BETÆNKNING om perspektiver for udvikling af den civile dialog under Lissabontraktaten - A6-0475/2008\nPE 411.919v01-00 A6-0475/2008\nom perspektiver for udvikling af den civile dialog under Lissabontraktaten\nOrdfører: Genowefa Grabowska\n– der henviser til Lissabontraktaten om ændring af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, undertegnet i Lissabon den 13. december 2007(1),\n– der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,\n– der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om Lissabontraktaten(2),\n– der henviser til de forskellige beslutninger angående det civile samfund, som det har vedtaget i indeværende valgperiode,\n– der henviser til sin workshop den 3. juni 2008 med repræsentanter for civilsamfundsorganisationer,\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0475/2008),\nF. der henviser til, at udtrykket “det civile samfund” refererer til de mange ikke-statslige og almennyttige organisationer, der er etableret af borgerne på eget initiativ, og som udgør en del af det offentlige liv ved at give udtryk for deres medlemmers og andres interesser, ideer og ideologier baseret på etiske, kulturelle, politiske, videnskabelige, religiøse eller filantropiske overvejelser,\n6. opfordrer EU-institutionerne og de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne til bedst muligt at udnytte de eksisterende retsforskrifter og eksempler på god praksis til at udvikle dialogen med borgerne og det civile samfunds organisationer; mener navnlig, at Europa-Parlamentets informationskontorer i hver medlemsstat bør spille en aktiv rolle med hensyn til at fremme, organisere og lede fora, som skal finde sted mindst en gang om året med deltagelse af Parlamentet og repræsentanter for den pågældende medlemsstats civile samfund, og understreger betydningen af, at Parlamentets medlemmer – både fra den pågældende medlemsstat og fra andre medlemsstater – deltager regelmæssigt i disse fora;\n7. opfordrer EU-institutionerne til at inddrage alle interesserede repræsentanter for det civile samfund i den civile dialog, idet holdningen blandt EU's unge borgere, der skal udforme "morgendagens Europa", bør tillægges særlig vægt;\n8. opfordrer EU-institutionerne til at sikre, at alle EU-borgere - kvinder og mænd, gamle og unge, fra byen såvel som fra landet - kan deltage i den civile dialog, aktivt, uden diskriminering og ligeberettiget, og navnlig at personer fra sproglige minoriteter har mulighed for at kommunikere på deres modersmål i sådanne fora; henviser til, at EU således må bidrage til realisering af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og bør stå som et godt eksempel ved gennemførelsen, både i og uden for EU;\n9. opfordrer EU-institutionerne til at vedtage en interinstitutionel aftale, hvori der er fastlagt bindende retningslinjer for udpegning af repræsentanter for det civile samfund og opstillet metoder til udformning og finansiering af høringer, i overensstemmelse med de generelle principper og minimumsstandarder ved høring af interesserede parter(3); påpeger, at alle EU-institutioner med dette for øje bør føre opdaterede registre over alle relevante ikke-statslige organisationer, hvad enten de er aktive i medlemsstaterne eller fokuserer på EU-institutionerne;\n10. opfordrer EU-institutionerne til at integrere den civile dialog i alle Kommissionens generaldirektorater, alle Rådets arbejdsgrupper og alle Europa-Parlamentets udvalg og i denne forbindelse at tage hensyn til princippet om transparens samt sikre et velafbalanceret forhold mellem den offentlige og den private sektor;\n15. henviser navnlig til betydningen af professionelle meningsmålinger i EU med sigte på identifikation af og bedre forståelse for EU-borgernes behov og forventninger, for så vidt angår EU’s funktionsmåde; opfordrer indtrængende både EU-institutionerne og det civile samfund i medlemsstaterne til at have disse forventninger in mente i deres indbyrdes relationer og drøftelser;\nEUT C 306 af 17.12.2007, s. 1.\nJf. Kommissionens meddelelse af 11. december 2002 med titlen "Mod en stærkere hørings- og dialogkultur - Generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter" (KOM(2002)0704).\n"Vi ønsker ikke at forbinde stater, men at forene mennesker"\n"Intet om os uden os", det forventer de europæiske borgere af EU-institutionerne. De fortsatte udvidelser af EU øger ikke blot antallet af medlemsstater, men også antallet af borgere, der er underlagt fællesskabslovgivningen. Selv om EU er et projekt, der hele tiden bliver ændret og reformeret, gælder dette desværre ikke for kommunikationen mellem EU og borgerne. Der er tydeligvis opstået en kommunikationskløft, som det franske og nederlandske "nej" til forfatningen for Europa og det irske "nej" til Lissabontraktaten blot er nogle enkelte blandt flere eksempler på. Kløften synes at være blevet mindre takket være forskellige initiativer og projekter, som EU-institutionerne har gennemført. Tiltagene viser, at det er muligt at øve direkte indflydelse på udviklingen af et deltagelsesdemokrati omkring europæiske spørgsmål på lokalt, regionalt, nationalt og overnationalt plan.\nEU-institutionerne har siden 1990'erne langsomt, men sikkert åbnet sig over for borgerne. De anerkender stadig tydeligere civilsamfundets rolle og spørger stadig oftere om dets mening. Dialogen mellem EU-institutionerne og ngo'er i forbindelse med en lang række EU-politikker kaldes nu "den civile dialog".\nEU har imidlertid stadig meget at indhente på kommunikationsområdet og navnlig for så vidt angår den civile dialog. Det siger sig selv, at det europæiske projekt ikke kan udvikles uden borgerne, og at man navnlig må kommunikere med dem, hvis man vil have demokratiet til at fungere. Og omvendt kan man kun vække borgernes interesse for EU og opnå deres støtte til projektet ved at give dem fuldstændige oplysninger, skabe en levende og åben debat og inddrage borgerne aktivt i europæiske spørgsmål i overensstemmelse med princippet om, at "Enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv. Beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt" (EU-traktatens artikel 10).