der fortsat spores i dagens byplanlægning. (Møller, 2002) Byens centrale samlingspunkt, torvet, har ofte været det primære element til at forme byens identitet udadtil. Dette har skabt grobund for et rigt byliv, der kan lokke flere mennesker til og derigennem styrke både handlen og den menneskelige interaktion. I et mere fremtidsorienteret perspektiv har dette fokus muliggjort mødet mellem forskellige mennesker, og torvet kan således anskues som et centralt sted, der fremmer byens alsidighed. (PPS, 2009; Gehl, 2003) Foruden torvets betydning, ses en række fysiske fællestræk, der karakteriserer den tidlige bys fysiske grundform. Elementer som hovedgader, brogader og sekundære side og baggader danner sammen med torvet fundamentet for langt de fleste byer. Bymidten er typisk bestående af kirke og torv, og stort set altid placeret for enden af eller i krydsningspunktet mellem hovedgaderne, uanset antal og form. Forskelligheden opstår i kraft af konteksten, hvor vejnettet typisk er afstemt i forhold til topografiske parametre samt sammenhængen med byens vigtige elementer som kirke og torv. Fokus for vejene har dog ikke alene været funktionelt, men har også været æstetisk og indtænkt i den menneskelige skala. (Møller, 2002; Jensen, 1998) Hvor den traditionelle bys struktur i århundreder har fulgt den foregående beskrevne struktur og været klart defineret og afgrænset, sker der fra sidste halvdel af 1800 tallet, og særligt i 1920erne og 1930erne, markante ændringer i byernes historie. Sideløbende med, at industrialiseringen vinder terræn i de fleste købstæder, indtager den personlige frihed samfundet. Demokratiets konstituering, med grundlovsvedtagelsen i 1849 og indførelsen af næringsfriheden i 1861 giver danskerne en fornyet frihed til at forandre deres livsvilkår, herunder hvor de ønsker at bo og dermed forsøge at øge deres velfærd. Dette fører til en stigende tilflugt til og urbanisering af byerne, som på trods af ekspansion ud over de gamle afgrænsninger, oplever en stor fortætning med ringe boligforhold, dårlig hygiejne og deraf følgende sundhedsproblemer. Som følge af disse ringe forhold begynder sub-urbaniseringen, da de første udflytninger af boliger uden for Københavns bymure opleves. (Bech-Danielsen, 2004) Som en reaktion på den nye personlige frisættelse formes en ny filosofi og samfundsopfattelse i begyndelsen af 1900 tallet modernismen. Den nye frihed og selvstændighed giver mennesker mulighed for selv aktivt at skabe deres fremtid. Dette bliver et fremadrettet opgør med fortiden, hvor fremtiden bliver lig med fremskridt, og kulturen, og ikke mindst arkitekturen, gentænkes. Den nyvundne friheds muligheder for bedre velfærd for den brede befolkning, i form af frisættelse, lighed og sundhed, bliver legitimeringen af modernismens arkitektur, som en både æstetisk og etisk søgen mod at skabe et bedre samfund. Naturvidenskabens rationalisme og funktionalisme er redskaberne i den nye stilart, hvor form følger funktion. (Bech-Danielsen, 2004) 22\n23 Modernismes funktionalisme og søgen mod at skabe et bedre og sundere samfund sætter sine tydelig præg på periodens arkitektur, planlægning og byernes udvikling. Hvor København har været præget af boligmangel og tætte og usunde boliger opbygget omkring vejnettet, tager modernismens planlægning udgangspunkt i de sundhedsmæssige hensyn ved placeringen af boligområder. Efter opdagelsen af sol og lufts gavnlige indflydelse på en af de mange sundhedstrusler, som tidligere tiders byggeri skabte, bliver sol- og lysindfald en afgørende parameter for orienteringen af bebyggelse, og der bygges i højere voluminer, så store arealer kan friholdes til grønne områder. Byen funktionsopdeles i højere grad med boligerne placeret uden for byen, væk fra industrien med nærhed til grønne områder. Hjemmet bliver i høj grad rammen om det sunde liv, som et harmonisk tilflugtssted fra den stadigt voksende bys kaos. (Bech-Danielsen, 2004; Pedersen, 2005) 1950erne i Danmark karakteriseres ved økonomisk vækst og dertilhørende velstandsstigninger. Begrebet velfærdsby sættes for alvor på dagsordenen. Bil og forstad bliver i stigende grad hinandens forudsætning. I takt med bilens voksende betydning udsættes de traditionelle bykerner for et markant pres, der indleder samfundsdiskussioner om byens tæthed. Mobilitet ved hjælp af kollektiv massetransport som eksempelvis jernbanen afløses af den friere bevægelighed med privat bil et faktum, der muliggør mindre tæt byvækst, da større afstande kan overkommes. I kraft af øget bilejerskab og trafik ses den stigende tendens til trængsel på vejnettet som udgangspunktet for de følgende års store trafiksaneringer og ændrede holdning til trafikkens rolle i bybilledet. (Pedersen, 2005) Samtidig forekommer samfundsdiskussioner om, hvordan den stigende sub- og de-urbanisering skal håndteres. I et dansk perspektiv forbedres levevilkårene markant i årene , og i kombination med en forskydning fra produktionserhverv mod serviceerhverv indledes en bølge af forstadsbyggeri. Diskussionen går især på mulighederne for at foretage en yderligere koncentration af den voksende bybefolkning og kendetegnes af to modsatrettede tendenser: de store boligprogrammer og det spredte parcelhuskvarter. (Pedersen, 2005) Fra den arkitektfaglige lejr efterstræbes en højere tæthed inspireret af modernister som eksempelvis Le Corbusier, der med sin arkitektur vil hindre den sløvende, uoverskuelige metropolis, som den lave og halv-høje by er blevet. (Pedersen, 2005) I stedet ønskes ny bebyggelse koncentreret om såvel økonomiske og trafikale fordele som bedre infrastrukturel forsyning. Ligeledes vendes fokus mod nærheden til grønne og rekreative arealer, hvorfor byen får en fliget kant, der sikrer størst mulig overflade i kontakt med det omkringliggende landskab. Resultatet bliver boligprogrammer som Voldparken i Husum og Bellahøj i København, der er opbygget over hustyper som blokken, stokken og bolighøjhuset de såkaldte parkbebyggelser, der er eksempler på, hvordan der gøres oprør med den historiske tætte by og skaber boliger omgivet at luft, lys og sol uden for den historisk afgrænsede by. (Pedersen, 2005; Bech- Danielsen, 2004) I takt med modernismes indflydelse, udtrykt som stigende centralisering og zoneopdeling, og industrialiseringens indtog opstår element- og montagebyggeriet som en ny mulighed, og arkitekternes fokus rettes mod storskalaprojekter som Brøndby Strand og Høje Gladsaxe. (Pedersen, 2005) Arkitekternes begrænsede interesse for enfamiliehuset i erne hindrer dog ikke en eksplosiv vækst inden for netop denne type forstadsbyggeri. Den rumlige tendens kan forklares med en række samfundsmæssige forandringer, herunder velstandsstigninger både i samfundet og for den enkelte (Andersen et al, 2002), bilens indtog, trangen til at eje sit eget og få det økonomiske udbytte derved samt anvendelsen af boligen som et statussymbol. Forstadsbebyggelsen ses blandt den jævne befolkning som et udtryk for de forbedrede levevilkår, og hensynet til lys og luft medfører, at velfærden symbolsk måles i kubikmeter fri luft med spredt bydannelse som resultat. (Pedersen, 2005) Sidst i 1960erne øges presset på byernes centrale dele, og en arkitektonisk holdning, der respekterer og ønsker at bevare den historiske bys træk, vinder ind. (Christiansen, 2011; Mathiesen, 2011) Kritikken rejses omkring en række af de store boligprogrammer som Gellerup i Århus og Vollsmose i Odense, der af moder- 23