\nHovedformålet med denne betænkning er at understrege den civile dialogs vigtige rolle og store betydning i EU, navnlig i forbindelse med Lissabontraktaten, når det skal vises, hvilke nyskabelser og nye muligheder den giver, og behovet for at udarbejde klare og gennemskuelige principper med henblik på at føre en sådan dialog på europæisk plan.\nVed Lissabontraktaten er den civile dialog blevet indført som et overordnet princip, der er gældende for praktisk talt alle EU's politikker og aktiviteter (EU-traktatens afsnit II "Bestemmelser om de demokratiske principper", navnlig artikel 11). Man kan imidlertid ikke tale om civil dialog uden at inddrage civilsamfundet heri. Ordføreren arrangerede derfor i april 2008 i Parlamentet et seminar om perspektiverne for udvikling af den civile dialog efter Lissabontraktatens ikrafttræden. Seminaret, der havde bred deltagelse af repræsentanter for civilsamfundet, blev en stor succes, og de interessante konklusioner fra seminaret har bl.a. dannet grundlag for udarbejdelsen af denne betænkning.\nDer findes i EU hverken i lovgivningen eller i praksis nogen ensartet og almindeligt anerkendt definition af den civile dialog. Bortset fra nogle dokumenter fra Kommissionen om høringer og kommunikationspolitikken i EU(1) er der ingen regler, der fastlægger den civile dialogs struktur og rammer eller de metoder, der skal anvendes i forbindelse hermed. Forståelsen af, hvad den civile dialog er, er med til at øge forskellene mellem de forskellige EU-institutioners tilgang til konceptet. Der er blevet sat store spørgsmålstegn ved, om de ngo'er, der inviteres til at deltage i dialogen, er repræsentative, ved den fuldstændig lukkede måde, Rådet fungerer på i forhold til de europæiske borgere, og ved den meget store frihed (navnlig fra Kommissionens side), hvormed dialogen føres.\nDet er efter ordførerens opfattelse af afgørende betydning, at selve begrebet civil dialog defineres (eller beskrives) på EU-plan, og at der formuleres regler om den repræsentative karakter af deltagerne i dialogen fra civilsamfundets side.\nFor at føre princippet om repræsentativitet for civilsamfundet ud i livet bør dialogen føres med organisationer, som borgerne kan identificere sig med, og som bedst, dvs. på den mest fuldstændige og kompetente måde, varetager deres interesser. Den civile dialog kan netop kun lykkes, hvis deltagerne er repræsentative, dvs. hvis alle væsentlige parter, der er berørt af emnet for dialogen, bliver inddraget (EU-institutionerne, medlemsstaternes nationale, regionale og lokale myndigheder, de europæiske politiske partier, ngo'er og andre repræsentanter for civilsamfundet).\nDet ligger i sagens natur, at den civile dialog er af bilateral og gensidig karakter. Det er således ikke tilstrækkeligt at informere borgerne om EU's aktiviteter, idet man også må tage sig tid til at lytte til dem. Man må også forsikre dem om, at deres ideer og de bekymringer, de giver udtryk for, bliver taget alvorligt og taget i betragtning af EU-institutionerne. Gensidighedsprincippet kræver, at deltagerne får en tilbagemelding, dvs. at de bliver holdt orienteret om, hvad der sker med de forslag, der bliver fremsat under dialogen. Mon ikke dette vil styrke arbejdsmarkedets parters indflydelse på de beslutninger, der træffes i EU?\nVed valget af partner er det også vigtigt at sikre ligevægt mellem den private og den offentlige sektor, og at repræsentanter for samfundsorganisationer og sagkyndige behandles ens.\nÅbenhedsprincippet. EU-institutionerne bør operere med den størst mulige åbenhed i forbindelse med valget af de parter, der inviteres til dialogen. Ordføreren foreslår i dette øjemed bl.a., at der systematisk offentliggøres en liste over de organisationer, der har deltaget i høringer, og som er fremkommet med deres synspunkter og forslag. Når der indledes en høring eller dialog, bør EU straks udpege en person, der har ansvaret for forbindelserne med repræsentanterne for organisationer fra civilsamfundet.\nEndvidere bør (europæiske og nationale) ngo'er i forbindelse med beslutninger, der træffes inden for rammerne af EU's politikker, klart og åbent angive, hvem de repræsenterer, og hvis interesser de varetager, således at det bliver muligt at skelne mellem lobbyister og ægte repræsentanter for civilsamfundet.\nPrincipperne for den civile dialog\nDer skal erindres om Kommissionens meddelelse med titlen "Mod en stærkere hørings- og dialogkultur" (2002), som fastlægger hovedprincipperne for Kommissionens offentlige høringer. Det understreges i meddelelsen, at alle berørte målgrupper bør inddrages i høringen. De skal have alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udtale sig om de dokumenter eller projekter, de bliver hørt om. Det skal også altid bekræftes over for de hørte grupper, at deres synspunkter er nået frem til dem, der har anmodet om dem. Disse principper er først og fremmest koncentreret omkring kvaliteten i hørings- og dialogprocessen, men der nævnes intet om de nærmere procedurer herfor. Ordføreren håber derfor, at Kommissionen vil revidere principperne og tilpasse dem til de aktuelle behov, således at de kan blive fælles for alle institutionerne.\nDet er uden tvivl de nationale, regionale og lokale myndigheder, der har den vigtigste rolle, når det drejer sig om at støtte og udvikle den civile dialog, og navnlig at involvere borgerne i dialogen. Borgerne bør høres på disse tre niveauer, og deres synspunkter, særligt om europæiske spørgsmål, bør viderebringes til EU-institutionerne. Ordføreren foreslår derfor, at det pålægges de nationale, regionale og lokale myndigheder at fremme den civile dialog og benytte sig heraf så ofte som muligt. Ved at deltage i en sådan dialog vil de europæiske borgere vænne sig til, hvordan et deltagelsesdemokrati fungerer, og de vil få en reel mulighed for at gøre deres rettigheder gældende.\nMed henblik på Lissabontraktatens ikrafttræden er der særlig grund til at fremhæve borgerinitiativet (1 million underskrifter), som får form af et lovgivningsforslag fra Kommissionen. Takket være et sådant initiativ vil alle deltagere i det demokratiske liv i EU (borgere og ngo'er) klart kunne give udtryk for, hvad de forventer af Unionen, og meddele det på officiel vis.\nMed henblik på at gøre den civile dialog mere effektiv vil ordføreren også gerne henlede opmærksomheden på følgende punkter:\n1. Åbenhed fra Rådets side: Det er af afgørende betydning for en effektiv dialog med civilsamfundet, at aktindsigten i Rådets dokumenter øges og forenkles. Endvidere bør der gives Europa-Parlamentet og civilsamfundet bedre adgang til oplysninger om arbejdet i de forskellige arbejdsgrupper.\n2. Bedre og tættere samarbejde mellem EU-institutionerne i forbindelse med høring af civilsamfundet: Der bør navnlig skabes en fælles platform for samarbejdet mellem Parlamentet og Kommissionen med deltagelse af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.\n3. Lancering af nye kanaler, metoder og muligheder for kommunikation med borgerne og udvikling af samarbejdet med medierne: Det er nødvendigt at indføre og aktivt udnytte nye teknologier for at skabe informationskanaler, navnlig den digitale teknik og internettet. Hvad angår medierne vil ordføreren gerne fremhæve de betydelige fremskridt, der er gjort på området, bl.a. ved lanceringen af kanalen "Europe by Satellite".\nFor at kunne forudsige og forstå reaktionerne fra den offentlige opinion (som i sagens natur er særlig kompleks, da den afspejler nationale perspektiver og politiske valg) skal der også udvikles mekanismer (f.eks. europæiske tænketanke), der gør det muligt at analysere forventningerne i Europa og tendenserne blandt europæerne.\n4. Finansielle spørgsmål: Hvis der skal etableres en ægte dialog med borgerne, må der stilles de nødvendige midler til rådighed. Ordføreren henleder i denne forbindelse opmærksomheden på fællesskabsforordningen om politiske partier og fonde, som er resultatet af den første fase i plan D og skal yde et væsentligt bidrag til at få inddraget borgerne i en vedvarende, ægte og saglig dialog.\nDer bør i valgkampen op til valget til Europa-Parlamentet i 2009 navnlig tages hensyn til europæiske spørgsmål. De europæiske borgere skal overbevises om, at de ved at deltage i valget vil få en betydelig indflydelse (gennem de valgte repræsentanter) på de beslutninger, der træffes på europæisk plan, og navnlig på beslutninger, der er afgørende for deres dagligdag. De skal også gives en sikker overbevisning om, at EU-institutionerne i forbindelse med de spørgsmål, der berører dem, ikke vil træffe nogen afgørelser uden at høre dem, dvs. uden civil dialog. De europæiske midler, der er afsat til valget i 2009, vil derfor utvivlsomt blive et glimrende bidrag til udviklingen af deltagelsesdemokratiet.\nEnhver finansiel støtte, selv af begrænset omfang, til ngo'er, der er aktive på nationalt plan, kan afhængigt af de nationale omstændigheder (navnlig traditioner, erfaringer og organisatorisk kapacitet på nationalt plan) styrke den civile dialogs mekanismer betydeligt.\nEndelig vil ordføreren gerne opfordre til bred støtte til de initiativer inden for rammerne af den civile dialog, der har båret frugt og har fået fodfæste i Europa (f.eks. Agora, som er et forum for dialog mellem borgerne og Parlamentet), og opfordre til nye fælles, interinstitutionelle foranstaltninger og projekter inden for rammerne af den europæiske kommunikationspolitik.\nJf. følgende kommissionsdokumenter: Hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik (KOM(2006)0035); Plan D for demokrati, dialog og debat (KOM(2005)0494); Handlingsplan om bedre kommunikation om Europa (SEK(2005)0985); Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om programmet "Borgere for Europa" til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (KOM(2005)0116); Mod en stærkere hørings- og dialogkultur - Generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter (KOM(2002)0704); Nye styreformer i EU - En hvidbog (KOM(2001)0428).


Fru Pedersens have: Stilleben på en bakke.\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. tirsdag, februar 14, 2017\nLeila Egebjerg 15. februar 2017 kl. 03.03\nFlot stilleben og skønne planter, Idéen med en krans af blomsteblade er smuk og meget romantisk.Guldsmeden er rigtig fin og med din sans for at dekorere skal den nok komme til værdighed.\nLone Hall 15. februar 2017 kl. 09.02\nSmukt og hyggeligt fad. Den er da så skøn den fine guldsmed, og pynter smukt lige der.\nJa orkide kransen er så flot, men jeg har ikke en eneste orkide, så jeg må tigge mig til nogle tørre, for sådan en krans er da næsten ikke til at undvære


Elsker du spændingen ved Diamond Queen, så finder du mange timers underholdning i DanmarksCasino. Du kan vælge mellem flere end forskellige spillemaskiner. Og der kommer hele tiden nye til. Alle vores spillemaskiner har noget spændende at byde på. Enten et helt klassisk eller et komplet anderledes format — eller med et univers, du kender fra musikkens eller filmens verden. Find din favorit og sæt dig godt til rette ved spillemaskinen. Du finder derfor helt sikkert en spillemaskine, der passer til lige netop dit humør.\nMr Green er ikke bare endnu et casino i rækken af danske udbydere. Hos Mr Green finder du aldeles alsidig ny dansk spilleside med både live dealer spil, online betting, plus selvfølgelig masser af eventyrlige spillemaskiner. Ved Storspilleren er vi ellevilde over, at spillemyndigheden har godkendt det verdensomspændende Mr Green til det danske marked. Det er nemlig et flot og alsidigt kasino med en gentlemans attitude.