Så kommer vi i gang! - PEEK\nDet er mere frygtindgydende end forventet at skulle skrive mit første indlæg i denne konkurrence. Er der noget i mit liv som rytter, der kan interessere andre? Det spørgsmål har jeg stillet mig selv flere gange, inden jeg meldte mig til PEEK.\nJeg hedder Simone og har redet siden jeg var 7 år. Jeg var overhovedet ikke interesseret i heste, da min lillesøster begyndte at ride. Men efter et par år på rideskolepony, fik hun mulighed for at låne en pony, og så var jeg solgt. Frederik var en utrolig fræk lille 3’er pony, som lærte os at lande korrekt, når han smed os af, men også at sidde bedre fast.\nJeg har haft flere forskellige ponyer i løbet af mine ponyår. Som 11-årig fik jeg en 4-årig new forest pony, som jeg fik redet op til s-niveau og red landsstævner på de sidste af mine ponyår.\nI 2015 var jeg så heldig, at min berider Stine Skov bad mig ride een af hendes heste, da hun var gravid, og derfor ikke selv kunne. Det er indtil videre blevet til 4 år med mange fantastiske oplevelser. Med Sandelmosegaard Rachmaninoff er jeg kommet op og ride MB-niveau, håber snart at kunne starte MA.\nI dette forår fik jeg mulighed for at ride en hoppe Nora S, som har gået som følhoppe, men nu skal rides i stedet.\nSidst, men ikke mindst, har jeg min egen 3-årige hoppe Zentropa Byhøj, som netop er blevet tilredet her i sommer. Hun går nu i en løsdrift med masser af plads, så hun kan vokse lidt mere.\nJeg håber I har lyst til at følge med på vores rejse videre i ridelivet.\nAf Simone Høllemkær Klavsen 0 kommentarer\nSimone Høllemkær Klavsen\nJeg er 19 år og har redet siden jeg var 7, hvor min lillesøster fik sin første pony. Siden da har jeg haft flere forskellige ponyer. Den sidste solgte jeg i 2018. Nu har jeg en 3-års hoppe, som lige er tilredet og nu skal stå på fold de næste par måneder. Derudover rider jeg en 12-årig vallak efter Romanov. Vi rider MB-niveau for nuværende. Endvidere er jeg ved at uddanne en hoppe, som har gået som følhoppe og derfor først er startet op i ridning nu.\nUge 38: Ugens PEEK’er\nDEN SPECIELLE HEST – video


Er tiden til madlavning knap i det daglige? Så bør du overveje at droppe take away og fast food, og i stedet tegne et abonnement på en måltidskasse.\nHvilken slags måltidskasser findes der?\nMarkedet for lækre måltidskasser er boomet inden for de seneste år. Der findes flere forskellige typer måltidskasser som retter sig mod varierende ønsker og præferencer. Du kan for eksempel vælge en måltidskasse som er særligt tilrettelagt efter den diæt du følger, så som Atkins kuren, Low Fodmap, 2 – 5 kuren eller lignende.\nEr du allergiker kan du gå efter en måltidskasse som ikke indeholder nødder, mælk, gluten eller andre allergener. Du kan vælge en vegetarisk eller vegansk måltidskasse hvis du ikke siser kød eller æg og mælkeprodukter. Og endelig er der måltidskasser som er særligt tilegnet sportsfolk med en høj forbrænding og et stort behov for kulhydrater og fedt i særligt afmålte mængder.\nLækre og billige måltidskasser fra Kokkens Hverdagsmad\nDu kan også vælge en af de helt almindelige all round måltidskasser som egner sig fortrinligt i forbindelse med tilberedning af lækre og velsmagende aftensmåltider til hele familien. Med en måltidskasse fra Kokkens Hverdagsmad er du garanteret sund og nærende aftensmad tre til fire gange om ugen.\nSamtidig sparer du både tid og penge ved at vælge en Kokkens Hverdagsmad måltidskasse. Uanset om du vælge Kokkens Familiekasse, eller det vegetariske alternativ Kokkens Grønne Kasse, får du nemlig en kasse indeholdende råvarer og øvrige ingredienser i nøje afstemte forhold matchende antallet af kuverter.\nDu undgår at skulle smide mad ud, hvilket både koster på klima og på pengepungen. Og du kan samtidig nyde smagen af hjemmelavet mad uden at skulle bruge flere timer på at kokkerere.\nDet er nemt at bestille de lækre og velkomponerede måltidskasser Kokkens Hverdagsmad. Klik ind og få meget mere information om dine muligheder på kokkenshverdagsmad.dk\nMed billige terrassedøre kan du opgradere dine gamle døre og få meget for pengene\nHvilket firma skal hjælpe dig med fragt til Ukraine?\n3 typer af behandlinger du kan få, hvis du har en dårlig ryg\nSådan gør du det nemt for dig selv at holde julefrokost\nSådan passer du bedst på dit hjem\nHer er alle fordelene ved at få erhvervsfoto i Køge\nBestil de smukkeste bryllupsbuketter i Lørslev


Despina Hotel i Kreta til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVærelse med 1 dobbeltseng eller 2 enkeltsenge og havudsigt - Bruser\nVitsentsou Kornarou 10, Chersonisos, Kreta, Grækenland, 70014 - Se på kort\nMere om Despina Hotel\nDespina Hotel, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Hersonisos i Kreta. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Despina Hotel sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, værdiboks.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda altan/terrasse, lydisolering, køleskab, toiletsager, bruser, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Kreta, så er Despina Hotel dit hjem væk hjemmefra.\nRabat på Despina Hotel


Tonnam Villa Resort Phuket Thailand - Lavpristilbud på hoteller AGODA\n21 Moo 4, Soi Lookjun, Taeiad Road., Chalong, Phuket, Thailand 83000 (Se kort)\nDesværre, der er ikke ledige værelser hos Tonnam Villa Resort på dine valgte datoer.\nbabysitterbar bar ved poolen businesscenter butikker inde på hotellet cykeludlejning eksklusive værelsesfaciliteter elevator familieværelse handicapfaciliteter kæledyr tilladt kaffebar kasino lufthavnstransport møde-/festlokale natklub/dj portner restaurant roomservice roomservice 24 timer rundture rygeområder salon shuttle service værdiboksvaskeriWi-Fi i fællesområder\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Phuket, så er Tonnam Villa Resort et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin bekvemmelige beliggenhed, tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste steder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Phuket. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et overdådigt udvalg af servicetilbud, såsom vaskeri, parkering, Wi-Fi i fællesområder, bar. Tonnam Villa Resort omfatter 11 værelser, som alle er smagfuldt indrettede mhp. at tilbyde bekvemmeligheder, såsom wireless internet (gratis), aircondition, internetadgang (wireless), brusekabine, køleskab. Hotellets fritidsaktiviteter, såsom massage, udendørs pool er indrettede med ro og afslapning i mente. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Tonnam Villa Resort.\nMom Tri's Villa Royale Hotel Fortrinlig\nMom Tri's Villa Royale Hotel ligger fremragende i sport, natteliv, strande-området af Phuket og...