Nye love skal bekæmpe tvangsægteskaber | Berlingske Politiko\nNye love skal bekæmpe tvangsægteskaber\nRegeringen tager nye våben i brug. Den vil beskytte unge nydanskere bedre mod familien i æresrelaterede konflikter.\nFredag d. 25. januar 2013, kl. 17.53\nNemmere mulighed for polititilhold, sikre pladser til unge på flugt og hårdere straffe. Den cocktail fra to socialdemokratiske ministre skal nu hjælpe unge nydanskere, der bliver presset af familien til blandt andet tvangsægteskaber. Baggrunden er en tårnhøj stigning i antallet af æresrelaterede konflikter. Det skriver Søndagsavisen.\nFor på trods af hård kamp mod tvangsægteskaber og social kontrol af unge nydanskere er antallet af henvendelser til kvindekrisecentre om æresrelaterede konflikter steget til det tidobbelte i løbet af få år. I 2011 registrerede Landsorganisationen af Kvindekrisecentre 1.038 henvendelser mod 101 i 2005.\nDet er én af årsagerne til, at de to socialdemokratiske ministre Morten Bødskov og Karen Hækkerup fremlægger en række initiativer og fremsætter lovforslag, der skal gøre det lettere for kvinder at sige fra over for uønsket ægteskab og tvang fra familien.\nJustitsminister Morten Bødskov vil udstyre kvinderne med et juridisk nødkald, der skal kunne udløses uden stort administrativt besvær.\n- Vi udvider reglerne for polititilhold, så det bliver muligt at udstede et tilhold mod én eller flere personer, hvis der er grund til at tro, at en person er ved at blive udsat for tvangsægteskab eller er ved at blive tvunget til en religiøs vielse, siger justitsminister Morten Bødskov (S) til Søndagsavisen.\nDet betyder, at der ikke skal foreligge andet end en mistanke, før politiet kan gribe ind og bede en hel familie om at holde sig væk fra ét medlem af familien. Og anmeldelsen skal ikke nødvendigvis komme fra offeret selv.\nMens justitsminister Morten Bødskov står for at stramme reglerne, der skal straffe de familiemedlemmer, som udøver tvang, iværksætter social- og integrationsminister Karen Hækkerup en række tiltag til at hjælpe de unge nydanskere i problemer, skriver Søndagsavisen.\nDer skal blandt andet oprettes såkaldte safehouse-pladser i udlandet, hvor ofre for blandt andet tvangsægteskaber skal kunne skjules, der skal bedre cpr-beskyttelse til, så familiemedlemmer ikke længere kan spore en flygtet kvinde, og så skal kommunernes beredskab til at hjælpe udsatte kvinder have en ordentlig overhaling.\n- Vi hører ikke altid om det her, før det går galt. Og i og med, at der finder tvangsægteskaber sted, kan vi jo se, at vi ikke gør det godt nok, siger Karen Hækkerup til Søndagsvisen.\nUdover forslaget om mulighed for at udstede polititilhold ved mistanke om planlægning af tvangsægteskaber lægger Morten Bødskovs lovforslag også op til at hæve strafferammen for at tvinge folk til de såkaldte religiøse ægteskaber, der ikke har nogen juridisk gyldighed. Her skal det sidestilles med ægte tvangsægteskaber, der kan straffes med op til fire års fængsel.


bandsoftomorrow.com | Oscar Enestad er ude med endnu en vellykket svensksproget single\n24 apr Oscar Enestad er ude med endnu en vellykket svensksproget single\nPosted at 13:22h in Nyheder\tby\tAmanda Freisleben Lund\nHvis du har en forkærlighed for svensksproget pop, så er Oscar Enestads “Sänker Våra Glas På Innergården”, det helt rigtige match. Lyt til nummeret nederst i artiklen.\nFørst var Oscar Enestad en del af det megapopulære boyband FO&O. Så debuterede han egentlig på engelsk i 2018 med sit soloprojekt, men sidste sommer udgav han ”Vi Var Som Inga Andre”, som blev hans første svensksprogede sang, og som han fandt meget glæde i at lave. I dag udkommer endnu et svensksproget nummer ”Sänker Våra Glas På Innergården”. Om nummeret fortæller Oscar:\n– “Sänker Våra Glas På Innergården” blev skabt efter, at vi spillede med et klaverloop, mens vi ventede på et møde. Vi syntes alle, det lød godt, så vi fortsatte med at arbejde på det, da vi kom ind i studiet. Det handler om at flyve på skyer efter euforien om at møde den man elsker, samtidig med at man oplever usikkerheden om, hvordan fremtiden ser ud.\nDet klaverbaserede nummer, har en næsten Beatles’ lydende intro, men går hurtigt over til et mere tidsvarende tung trommebeat og Oscars skønne stemme. Man kan ikke helt lade være med at blive blød i knæene, når man lytter til “Sänker Våra Glas På Innergården”. Lyt til nummeret her:


Indholdsfortegnelse. 03 Kære læser. 08 Amalgam kan påvirke hørelsen. 11 Bill Clintons nye livsstil. 12 Hvil din hjerne. 18 Efterlysning. - PDF\nIndholdsfortegnelse. 03 Kære læser. 08 Amalgam kan påvirke hørelsen. 11 Bill Clintons nye livsstil. 12 Hvil din hjerne. 18 Efterlysning.\nDownload "Indholdsfortegnelse. 03 Kære læser. 08 Amalgam kan påvirke hørelsen. 11 Bill Clintons nye livsstil. 12 Hvil din hjerne. 18 Efterlysning."\n1 Indholdsfortegnelse Side 03 Kære læser Foreningen mod Skadeligt Dentalmateriale Postboks København V Hjemmeside: Telefonsvarer: (045) Øvrige adresser og telefonnumre: se side 23 Blad nr 4/2010 udkommer ultimo dec. 04 Kviksølvkatastrofe på Filippinerne 08 Amalgam kan påvirke hørelsen 11 Bill Clintons nye livsstil 12 Hvil din hjerne 14 Kan man overhovedet tage patent på liv? 18 Efterlysning 19 Om Mad A/S 20 Diverse info 21 Adresser på andre foreninger, tidsskrifter 22 Foreningens formål og andre oplysninger 23 Navneliste, bestyrelsesmedlemmer m.fl. Deadline for indlæg til næste blad er 20. november 2010 Bladet er udarbejdet af Trine Jørgensen og Inge-Lis Marchant (ansvarshavende) SD bladet nr. 3/2010 2\n2 Kære læser En ny kviksølvkatastrofe har set dagens lys på Filippinerne og i forhold til den blegner vores hjemlige katastrofer på f.eks. Klitgård Plantage fuldstændig. Men en dansk geolog har måske en løsning. En anden katastrofal udvikling truer også vores liv det hedder GMO. I USA og Canada har de allerede gjort sig nogle meget dyrekøbte erfaringer, som vi burde have lært noget af i Europa. Men desværre