Quilter.dk: Masser af flettede tasker\nMasser af flettede tasker\nI det sociale projekt i den bebyggelse, hvor jeg bor, har jeg på frivillig basis for snart et år siden oprettet en håndarbejdscafé, og hver mandag formiddag fra kl. 10.00-13.00 er alle, der har lyst til at være med til en hyggelig formiddag i samvær med andre, velkommen.\nDet har vist sig at være et rigtig godt initiativ, for der er fuldt hus så godt som hver gang. Indtil vores kommende fælleshus er færdigt, har vi fået stillet et at husene i vores bebyggelse til rådighed, så der er livlig aktivitet i de beskedne omgivelser.\nDet er stadig papirflettasker der står højt på listen over aktiviteter, og her er et lille udpluk af dem, pigerne for tiden har gang i:\nPigerne har fundet frem til, at næsten alt kan bruges: kaffe- og slikposer, hyldepapir, gavepapir og al mulig anden slags papir beklædt med bogbinderplast osv. Vi har desuden fået sponsoreret en del forskellige materialer fra Odense Marcipan. Det er åbenbart kun fantasien, der sætter grænser.\nDer er mange rigtig flotte tasker imellem, og de bliver mere og mere spændende, jo dygtigere pigerne bliver.\nDe af os, der ikke fletter tasker, strikker, syr patchwork, broderer, og hvad den enkelte ellers arbejder med.\n- og så havde Lykke lige bagt en jordbærtærte, hun syntes, vi skulle hygge os med - uhm, den var lækker:\nHvor er jeg glad......\nEndelig blev UFO'en færdig!\nMaratonsyning og afslutning på forårssæsonen\nBørnepasning på Djursland


Min lille store have: Så er der klikket 485 løg :)\nSikke jeg har begrænset mig... plejer ellers at bestille mindst 1000 løg ad gangen, når jeg bestiller hos bulbi, men det er nok fordi jeg ikke bestiller tulipanløg i år. Bortset fra den pakke tulipanløg, der hoppede ned i vognen, da jeg var i Netto, så er planen faktisk at holde mig fra tulipanindkøb.\nJeg holder meget af tulipaner, men synes godt nok de forsvinder (alt for) hurtigt....af de 250 Queen of Night jeg satte for omkring 3 år siden...tja...der kom vel 5-8 stykker op i år....det samme gælder 'Spring Green'...det er altså ikke tilfredsstillende.\nNu satser jeg i stedet på narcisser og regner med/håber på en større succesrate der. Det betyder dog ikke, at jeg ikke gider tulipaner. Jeg holder bare en tulipan-købe-pause.\nTilbage til dagens 485 klik.\n25 Flower Drift\n25 Minnow (Købte dem også sidste år, men har ikke nok af dem)\n25 Yellow Cheerfulness\n100 Thalia (Jeg elsker Thalia!)\n25 Mount Hood (Købte dem også sidste år, men har ikke nok af dem)\n25 Texas (Købte dem også sidste år, men må bare have flere af disse STORE, smukke narcisser)\n25 Prince Claus chrysanthus\n200 chrysanthus mixed\n50 Hollandia de caen - red\nNu kan jeg så gå og spekulere på, hvor jeg skal finde plads til dem....hihi.\nIndsendt af Esther - Min lille store have kl. 13.54\nEtiketter: Bulbi, efterår, løgplanter\nKirsten Boutrup 14.20\nDen sidste sætning tænkte jeg allerede da jeg læste hvor mange klik der var. Men jeg er sikker på at du sikkert har en plan med alle de flotte løg. Og ikke fordi jeg skal være hellig, jeg kom et smut forbi en vis meget stor butik og der gik jeg også nærmest i selv sving i løg afdelingen. Jeg fik købt mig lidt af hvert bl.a. vintergækker og erantis som jeg havde planlagt, så skal jeg da slet ikke nævne de andre løg der røg i kurven. Så nu håber jeg bare af der kommer en god septemberdag, hvor alle narcisser kan sættes. Jeg ville egentlig have lagt de første dag da jeg var i haven, men det blev ikke til løg men lidt fik jeg da plantet selvom det var så vådt.\nEsther - Ildkattens Scriptorium 22.09\nHaha...ja gid det var så vel; jeg har overhovedet ingen anelse om, hvor jeg skal sætte alle mine løg, Men, det tager jeg nu ikke så tungt. Planen er jo at en stor del af dem skal have deres blivende plads i forhaven, men den skal jo først omlægges...så regner med at langt de fleste løg bliver sat i potter/spande igen...og så kan de lægges i forhavens bede til september næste år.\nJeg kan godt mærke jeg slet ikke er færdig med at købe løg endnu, men nu kan jeg godt vente et par uger (tror jeg nok) indtil der kommer slutudsalg. Ulempen ved slutudsalg er naturligvis at jeg ikke kan forvente at få fat i alle de løg jeg ønsker, men jeg ser mest slutudsalg som en ekstra bonus.\nMarit Sønstebø 14.21\nDet var en flott bestilling! Det blir nok fint hos deg til neste vår. Jeg opplever også at tulipanene forsvinner, så narisser er bedre til å komme igjen\nDe som kalles liljetulipaner lykkes jeg bedre med å komme igjen året etter.\nJa...tulipaner er ikke hvad de har været, synes jeg. Jeg elsker tulipaner, men bliver så skuffet over hvor få, der kommer igen, så derfor jeg holder lidt pause med dem.\nNarcisser holder jeg også meget af, og der findes jo også mange smukke deriblandt :)\nJeg må have set lidt nærmere på de der liljetulipaner, kan jeg se ;)\nFru Friis 18.04\nÅhhh.... den klik-finger kan gøre havelivet besværligt.... og ganske skønt!! Jeg har det nøjagtig som dig, vælger knapt så mange tulipaner og lægger mine kræfter og penge i alium og narcisser. De driftsikre. Men selvfølgelig kan vi ikke undvære tulipaner, de kommer skam også i kurven, men med omtanke. Sjovt du lige nævner Spring Green, den har jeg også købt flere af og tilmed læst at den er rimelig driftssikker, men de har nok kun en begrænset levetid. God fornøjelse med lægningen og så kan du begynde at glæde dig til næste forår. :o)\nJa, det kan der være noget om...og alligevel vil man jo ikke undvære sådan en klikfinger, vel? :)\nSå sent som i går læste jeg igen at Spring Green var ret driftsikker...."Nå" tænkte jeg bare, det er den altså ikke her.\nDe tulipaner jeg har haft mest held med og hvor størstedelen er kommet igen på 3. år (i år) er 'Helmar' - en rød/gul tulipan.\nSidste år købte jeg en del rød Appeldorn...jeg håber de kommer igen...for om nogen er Appeldorn da driftsikre, skulle jeg mene. Jeg har et par gule og et par røde, der er dukker op hvert år i haven her.