er EU ved at slække på kravene og begyndt at tillade afgrøder af denne nye type. Vores eneste mulighed er som forbrugere at være meget opmærksom på, hvad der er i den mad, vi køber og så vælge det fra, der ikke er sundt for os eller ligefrem direkte skadeligt. Derfor hilser vi også et nyt initiativ velkommen et hold danskere er i gang med at rejse penge til en ny dokumentarfilm om det danske landbrug. Men vi er altså også nødt til at trække stikket ud en gang imellem og koble helt fra over for alle de informationer, vi bliver bombarderet med hver dag. Ny forskning viser os nødvendigheden af downtime jævnligt at give hjernen et hvil og koble helt fra. Gyldne efterårshilsner Inge-Lis Marchant og Trine Jørgensen SD bladet nr. 3/2010 3\n3 Kviksølvkatastrofe på Filippinerne Guldgravere i Filippinerne bruger ekstreme mængder kviksølv i deres arbejde. Hundredvis af ton kviksølv havner i naturen, hvor det skader og dræber mennesker, viser nyt dansk studie Af Sybille Hildebrandt Artiklen, der bringes med forfatterens tilladelse, blev offentliggjort på Videnskab.dk 6. oktober De mange småskala-minearbejdere i Filippinerne bryder ca. 30 tons guld om året, hvilket svarer til 80 procent af landets guldproduktion. Det betyder, at mellem 200 og 500 ton kviksølv hvert år havner i den filippinske natur ifølge beregninger, som den danske geolog Peter Appel fra Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser GEUS for nylig har lavet. Han forsker i den såkaldte småskala-minedrift i u- lande rundt omkring i verden og har i den forbindelse været på feltarbejde i Filippinerne for at undersøge, hvordan den fattige lokalbefolkning lever af at grave guld. I Filippinerne bryder såkaldte småskala-minearbejdere guld under kummerlige forhold for at tjene til dagen og vejen. Minearbejderne bruger imidlertid en teknik, der udleder umådelige mængder kviksølv til miljøet. Ifølge Peter Appels beregninger udleder guldgraverne hundreder af tons kviksølv ud i naturen om året. - De store mængder kviksølv er ekstremt farlige for både dyr og mennesker, fordi det skader kroppens centralnervesystem og hjernen. Guldgravernes kviksølvforurening er ved at udvikle sig til en gigantisk miljø- og sundhedskatastrofe i Filippinerne, siger Peter Appel og fortsætter: - Det er allerede meget slemt. Hvis der ikke findes veje til at stoppe udslip og rense naturen for kviksølv, vil der indenfor en kort årrække dø hundredetusinder af mennesker og mange flere vanskabte børn vil blive født. SD bladet nr. 3/2010 4\n4 Kviksølv opløser guld Da Peter Appel for tre år siden rejste til Filippinerne for at lave feltarbejde, var det for at følge guldgraverne og blive klogere på de metoder, de brugte til at få fingrene i det dyrebare metal. Under besøget i den sydlige del af landet fulgte han guldgravere i tre miner. De fortalte, at det var lykkedes dem at optimere udvindingen af guldet ved at tromle klumper af guldmalm fra minerne sammen med små hårde jernstænger samt litervis af flydende kviksølv. De små jernstænger hamrer løs på guldmalmen, så det bliver knust til et fint pulver, og nu kan kviksølvet komme i kontakt med guldet, der opløses. Kviksølvet og det opløste guld kan herefter let separeres fra den knuste malm, hvorefter kviksølvet varmes kraftigt op under åben ild. Resultatet er, at kviksølvet fordamper, så kun guldet ligger tilbage. Guldgraverne skiller sig af med pulverresterne ved at fylde det i trillebører, hvorefter de kører det ud i naturen og læsser det af. Tusindvis og atter tusinder af den slags bunker, såkaldte tallings, rejser sig overalt i den filippinske natur. Peter Appel lagde mærke til, at mængden af kviksølv, der strømmede ud i karrene var meget mindre, end den portion, der oprindeligt blev hældt på tromlerne, og han spurgte guldgraverne, hvor de mente, at resten af kviksølvet blev af. Det spørgsmål kunne de ikke svare på. - Jeg tog nogle prøver af pulveret i bunkerne, og de afslørede nogle ekstremt høje kviksølvkoncentrationer. Bunkerne var fyldt med kviksølv, siger Peter Appel. Miljøkatastrofe af hidtil usete dimensioner Han lavede et regnestykke over forureningens omfang på baggrund af den viden, han havde om minerne. Beregningen viste, at de tre guldminer i sig selv udledte fem ton kviksølv til naturen pr år. Han fik kort efter fat i en rapport fra de filippinske myndigheder, der afslørede, at småskala minedrift i et større område af Filippinerne udleder ca. 140 ton kviksølv per år. - På baggrund af disse tal regnede jeg ud, at filippinske guldgravere samlet set udleder mellem 200 og 500 ton kviksølv i naturen årligt ved småskala-minedrift. Det tal er overvældende stort SD bladet nr. 3/2010 5\n5 sammenlignet med den hidtil største kviksølvforurening i historien, der fandt sted i Japan tilbage i 1950'erne, siger Peter Appel. I den japanske Minamatabugt blev der i sin tid udledt spildevand med det giftige organiske kviksølvklorid fra en kemisk industri. Kviksølvet endte i fisk og skaldyr, der var vigtig føde for områdets befolkning. Konsekvenserne var, at tusindvis af mennesker døde eller blev født med meget alvorlige handicap. - Dengang blev der udledt 600 kg kviksølv i naturen over en periode på 30 år i Minamatabugten. I Filippinerne er mængden af udledt kviksølv astronomisk stor i forhold til det. Så kan man jo tænke lidt over, hvad det på sigt kommer til at betyde for landet, siger Peter Appel. Han henviser til, at flere studier allerede har indikeret, at knapt 40 procent af befolkningen i visse områder er decideret kviksølvforgiftede. En tragisk følge af det er et stort antal stærkt handicappede børn. Kviksølvet skal renses op Da Peter Appel blev klar over forureningens omfang, kunne han ikke få sig selv til bare at tage hjem og så nøjes med at skrive den obligatoriske rapport om sit feltarbejde. - Jeg følte en stærk trang til at gøre noget, så jeg har investeret meget tid og mange penge i at prøve at finde løsninger på problemet. Jeg ville gerne