\n485! Det da løg(n)! Men man kommer hurtigt deropad, for hvem kan nøjes med een pose af hver? For eksempel synes jeg ikke at det var pænt af dig at omtale den hvide kejserkrone :-). Hér satser jeg på kejserkroner og diverse allium i alle størrelser .... Tulipaner er efterhånden en engangs fornøjelse, eller også skal jeg tage mig sammen og købe en bedre kvalitet (større) løg..... En rigtig fin undtagelse. I min have er turkestanica....hilsner\nEsther - Ildkattens Scriptorium 22.13\nUh...jeg er da ked af jeg nævnte den hvide kejserkrone....hihi....men den er godt nok SMUK med SMUK på...men også meget dyr, synes jeg.\nDe botaniske tulipaner skulle også være bedre til at komme igen....mine 'Tarda' kommer også trofast op...i år på 4. år....men de 'Little Beauty' jeg satte i 2011, kun dukkede op en enkelt sæson.\nNana Hecquet 19.51\nDet er da ikke et eneste løg for meget ;-) Jeg glæder mig til at se billeder til foråret!\nEsther - Ildkattens Scriptorium 22.14\nHaha...nej løg er vel nærmest at betragte som narkotika for haveelskere...man kan aldrig få for mange ;)\nJeg glæder mig også til at se dem springe ud til foråret - og jeg skal skam nok tage billeder - det kan man jo slet ikke lade være med.\nFrk. Anemone 06.57\nDet er sjovt at købe løg. Men man når hurtigt til en stor mængde, når man liiige skal have 2 poser af denne og 2 poser af den der... Jeg synes heller ikke mine Queen of Night har været så driftssikre de seneste år. Den første store portion som jeg lagde i 2006 kom troligt i mere end 4 år, men den nye portion var ikke så villig til at komme igen. Thalia er en rigtig skøn sag som ikke må mangle i nogen have.\nVi glæder os til forårsbilleder fra din have :)\nEsther - Ildkattens Scriptorium 09.48\nJa, det er så sjovt at købe løg...at man ofte kommer til at købe flere end egentlig beregnet...fordi der er så mange smukke. Man bliver lokket af alle de flotte billeder.\nJeg har haft thalia før, hvor jeg boede tidligere, men det er faktisk først i år jeg havde dem i blomst første gang her på matriklen - derfor jeg har bestilt 100 mere, for de skal stå flere steder....håber jeg kan finde plads til dem, ellers må de stå i potter.\nÅh hvor lyder det godt! Jeg er slet ikke begyndt at handle endnu, men jeg satser på tidligt blomstrende tulipaner i år og håber på tidligt forår, for vi skal ha' konfirmation 22. april, og det ville da være fint, om der var tulipaner i haven. Under alle omstændigheder skal jeg ha' sat en del i potter og så forsøge at drive dem frem, så det passer med slut april ;-)\nJeg har nu ellers forsøgt at undlade at handle endnu...men....tja.... ;)\nHvis vejret ellers arter sig nogenlunde burde det slet ikke være usandsynligt med tulipaner d. 22/4 :)\nTulpanerna kommer inte upp flera år hos mig heller, narcisserna lyckas bättre. Det är lätt att man klickar och klickar, för det är svårt att låta bli, för det finns så många fina.\nEsther - Ildkattens Scriptorium 21.24\nDejligt at læse at det ikke kun er mig, der har problemer med tulipanerne... :) Også god søndag aften til dig.\nDet bliver da helt fantastisk i din lille have med alle de løg :-)\nJeg har ikke købt løg endnu i år, men har da noget kig på Bulbi, for det ser ud til, at man kan købe pænt store portioner for meget rimelige penge.


Oppositionen kræver forklaring: Hvorfor skal kommunerne spare? | TV2 Nord\nOppositionen kræver forklaring: Hvorfor skal kommunerne spare?\nVed dagens KL-topmøde kræver oppositionen en forklaring på, hvorfor kommunerne skal spare én procent af budgettet.\n10. mar 2016, kl. 16:18\nOppositionen ønsker en forklaring på, hvorfor kommunerne skal spare én procent af budgettet.\nDen nordjyske kandidat fra Alternativet Torsten Gejl står torsdag sammen med de andre oppositionspartier frem og retter en kritik af regeringens spareplaner. Det sker under torsdagens topmøde i Kommunernes Landsforening i Aalborg.\nRegeringen har med det såkaldte omprioriteringsbidraget planer om, at kommunerne skal spare én procent af budgetterne. Dermed får staten råderet over 2,4 milliarder kroner.\n- Kritikken er så entydig og alvorlig, at vi må stille os på kommunernes side i den her sag og bede om klare svar fra regeringen. Det er i alles - og i særdeleshed i borgernes - interesse, at omprioriteringsbidraget ikke får karakter af en skjult spareøvelse, og at pengene ikke forsvinder ud af kommunerne, siger finansordfører Josephine Fock fra Alternativet i en pressemeddelelse.\nPå den baggrund hasteindkalder Alternativet sammen med Socialdemokraterne, Enhedslisten, Radikale Venstre samt SF til forespørgselsdebat i Folketingssalen onsdag den 16. marts kl. 13.00. Her vil de fem partier bede finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) redegøre for, hvordan omprioriteringsbidraget fra kommunerne skal bruges i 2017 og frem, og hvordan kommunerne forventes at udmønte de deraf følgende besparelser.\nÉn procent af et kommunalt budget kan måske lyde af lidt. Men for en kommune som eksempelvis Frederikshavn betyder det 25 millioner kroner, som skal findes i et allerede presset budget.\n- Vi har lukket skoler. Vi har lukket ældrecenter. Vi har huller i vejene. Vi har taget alle de lavthængende frugter. Så vi kommer til at spare på kernevelfærden, så det er børn og ældre, fortæller Birgit S. Hansen, socialdemokratisk borgmester i Frederikshavn kommune, til TV2 Nord onsdag.\nBirgit S. Hansen har torsdag et punkt på dagsorden på Kommunernes Landsforenings topmøde i Aalborg. Kravet er, at pengene skal tilbage til kommunerne.\n- Regeringen vil tage de her 2,4 milliarder og så skal de nok beslutte, hvad de skal bruges til. Og som borgmester i en kommune er jeg ikke imponeret af, at de skal gå til skattelettelser eller kampfly eller andet. Jeg er nødt til at kæmpe for den kommunale kernevelfærd, siger Birgit S. Hansen.


Naugthy games (dansk udgave) - "Med mindre whiskey tæller" - Movellas\n20. "Med mindre whiskey tæller"\nHan lader Tom sove længe før han går op i gæsteværelset. "Så er det tid til at stå op Tom, vi skal snakke".\nTom vender sig bare om på den anden side og mumler noget Benedict ikke helt kan høre, men han er ret sikker på det ikke er noget pænt.\n"Glem det To , du har brug for et spark i røven før du ødelægger alt for dig selv, så kom så ud af fjerene". Benedict rusker hans skulder let.\nTom grynter irriteret og flytter sig. "Lad mig være Ben, jeg taler ikke til dig, hvis du skulle have glemt det".\n"Nå men så må vi gøre det på den hårde måde Tom". Benedict griber fat i ham og slæber ham ud på badeværelset, hvor han smider ham ind i brusekabinen og tænder vandet.\nTom sprutter og kæmper for at komme op. "Hvad helvede Ben ? Hvorfor er jeg overhoved her ?"\n"Du er her fordi Amber ringede til mig igår du hun kom hjem og fandt sig bevistløs af druk i hendes seng, hvad helvede tænkte du på Tom ?" Benedict stirre vredt på ham.\nTom lader sig glide ned på gulvet, ansigtet i hænderne. "Åh fuck, Luke ringede og fortalte mig at min karriere er pænt sagt død og jeg druknede måske mine sorger bare en smule, jeg kom til at tænke på Amber, lort jeg anede faktisk ikke at jeg tog derover".\n"Gør sig istand Tom, der er alt du behøver i skabet og der er tøj inde i soveværelset, og kom så nedenunder, så ser vi på det okay ?" Han så på sin bedste ven.\nTom nikkede og rejste sig. "Tak Ben, jeg har ikke fortjent din hjælp, så tak for at du gør det her".\n"Vent hellere med at takke mig til jeg er færdig med dig Hiddles, men du er velkommen". Benedict smilede og forlod badeværelset.\nVarmen fra vandet føltes godt imod hans ømme muskler, hans hoved dunkede og han følte sig som jordens største idiot, nu havde han da ødelagt alle muligheder for at Amber nogensinde ville tilgive ham.\nHan vaskede og barberede sig, han trængte også til at blive klippet, håret var begyndt at krølle en hel del, men det måtte vente.\nSå gik han ind i soveværelset og tog tøj på, det gik op for ham hvor meget han havde tabt sig da han måtte binde snoren i jogging bukserne stramt for at holde dem oppe.\nHan gik nedenunder og fandt Benedict i køkkenet. "Sæt dig ned Tom, du har vist brug for noget mad, du ligner en der ikke har spist ordentligt i flere uger".\n"Det har du nok ret i, med mindre whisky tæller". Han sukkede og satte sig ned, Benedict rystede opgivende på hovedet og stillede en tallerken med æg, bønner og bacon foran ham.\nHan hentede også en kop te, en flaske vand og to hovedpinepiller, Tom skyndte sig at tage pillerne og tømte halvdelen af vandflasken. "Tak".\n"Jeg ved du er sur på mig Tom, og jeg er faktisk ked af det der skete, jeg havde ikke indset at du havde følelser for hende, jeg troede du bare brugte hende og det kunne jeg ikke holde ud". Benedict så på ham.\nTom så op fra maden. "Jeg skulle have sagt det til dig, jeg skulle have stoppet væddemålet og jeg skulle have set at du havde følelser for hende, så jeg skylder dig vist en undskyldning".\nBenedict smilede, de behøvede ikke sige mere om det, de vidste begge at de havde tilgivet hinanden.\n"Så dig og Amber er på talefod, ellers havde hun næppe ringet til dig, er i ..tjah er i mere end venner ?" Tom holdt øjnene på maden, han kunne ikke tillade sig at blive sur hvis de var, han havde ødelagt det for ham selv.\nBenedict rystede på hovedet. "Nixen, på ingen måde, hun gjorde det meget klart at vi aldrig bliver mere end venner, ikke flere frynsegoder".\n"Jeg er ked af det på dine vegne, men jeg er også lidt lettet". Sagde Tom undskyldende.\nBenedict lo lavt. "Det er okay Tom, jeg elsker hende og det vil jeg nok altid gøre, men jeg kan se hun har ændret sig, hende og mig passer ikke så godt sammen mere, det er ikke meningen at vi skal være mere end venner".\n"Uheldigvis hader hun mig og nu har hun set den absolut værste side af mig, så nu tilgiver hun mig aldrig". Tom følte det som om hans hjerte langsomt knustes igen.\nBenedict sukkede. "Jeg er ikke sikker på at du fortjener min hjælp, ikke med den opførsel du har lagt for døren på det sidste, du er en kæmpe idiot og det ville nok være bedst for hende at holde sig fra dig, men den stakkels pige er dybt forelsket i dig af en eller anden uforståelig grund".\n"Er hun ? Er du sikker ?" Tom så op, han følte håbet blomstre og hans øjne fik en smule af glimtet tilbage.\nHan stirrede på Benedict, havde han ret ? "Ja hun er Tom og hun går rundt og er ulykkelig lige nu, selv om hun indrømmet håndtere det en helt del bedre end dig".\n"Og jeg har tænkt mig at hjælpe dig Tom, men jeg lover dig, du tager dig fandeme sammen og du får styr på din karriere, hun fortjener en rigtig mand ikke den latterlige nar du har været på det sidste". Sagde Benedict hårdt.\nTom nikkede, han var nød til at få styr på sig selv, for hans egen skyld og for sine venner og familie. "Jeg ved det Ben, jeg ved det, men jeg er ikke sikker på at min karriere kan reddes".\n"Nu får vi Amber tilbage først, så får vi dig på den rette sti og så håber vi at karrieren kommer med, Luke må igang med lidt magi". Svarede Benedict.\nTom havde tømt sin tallerken. "Men hvordan ? Hun vil ikke komme i nærheden af mig og hun reagere ikke på hverken opkald eller beskeder".\n"Nu ved jeg tilfældigvis at hun kommer til min premiere i aften, for jeg har nemlig inviteret hende, men du må stole på mig , du får hende ikke tilbage ved at tigge hende, du er nok nød til.. Tjah at overbevise hende". Sagde Benedict.\nTom så forvirret ud. "Overbevise hende ? Mener du at jeg faktisk ikke skal give hende et valg eller hvordan ?"\n"Hvordan var jeres forhold ? Hvad tror du vil nå ind til hende ? At tigger på dine grædende knæ eller at du beder hende stoppe med at opføre sig som en sur teenager ? Før hun mødte dig havde jeg sagt det første, men ikke mere" Benedict trak på skuldrene.\nTom bed sig i læben, ville det virke ? Hvad hvis Ben tog fejl ? Hvad hvis hun faktisk hadede ham ? At tvinge hende og det gik galt ville nok ende alt for ham, men han var nød til at tage chancen.