kunne sige til de filippinske myndigheder, at landet har et gigantisk miljøproblem, men at jeg havde nogle løsninger. Det er aldrig for sent at vende en negativ udvikling og at reducere en skadelig effekt, siger han. Peter Appel gik i tænkeboks med henblik på at udtænke nogle metoder til både at nedbringe forbruget af kviksølv i småskala minedrift og til at fjerne kviksølvet fra naturen. Han kom i tanker om, at han nogle år tidligere havde mødt en flok kvikke og innovative guldgravere i den nordlige del af Filippinerne, som netop havde fundet en metode til at vriste guldet ud af klippematerialet helt uden brug af kviksølv. SD bladet nr. 3/2010 6\n6 Disse guldgravere havde opdaget, at de kunne få fingre i guldet ved at blande det ophuggede guldmalm med det kemiske stof borax, der har den særlige egenskab, at det sænker gulds smeltepunkt, der normalt ligger på 1064 grader celsius. Gulds smeltepunkt ligger langt over den temperatur, som kan opnås ved de opvarmingsmetoder, som guldgraverne typisk har adgang til, som f.eks. åben ild. Tilsætter man borax til guldmalmen, falder smeltepunktet imidlertid tilpas meget til, at guldgraverne kan smelte det. Det smeltede guld pibler ud af den knuste smeltede guldmalm og løber sammen til en lille sø, som afkølet danner en guldklump, der uden videre kan fiskes op. - Opdagelsen af guldgravernes brug af borax-metoden er et kolossalt lyspunkt midt i katastrofen, for det giver en mulighed for, at man kan lade de innovative guldgravere i den sydlige del af landet undervise de guldgravere, der bruger kviksølvmetoden i nord. Vores foreløbige forsøg på at gøre det har været en kæmpe succes, siger han. Store forventninger til australsk metode Peter Appel arbejder lige nu på at udvikle en metode til at indvinde kviksølv fra de efterladte bunker ude i naturen. Han har haft held med at få støtte fra det japanske atomagentur til den del af opgaven og håber på at kunne udvikle en færdig metode i løbet af de næste par år. - Vi har faktisk en idé til en løsning, der bl.a. baserer sig på et apparat, som den australske regering brugte i 1800-tallet. Vi har store forhåbninger til, at de pågældende metoder kan løse problemet, siger han. Udfordringen er bl.a. at få metoden til at fungere på industriel skala, da der er tale om en oprensning af mange tusinde ton kviksølv. Ud over at slippe af med forureningen kan filippinerne se frem til en ekstra gevinst. - Der er stadig er store mængder guld bundet til kviksølvet. Ved at fjerne kviksølvet vil man få adgang til guldet, hvilket vil give en ekstra indtjening til landet svarende til milliarder af kroner. Den er dog ingenting sammenlignet med glæden ved at kunne redde befolkningen ud af en forfærdelig kviksølvkatastrofe med skindet nogenlunde i behold, slutter han. SD bladet nr. 3/2010 7\n7 Amalgam kan påvirke hørelsen En ny undersøgelse af Rothwell og Boyd, publiceret i International Journal of Audiology viser, at der er en sammenhæng mellem antal amalgamfyldninger og en persons evne til at høre lyde med høj frekvens. Er du holdt op med at høre græshopperne som var så allestedsnærværende i barneårene? Det er fordi græshoppernes lyde er højfrekvente, eller 'lyse' og fordi vi med årene mister evnen til at høre de lyseste toner. Toner kan være dybe som en bas eller lyse som en sopran og en tones højde måles i hertz som forkortes Hz. En meget dyb lyd kan være på f. eks 100 Hz, og jo højere værdi, jo lysere er tonen. Omkring Hz er noget af det lyseste som mennesket kan høre, hvorimod dyr kan høre meget lysere toner. Men forskere har undret sig over, at hørelsen svækkes mere i udviklede land end der hvor 'civilisationens goder' endnu ikke har gjort sit indtog. Det kan derfor virke, som om det er noget i vores moderne hverdag, som forårsager denne svækkelse af hørelsen og mange forklaringer har været foreslået, men ingen af dem har fuldt ud kunnet forklare dette. Nu har to forskere undersøgt og dokumenteret, at der er en sammenhæng mellem denne svækkelse af hørelsen og amalgam i tænderne. Undersøgelsen blev foretaget i England på 39 kvinder i alderen fra 40 til 45 år, som havde 'normal' hørelse og ingen helseproblemer som kunne knyttes til hørelsen. Alderen er valgt således, at de er lidt for unge til at få typiske aldersrelaterede gener, men er gamle nok til at have haft sine amalgamfyldninger i en del år. Man opgjorde antallet af amalgamfyldninger og andre fyldninger i tænderne og gav dem en høretest, som tjekkede deres evne til at skelne forskellige lyse toner. SD bladet nr. 3/2010 8\n8 Resultatet viste, at der er en sammenhæng mellem amalgamfyldninger og svækkelse af hørelsen. Der var ingen tilsvarende sammenhæng for tandfyldninger, som ikke var af amalgam. De frekvenser der blev tjekket var Hz, Hz, Hz, Hz og Hz og svækkelsen af hørelsen var størst ved Hz, selv om der var svækkelse ved alle fem frekvenser. Undersøgelsen og konklusionen virker solid. Det er vigtigt at være opmærksom på, at kvinderne i denne undersøgelse generelt var friske og med normalt god hørelse. Det var altså ikke personer med helseproblemer eller under mistanke for at være kviksølvforgiftet fra amalgam. Dermed har undersøgelsen dokumenteret, at kviksølv som lækker fra amalgamfyldninger i tænderne ikke kun påvirker de, der bliver alvorligt syge, men påvirker befolkningen generelt - også de som er 'friske'. Denne undersøgelse er bare én i en lang række af videnskabelige artikler, som retter søgelyset mod kviksølv og amalgam. Det som er fælles for dem er, at de kommer fra andre fagområder end tandlægernes og at de viser sammenhæng mellem kendte helseproblemer og kviksølv. Tandlægerne som gruppe vil tilsyneladende hellere dæmpe bekymringerne over farerne ved amalgam frem for at gå i dybden med dette spørgsmål. Desuden er de næppe heller specielt kompetente i forhold til helseproblemer, som ikke har med tænderne at gøre. Vi kommer uden tvivl til at se mange lignende artikler fremover. For det første er kviksølvet blevet sat i fokus nu og en lang række forskere vil tjekke om de helseproblemer de er optaget af kan have sammenhæng med kviksølv. Det er som en snebold, der er begyndt at rulle. For det andet gør kronisk kviksølvforgiftning sig gældende på mange områder i kroppen, og derfor er der mange forskellige sammenhænge, som kan påvises. Som årene går, vil der komme flere og nye videnskabelige artikler. Selv om disse undersøgelser ikke fortæller præcis, hvorfor kviksølvet fra amalgam giver forskellige sundhedsproblemer, så vil de rent statistisk koble amalgam til disse problemer. Det er stadig SD bladet nr. 3/2010 9\n9 interessant at finde ud af, hvorfor man får dårligere hørelse af amalgamfyldninger og det kan være næste trin i forskningen. Men de har vist, at der er en sammenhæng mellem de to ting og det synes indlysende at drage den konklusion, at man får nedsat hørelse af amalgam. At undersøgelsen kun har 39 personer med behøver ikke være et stort problem. Det virker som om sammenhængen er så tydelig, at andre som tjekker det samme på større og mere repræsentative udsnit af befolkningen (mænd, yngre og ældre) burde finde akkurat det samme resultat. Vi ser frem til, at der kommer flere undersøgelser, som understøtter og styrker denne. Amalgamfyldningerne i tænderne forsvinder ikke bare - i hvert fald ikke særlig hurtigt. Problemerne forsvinder ikke før amalgam er helt forbudt og alle bærere er døde eller har fået saneret fyldningerne... og indtil da er der et bredt materiale at forske på for at dokumentere sammenhæng mellem amalgam og forskellige helseproblemer. Kilde: Foredrag om allergi og fødevareintolerance med ph.d. Jens-Otto Andersen lørdag d kl 13 Rathsachsvej 30, Frederiksberg Hvorfor er allergier og fødevare intolerancer eksploderet i de seneste årtier? Hvad siger den alternative forskning? Hvad betyder økologiske og biodynamiske fødevarer i denne sammenhæng? Hvad gør vi, når skaden er sket? Jens-Otto Andersen er uddannet landmand og ph.d. i biokrystallisationsmetoden i Entré 60 kr. Tilmelding på tlf: eller mail: SD bladet nr. 3/\n10 NÆSTEN VEGANER: Bill Clinton har droppet alt kød og mælk USA s tidligere præsident Bill Clinton har siden maj i år spist næsten udelukkende vegansk. Den overraskende nyhed fremgår af et interview med ham på den amerikanske Tv-kanal CNN. Clinton siger, at han har droppet alt kød og mælk i et forsøg på at helbrede sin hjertesygdom, og han har efter 4 måneder allerede tabt 12 kilo og er dermed tilbage på samme vægt som i sin gymnasietid. Den tidligere præsident har læst på sagerne og henviser bla. til professor Colin Campbells bog The China Study, samt til de positive erfaringer, som bla. Dean Ornish og Caldwell Esselstyn har med at få deres patienter til at skifte til en plantebaseret kost. Hans veganske datter Chelsea har angiveligt også haft en finger med i spillet. Clinton oplyser, at hans kost består af "ingen mælkeprodukter, intet kød af nogen som helst slags, ingen kylling eller kalkun". Dog, siger Clinton, spiser han "en lille smule fisk, men ikke særlig tit". Kilde: vegetarforening.dk Foreningen har tidligere skrevet om sammenhængen mellem mælkeprodukter, rødt kød og brystcancer. Bla. i en anmeldelse af Jane Plants bog Your Life in Your Hands, første del i nr. 4, 2006 og anden del i nr. 2, En dansker spiser i gennemsnit 146 kg kød om året. Vegetarer lever med halvt så mange sygdomme som resten af befolkningen SD bladet nr. 3/\n11 Hvil din hjerne Om det fornuftige i at snuppe en times downtime i løbet af dagen, hvor hjernen ånder frit (Mel: Kardemommesangen) Hvor er min mobil hvor er din mobil hvo r mit USB, min Smartphone og min hvide Mac Hvor er min X-box og min DAB-radio jeg er sikker på, jeg havde dem i går. Nye studier fra University of California viser, at den enorme og konstante strøm af informationer fra de digitale medier nedsætter vores evne til at huske, lære og få nye ideer. Forskerne har påvist, at hjernen hos rotter summer af aktivitet, når de udforsker et nyt område. Men hvis dyrene ikke holder et hvil bagefter anstrengelserne, opnår de ingen varig erindring om de nye erfaringer. Det samme gør sig faktisk også gældende for mennesker, mener forskerne. Den massive informationsstrøm fra computere og andre medier forhindrer den nødvendige akkumulering af erfaringer. Derfor er det en rigtig god idé og faktisk bydende nødvendigt at holde pauser i løbet af dagen væk fra The Information Highway. Ifølge stressforsker Bo Netterstrøm fra Bispebjerg Hospital trænger den digitale revolution til en modrevolution. Al det digitale er mægtigt effektivt og gør os enormt produktive, men vi har behov for pauser, hvor vi tænker frit. Og det er i stigende grad et problem, at vi konstant befinder os i en tilstand, hvor vi risikerer at blive afbrudt eller suger information til os, siger han. Bo Netterstrøm anbefaler som minimum, at man holder sine frokostpauser og kaffepauser separat fra telefon og skrivebord. Han SD bladet nr. 3/\n12 mener også, at det bør være helt legalt at informere chefen om, at man lige snupper en times downtime, hvor hjernen ånder frit. Så snup bare en pause og glo tomt ud af vinduet eller lad dagdrømmene flyde med god samvittighed. Læg skolebogen under hovedpuden Andre forskere ved Harvard University er ved hjælp af en labyrinttest kommet frem til lignende resultater i en undersøgelse af søvnens og drømmenes betydning for indlæring. 