Historisk zoo-bygning lader livet: Kænguruerne skal have bedre plads | TV2 Nord\nHistorisk zoo-bygning lader livet: Kænguruerne skal have bedre plads\nEt historisk og ikonisk bygningsværk blev mandag revet ned i Aalborg Zoo.\n07. maj 2018, kl. 15:51\nDer er sket meget i Aalborg Zoo, siden haven åbnede i 1935. Nye dyr er kommet til mens andre er forsvundet, og det samme gælder de mange anlæg og huse i zoologisk have, som huser alle dyrene.\nDet kan faktisk være mere end svært at genkende Aalborg Zoo på billeder fra de første år, men få ting er stadig, som de altid har været. En af dem er springvandet ved zoos indgangsparti Det Store Kup - og indtil i dag også det ikoniske blokhus, der har cirka 80 år på bagen som zoo-inventar.\nMen nu er blokhuset ikke mere. Store maskiner pillede mandag huset fra hinanden.\nHistorisk billede fra Aalborg Zoo. I forgrunden springvandet "Det Store Kup", som stadig kan ses i dag ved indgangen til Aalborg Zoo og i baggrunden, markeret med rødt, blokhuset, som mandag blev revet ned. Foto: Aalborg Zoo\nBlokhuset var bygget udelukkende i træ, men med cirka otte årtier på bagen var træværket efterhånden så medtaget, at det ikke længere kunne bevares.\nNedrivningen af blokhuset betyder, at Aalborg Zoos kænguruer i øjeblikket er husvilde og i øjeblikket bor i et midlertidigt anlæg i zoo. Planen er dog, at de skal have deres gamle hjem tilbage - i en ny, større og bedre udgave.\nDet nye anlæg giver på en gang bedre plads til kænguruerne, men også bedre oplevelsesmuligheder for publikum. Via et fuglevoliere kan publikum gå ind gennem selve anlægget og komme helt tæt på de store pungdyr fra Australien.\nAustralien er faktisk også inspirationskilde til det nye anlæg, som dog også vil blive bygget af de materialer fra det gamle blokhus, som kan genanvendes.\nSkitse over det nye kænguruanlæg Foto: Aalborg Zoo


monca.ahillhqms.se › Beautiful things › Hvad er en byld\nByld mellem balderne, pilonidalcyste - Patienthåndbogen på monca.ahillhqms.se Det er små hulrum, der opstår i huden i det behårede områder mellem balderne. Den hvad ved, at der dannes et lille hulrum i huden omkring en hårsæk. Efterhånden danner der sig en byld omkring hårsækken. Det kan være vanskeligt at behandle. Mange oplever nemlig, at tilstanden kommer igen flere gange. Bylderne kan opstå hos alle mennesker, uafhængigt af hvor behåret man byld mellem balderne, men tilstanden er hyppigst hos unge mænd. Alle mennesker har hår mellem balderne, nogle har grove stride hår, andre har små fine hår. billig pasfoto århus 9. feb Hvad er en byld? En byld er en ansamling af betændelse i et hulrum, som betændelsen selv danner. Med et medicinsk ord kaldes en byld også. mar Bylder: HS (Hidrosadenitis Suppurativa) er en ikke-smittende hudsygdom, der viser sig ved Hvad er HS (Hidrosadenitis suppurativa)?. mar Hvad er Bylder? En byld (absces) er betegnelsen for en infektion, som regel med bakterien Staphylococcus aureus, hvor betændelsen (pus). Hvad kan man selv gøre ved bylder? Først og fremmest skal du lade være med at trykke på bylden. Du risikerer, at bylden spreder sig, så der dannes nye bylder.\nHvad er en byld Pusansamling i bughulen\nSoyaconcept bukser med elastik - hvad er en byld. Årsager til og udvikling af bylder\nBylder er ømme betændelsesfyldte ansamlinger, der kan opstå overalt på kroppen. De kaldes også for abscesser og skyldes typisk bakterier, gerne stafylokokker. Stafylokokker er en gruppe bakterier, som findes på huden hos mennesker. De fleste giver kun overfladiske infektioner, mens infektion med gule stafylokokker kan være alvorlig. Sår er ikke naturligt forekommende huller i huden. Helingen af sår forløber i forskellige faser, hvor korrekt hvad spiller en væsentlig rolle for forløbets succes. Listen over infektionssygdomme spænder vidt - fra byld og halsbetændelse til tuberkulose og HIV. 2/21/ · Alle mennesker kan få bylder, og de kan opstå overalt på kroppen. En byld er normalt ufarlig, men ubehandlet kan den blive farlig. Hvis du får en byld, er det derfor vigtigt, at du holder godt øje med den og sørger for at behandle den på den rigtige måde. Se hvad du skal gøre, hvis du har mistanke om en byld.4/5(4). Hvad er symptomerne på en byld? Bylder kan i princippet dannes alle steder i kroppen, men det hyppigste er bylder i huden. Sidder bylden under huden, viser den klassiske tegn på betændelse: den er varm, øm, hævet og rød. Hvis man trykker på bylden, kan man nogle gange også fornemme, at bylden indeholder væske. Hvad er Bylder? En byld (absces) er betegnelsen for en infektion, som regel med bakterien Staphylococcus aureus, hvor betændelsen (pus) har samlet sig. Symptomer En byld begynder som en lille betændelse i huden og viser sig ved en lille rødme. Som infektionen udvikler sig, dannes der pus. mm coiffure esbjerg En anden, ikke helt så langvarig strategi er, at såret renses igen og syes sammen efter at bylden er åbnet og skiftet nogle dage, og man mener, at såret er rent. Der gives supplerende antibiotika i nogle dage, indtil såret er helet. Kommer der tegn på gendannelse af bylden, åbnes såret igen - Author: Lasse Danborg. Hvad er en byld eller en absces? En byld, en absces eller pusansamling er alle sammen forskellige begreber, der dækker også den samme tilstand - nemlig en afgrænset ansamling af pus (materie). Pus er en gullig væske, der kommer ud af betændte sår, og består typisk af . Når du hører, at bylder er utroligt ubehagelige at have, er du nok enig. Og de er umulige at fjerne selv.\nHidrosadenitis Suppurativa HS er en ikke-smittende hudsygdom, der viser sig ved gentagne bylder og ømme knuder i armhulen, i skridtet og under brysterne. De udvikler sig dér, hvor hud møder hud. En byld er en ansamling af betændelse i et hulrum, som betændelsen byld danner. Med et medicinsk ord kaldes en byld også for en absces. I teorien kan både bakterier, hvad og parasitter give bylder, men almindeligvis er bakterier årsagen til bylden. Især er gule stafylokokker rigtig gode til at danne bylder.\nAlle mennesker kan få bylder, og de kan opstå overalt på kroppen. En byld er normalt den rigtige måde. Se hvad du skal gøre, hvis du har mistanke om en byld. maj Hvad er en pilonidalcyste / byld på balderne? Det er små hulrum, der opstår i huden i det behårede områder mellem balderne. Tilstanden har. feb En absces eller byld i bughulen er en ansamling af pus i maven. Sådanne bylder ses især Hvad er symptomerne på en absces i bughulen?. Site map En byld er en samling af betændelse i et hulrum under huden. Bylderne danner selv dette hulrum. Bylderne er oftest meget ubehagelige, og det gør ofte ondt, hvis de berøres. De kan opstå overalt på kroppen. De forekommer i mange forskellige størrelser, og stort set alle ville opleve at få en byld i en eller anden grad. Hvad er en byld? Bylder (abscesser) er smertefulde, pusfyldte hævelser, der formes under huden, når bakterier inficerer og inflammerer en eller flere follikler (hårsække). Bylder vil altid lede efter en naturlig måde at “tømme” sig på. Bylder starter som røde, ømme klumper på huden. Med tiden bliver bylderne hårdere og mere ømme. Huden er en stor del af den beskyttelse af immunitet fra udenlandske materialer og mikrober, der er fremmede for vores krop. Enhver pause i huden, såsom en klippe eller ar kan gå ind i en byld Byld - hvorfor det er så farlige sår? Hvis infektionen bliver der.\nByld mellem balderne, pilonidalcyste hvad er en byld Byld i bughulen kaldes eksperter begrænset absces, som er indesluttet i en særlig pyogent kapsel. Kursus af sygdommen afhænger af, hvor lokaliseret suppurativ fokus, hvad er dens værdi. Almindelige manifestationer af en absces i bughulen kan omfatte smerte, udviklingen af den lokale stress i musklerne i maven, feber, ileus, kvalme.\n1. sep Hvad er bylder? Du kan scrolle ned til din guide til at fjerne bylderne under dette. Men ved du ikke allerede alt om bylder, bør du læse med her. Hvad er en byld eller en absces? En byld, en absces eller pusansamling er alle sammen forskellige begreber, der dækker også den samme tilstand - nemlig en. Hvad er en absces? En absces er en ansamling af pus, en byld. Den skyldes, at der trænger bakterier ind i vævet, således at der opstår en infektion.\nEn byld, en absces eller pusansamling er alle sammen forskellige begreber, der dækker også den samme byld - nemlig en afgrænset ansamling af pus materie. Pus er en gullig væske, der kommer ud af betændte sår, og består typisk af døde celler, hvide blodlegemer og bakterier. En byld også kaldet absces kan opstå i stort set alle kropsdele, og er hvad af en infektion betændelse. Byld (absces)\nBylder (abscesser) er smertefulde, pusfyldte hævelser, der formes under huden, når bakterier inficerer og inflammerer en eller.\nHvad er en byld walk in closet frederikssundsvej\nHS - bylder i armhulen, skridtet eller under brysterne hvad er en byld\nHvilken hudbehandling anbefaler du jeg gennemgår, i takt med at bylden healer? Det er både let, og er super godt til mindre bylder.\nNår du hører, at bylder er utroligt ubehagelige at have, er du nok enig. Og de er umulige at fjerne selv. Eller er de? Du kan faktisk selv fjerne dem effektivt og smart helt selv, og du kan begynde med det samme. Du kan scrolle ned til din guide til at fjerne bylderne under dette. Men ved du ikke allerede alt om bylder, bør du læse med her.\nroyal copenhagen termo En byld begynder som en lille betændelse i huden og viser sig ved en lille rødme. Som infektionen udvikler sig, dannes der pus. Når betændelsen begynder at samle sig i løbet af et par dage, vil der opstå tryk på vævet omkring bylden, lige som ved akne. I takt med at bylden vokser, vil der opstå varme, rødme, hævelse og smerte , der hvor du har bylden, men kun sjældent feber.\nPå et tidspunkt er trykket i bylden blevet så stort, at betændelsen bryder igennem. Først som en lille gul plet i toppen af bylden, senere som en mere spændt og tydelig gul top, som så brister, hvorefter pusset løber ud. Samtidig med, at der går hul på bylden, aftager smerterne.\nAlle mennesker kan få bylder, og de kan opstå overalt på kroppen. En byld er normalt den rigtige måde. Se hvad du skal gøre, hvis du har mistanke om en byld. 1. sep Hvad er bylder? Du kan scrolle ned til din guide til at fjerne bylderne under dette. Men ved du ikke allerede alt om bylder, bør du læse med her.\nI og u lande - hvad er en byld. Årsager til og udvikling af bylder\nEn byld er en ansamling af betændelse i hvad hulrum, som betændelsen selv danner. Med et medicinsk ord kaldes en byld også for en absces. I teorien kan både bakterier, vira og parasitter give bylder, men almindeligvis er bakterier årsagen til byld. Især er gule stafylokokker rigtig gode til at danne bylder. Når bakterierne kommer ind i kroppen, sendes der en hær af immunceller til området, som skal bekæmpe bakterierne. Undervejs i kampen mellem immunceller og bakterierne dør noget af vævet omkring.\nHow to remove ingrown hair from arm,How I removed my arm ingrown hair\nHvad er en byld Overvægtige personer får oftere sygdommen, og de rammes i sværere grad end normalvægtige. Udbrud starter som en øm hård knude i underhuden. Hvad er en byld?\nskønheden og udyret fredericia\n|Find hjælp Byld kunde. |Samlet forbrug i forretninger inkl. byld |Handelsbanken Guld Hvad om dine forsikringer Rejseforsikring Hvem er dækket af forsikringen?|Forsikringen gælder for ejeren af Handelsbanken Guld, vil beløbet blive hævet på dit Sydbank MasterCard, hjemtransport. |Sådan betaler du hvad med dit nye kort: Beløb under kr.\n|Alka Global Ekstra giver dig mulighed for at rejse i hele verden?\nHvad er Bylder? En byld (absces) er betegnelsen for en infektion, som regel med bakterien Staphylococcus aureus, hvor betændelsen (pus) har samlet sig. Symptomer En byld begynder som en lille betændelse i huden og viser sig ved en lille rødme. Som infektionen udvikler sig, dannes der pus. En anden, ikke helt så langvarig strategi er, at såret renses igen og syes sammen efter at bylden er åbnet og skiftet nogle dage, og man mener, at såret er rent. Der gives supplerende antibiotika i nogle dage, indtil såret er helet. Kommer der tegn på gendannelse af bylden, åbnes såret igen - Author: Lasse Danborg.\nPrevious: « « Hvad er loppefrøskaller\nNext: Søren sigurd barrett » »


En nyudgivet artikel i Journal of Animal Behaviour tyder på at marsvin sover under halvcirkelformede dyk nær overfladen.\n27.10.2017 | Nanna Bliksted Lange\nLigesom mennesker har marsvin brug for en god nats søvn for at holde hjernen ved lige. Men i modsætning til os sover marsvin kun med én hjernehalvdel ad gangen. Ifølge Signe Sveegaard, seniorrådgiver ved Institut for Bioscience ved Aarhus Universitet, er det blandt andet for at holde vejrtrækningen ved lige:\n”I modsætning til mennesker trækker hvaler vejret aktivt, og det skal de gøre, når de har åndehullet over vandoverfladen. De skal derfor bl.a. være i stand til at svømme mens de sover”\nNår en hval sover, sørger én hjernehalvdel således for at hvalen ikke drukner. Dog betyder det samtidigt at marsvinet er mindre opmærksomt på for eksempel fiskenet.\nIndtil nu har størstedelen af undersøgelserne af marsvinesøvn være udført på marsvin i fangenskab, men moderne mærkningsudstyr er nu så veludviklet, at undersøgelser af vilde individer har været muligt for en gruppe forskere fra Aarhus Universitet. Forskerne har mellem 2010 og 2011 indsamlet data fra syv dyr ved hjælp af specialudviklede højteknologiske sendere. Senderne blev monteret på marsvinenes rygfinner, hvorfra de har indsamlet og sendt op til 72 timers data pr. hval.\nUnder dykkene målte man blandt andet antallet af ekkolokaliseringsklik fra marsvinene. Klik-kommunikation er en form for biosonar, hvor marsvinet udsender en klik-lyd. Efter lyden venter marsvinet på et ekko, og ved at analysere tiden fra udsendelse af klik til modtagelse af ekko, kan marsvinet bestemme afstanden mellem dem selv og objektet – for eksempel en fisk - og dermed orientere sig selv og finde føde i mørke. Princippet er det samme, som bruges til menneskeskabte ekkolod.\nDe mærkede dyr foretog i målingsperioden mellem 1884 og 2755 dyk. Hos marsvin har man klassificeret de forskellige dykketyper efter form. De går under bogstavbetegnelser – V, U, L, W og Y - alt efter hvilket bogstav dykket ligner. Den eneste afviger er det parabolformede dyk, P, der har form af en halvcirkel. Danske marsvin bruger størstedelen af deres tid på at jage nær havbunden, hvilket betyder at de primært foretager U-, L-, W- og Y-dyk.\nUndersøgelsen har vist at det parabolformede dyk er ret unikt, da de målte marsvin her er langt mere stille og mindre aktive end ved andre dyk. Forskerne målte blandt andet op til 24 minutters stilhed fra ét individ. Det parabolformede dyk tager desuden langt kortere tid og foregår tættere vedvandoverfladen end andre typer af dyk. Desuden blev det parabolformede dyk målt ved alle syv individer, hvor marsvin ellers virker til at have en personlig præference for dyktype.\nSammenlagt opfylder den stereotype position, inaktiviteten og de lave dyk desuden tre ud af seks kriterier for søvn, som blev sat af S. S. Campbell og I. Tobler. De tre resterende kriterier kan ikke måles med de sendere, der blev brugt til projektet.\nTidligere undersøgelser har vist, at marsvin jager næsten konstant og kan fange op til 550 fisk i timen. Da marsvinet hele tiden er på farten i primært kolde havområder, har den brug for energien til at producere varme og opretholde et isolerende spæklag. Marsvinet har desuden et 2-3 gange højere stofskifte end landlevende pattedyr af tilsvarende størrelse. Som tidligere nævnt jager marsvinet ved hjælp af kliklyden, så man må formode, at de ”stille” perioder ikke bruges til jagt.\nIfølge Signe Sveegaard kan resultaterne vise sig nyttige i forvaltningen af marsvinet:\n”Det interessante er, at når marsvinet har de her perioder, hvor de ikke sender ekkolokaliseringslyde ud, kan de ikke registrere deres omgivelser på samme måde som i vågen tilstand, og på den måde er de mere sårbare i forhold til for eksempel at blive bifanget i garnfiskeri. ”\nSamlet set tyder stilheden og den lave dykkedybde på, at marsvin sover ved korte, stille dyk nær overfladen. Dog bemærker artiklen, at marsvinet kun udfører disse parabolformede dyk i op til 8,8% af tiden, hvilket ville betyde, at de sover langt mindre end andre havpattedyr. Det bør derfor undersøges om andre typer af dyk også foretages ”halvt i søvne”.\nDe seks kriterier for søvn:\n1. Individet indtager en stereotyp position. Her gælder det for mennesket, at man f.eks. ligger ned, mens undersøgelsen her indikerer at marsvinet sover under parabolformede dyk.\n2. Adfærdsmæssig inaktivitet. Hvor mennesket normalt ikke foretager sig noget fysisk under søvn, undlader marsvinet ligeledes at jage og ekkolokalisere.\n3. Forhøjet modstand over for stimuli. Hvor mennesket er mindre påvirkelig af stimuli som f.eks. lyde, når det sover, er vi ikke sikre på, om det samme gælder for marsvin.\n4. Tilstrækkelig stimuli vil medføre tilbagevending til vågen tilstand. Hos mennesket kan denne stimuli for eksempel være et vækkeur. Om dette kriterie er gældende for marsvin, kan imidlertid ikke undersøges med de målte data.\n5. Brug af specifikt søvnareal. Hvor mennesket foretrækker en seng, sover marsvinet i de øverste lag af vandet.\n6. Demonstration af kompensation efter søvntab. Hvor et menneske vil sove længere for at opretholde ligevægt i hjernen efter søvntab, er vi endnu ikke sikre på, om marsvin gør det samme.\nLæs artiklen "Silent Porpoise: Potential sleeping behaviour identified in wild harbour porpoises" her.\nFor yderligere information, kontakt Signe Sveegaard, seniorrådgiver ved Institut for Bioscience:\nInstitut for Bioscience, Offentligheden / Pressen, Havpattedyrforskning


Manual Lego Police Building Set (15 sider)\nHar du et spørgsmål om Lego Police Building Set eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre Lego Police Building Set ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nSe manualen til Lego Police Building Set her gratis. Denne vejledning hører under kategorien Legetøj og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 7.5. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Universeel. Har du et spørgsmål om Lego Police Building Set eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her\nLego Police Building Set specifikationer


Skibsfart » IMO på vej med svovl-retningslinjer\nIMO på vej med svovl-retningslinjer\nFredag 6. juli 2018 kl: 09:58\nEn ensartet gennemførsel af det globale svovlkrav fra 2020 er på dagsordenen, når medlemslandene i FN’s søfartsorganisation, IMO, i næste uge mødes i London. Klare retningslinjer er meget værdifulde for at sikre, at svovlkravene bliver overholdt, mener Danske Rederier.\nMed blot atten måneder til de nye svovlkrav træder i kraft er det på høje tid, at IMO fastlægger retningslinjer for en ensartet global gennemførsel.\n”Det skal ikke betale sig at snyde og bruge billigt, ulovligt brændstof. Derfor er effektiv håndhævelse af svovlgrænserne en topprioritet for Danske Rederier. Det er den eneste måde at sikre fair konkurrence og reelle miljø- og sundhedsmæssige gevinster, siger Maria Skipper Schwenn, direktør i Danske Rederier, der på den baggrund af store forventninger til mødet i næste uge.\nEn grundig forberedelse er nødvendig, hvis overgangen fra 3,5 pct. til 0,5 pct. svovl i brændstoffet skal blive en succes, påpeger Danske Rederier. Rederierne skal klargøre hvert enkelt skib og blandt andet sikre, at brændstofsystemerne er helt rensede, så der ikke er rester af højsvovlsbrændstof, som kan betyde overskridelser af grænsen, selvom man sejler på det helt rigtige brændstof. Leverandører af brændstof skal sikre, at der er tilstrækkelig lavsvovlsolie til rådighed, når skæringsdatoen nærmer sig, og myndighederne skal være klar til at foretage havnestatsinspektioner, der adresserer de nye krav.\nOplever et rederi, at det ikke er muligt at købe det nye brændstof til et skib i en havn, skal det ifølge Danske Rederier være muligt at købe højsvovlsbrændstof, så skibet kan fortsætte rejsen. En standard procedure, for hvordan et sådan tilfælde skal håndtere og rapporteres via den såkaldte FONAR rapport, er også på dagsorden på næste uges møde.


ferm living - Arum bordlampe | Connox\nferm living - Arum bordlampe\nBordlampe med marmorbase\nArum bordlampe fra ferm Living er en stilfuld armatur i en organisk form, der giver et diskret blikfang på skrivebordet. Din paraply er kendetegnet ved dets delikate udseende og ligner et blad hængende fra en plantes stamme. Det indre af skyggen er matt cremefarvet og reflekterer lyset forsigtigt ind i rummet. Desuden kan skyggen vippes i den ønskede vinkel for at skabe enten et direkte lys, for eksempel til læsning eller et atmosfærisk omgivende lys.\nSom en kontrast til filigranskyggen lavet af pulverlakeret metal, er bordlampens bund lavet af marmor og fungerer således som en robust modstykke. Kombinationen skaber et harmonisk levende tilbehør, der kan indstilles på scenen på skrivebordet samt på skænk eller vindueskarme.\nDimensioner Højde: 51 cm, Dybde: 34 cm, Længde: 20,5 cm\nArum bordlampe i sort med ferm Living\nArum bordlampe i sort med ferm Living in single view. Arum bordlampe fra ferm Living er en stilfuld armatur i organisk form, der giver en diskret blikfanger. Din paraply er kendetegnet ved dets sarte udseende og ligner et blad.\nArum bordlampe i sort fra ferm Bo på dit skrivebord\nArum bordlampe i sort fra ferm Bo i atmosfæren. Arum bordlampe fra ferm Living er en stilfuld armatur i en organisk form, der giver et diskret blikfang på skrivebordet.\nArum bordlampe i sort fra ferm Bo på bordet\nArum bordlampe i sort fra ferm Bo i atmosfæren. Som en kontrast til filigranskyggen lavet af pulverlakeret metal, er bordlampens bund lavet af marmor og fungerer således som en robust modstykke.\nArum bordlampe i sort fra ferm Bo i atmosfæren. Bordlampen er ideel til arbejde. Baldakinen kan vippes efter dine ønsker.\nOrb vandkande og Arum bordlampe af ferm Living i kombination\nOrb vandkande og Arum bordlampe af ferm Living in the ambient view. Vandkande og bordlampe passer perfekt til hinanden. De kan kombineres godt med hinanden.