99 studerende skulle navigere gennem en 3D-computerlabyrint på en time. I de efterfølgende 90 minutter blev de studerende delt i to grupper. Den ene gruppe skulle sove og den anden se video eller slappe af. De sovende skulle bagefter melde tilbage, om de havde drømt og hvad de havde drømt. De vågne skulle med jævne mellemrum fortælle forskerne, hvad de tænkte på. Fem timer efter den første labyrint-test blev seancen gentaget. De der havde drømt noget, der havde relation til opgaven, var i den efterfølgende test ti gange bedre til at navigere i testen sammenlignet med de studerende, der ikke havde drømt om opgaven eller som ikke sov. Drømmene bestod ikke nødvendigvis i en præcis gengivelse af opgaven, men kunne indeholde elementer fra spillet, f.eks. temaer fra musikken. Lignende hjerneaktivitet altså knyttet til og med lighedspunkter med aktiviteten, men ikke identisk - er observeret hos gnavere, der sov efter endt aktivitet. De vågne studerende, som var mest motiverede for at forbedre resultatet, var faktisk ikke bedre end dem, der ikke var motiverede, eller dem der sov, men ikke drømte om opgaven. De drømmende havde generelt klaret den første test dårligst og forbedrede sig derfor mest. Det synes således at være bevist, at det bedre kan svare sig, at en studerende får en god nats søvn end fortsætter med at læse svært stof lige inden eksamen. Så måske er den gamle talemåde om at sove med lærebogen under hovedpuden slet ikke så tosset endda!! SD bladet nr. 3/\n13 GMO NEJ TAK! Kan man overhovedet tage patent på liv? Allerede i 1995 blev det i Canada fastslået, at en ny type superukrudt har udviklet sig ved krydsbestøvning mellem GMolieraps og ukrudtet agersennep. Denne nye type af superukrudt er nu overalt i Canada, på hvede- og bygmarker, kirkegårde, i byer og på golfbaner. Her må mennesker bruge formuer på sprøjtegifte for at få bugt med ukrudtet. En tredjedel af Canadas forbrug af sprøjtegifte bruges i provinsen Saskatchewan på Vestcanadas prærie. Her finder man samtidig også det højeste niveau af brystog prostatacancer i Canada. Det er især en ny og 4 gange stærkere version af Roundup, der bruges på prærien i forsøget på at bekæmpe superukrudtet. Denne type benævnes 24D og indeholder 70 pct. Agent Orange, som jo især kendes fra den kemiske krigsførelse USA førte under Vietnam krigen. Mere end døde og invalide plus en halv million børn med fødselsdefekter var et af de skræmmende resultater deraf. Tal fra det canadiske landbrugsministerium viser, at udbyttet af GM-afgrøderne canola (en art raps) er mindsket med 10 pct. og soja med mindst 15 pct siden overgangen til GMO. At bønderne SD bladet nr. 3/\n14 bruger 3-4 gange mere gift på grund af et nyt superukrudt, som har udviklet sig ved en krydsbestøvning af konventionelt ukrudt og en GMO. Næringsindholdet i alle afgrøder er gået ned med 50 pct. i forhold til før, GMO blev introduceret. SÅ mindre udbytte og mere kemi præcis det modsatte af, hvad det store multinationale firma Monsanto oprindeligt lovede. Canadas økologer kan ikke længere dyrke økologiske canola- og sojaafgrøder. Canada sidder nu på et kæmpe canolabjerg og kan ikke eksportere en eneste tønde til EU (endnu!!). Canada har mistet sine honningmarkeder over hele verden pga. GMO-forurening. Desuden er forskes der nu også i en helt ny type af GM-afgrøder, kaldet pharma-planter. 6 vigtige typer af medicin produceres af GM-planter - lægeordinerede vacciner, blodfortyndere, væksthormoner, præventionsmidler og industrienzymer. Alle er kendt som værende meget farligere end konventionel medicin. Man kan f.eks. forestille sig et bekymrende scenarie med en gravid kvinde, der spiser mad forurenet med gener fra en plante skabt som præventionsmiddel. Monsantos skræmmekampagner Det er især Monsanto, som er førende i USA og Canada og primært indenfor GM-afgrøder som soja, raps og majs. Denne position har de for en stor dels vedkommende opnået ved skræmmekampagner og ved at skabe en frygtkultur i forsøget på at opnå kontrol over frøforsyning og i sidste ende fødevareforsyning. Dokumentarfilmen Food.inc viser flere eksempler på, hvordan landmænd i USA bliver presset og truet til at overgå til dyrkning med Monsantos gensplejsede majs. En canadisk landmand Percy Schmeiser og hans kone Louise har taget kampen op mod Monsanto og fortæller om deres egne oplevelser med Monsantos genpoliti, der har truet dem på livet, men har også samlet masser af eksempler fra andre landmænd, der har været udsat for lignende episoder. Mange landmænd har modtaget trussels- og afpresningsbreve fra Monsanto i stil med: Vi har grund til at tro, at du nok dyrker Monsantos GM-raps uden licens. Vi vurderer, at du har så og så SD bladet nr. 3/\n15 mange hektar. I stedet for at anlægge sag, så send os eller dollars inden for 20 uger, så kan det være, vi ikke anlægger sag Du må ikke vise dette brev til nogen, så får du en bøde. I 2004 var der mindst landmænd, som betalte royalties til Monsanto i Canada. Heldigvis har der været voldsomme protester fra forbrugere, fødevareorganisationer og landmændenes fagforening, så i Canada er indførslen af nye GM-afgrøder såsom ris, hvede, hør og lucerne stoppet indtil videre. EU og GMO Måske derfor er der nu kommet et øget pres på EU for indførelse af GM-afgrøder. EU-kommissionen ignorerer fakta og har nu presset en afgørelse igennem på basis af holdningen i EFSA, EU s myndighed for fødevaresikkerhed, hvis bestyrelse er klart overrepræsenteret af industrien i forhold til forbruger- og miljøinteresser. Kommissionen har, ifølge Greenpeace, bla hemmeligholdt en undersøgelse af GM-rapsens virkninger, der viser, at rotter fodret med GM-raps får helbredsproblemer. I maj i år har EU-kommissionen for første gang i 12 år givet tilladelse til at dyrke en GM-afgrøde på europæisk jord. Det drejer sig om kartoflen Amflora, som er udviklet af den tyske kemigigant BASF. Kartoflen har et ekstra højt indhold af stivelse, som bla bruges til fremstilling af papir. Men den indeholder et gen, som er resistent overfor antibiotika og det kan få alvorlige konsekvenser, hvis det overføres til andre afgrøder. Forskere trues til tavshed Det er ikke kun landmænd, der oplever skræmmekampagner og udsættes for afpresning. SD bladet nr. 3/\n16 Listen er lang over videnskabsfolk, der oplever at blive truet til tavshed eller bliver fyret, hvis de finder foruroligende resultater og offentliggør dem. Arpad Pusztai, en ungarsk videnskabsmand skabte i starten af 90 erne en genmanipuleret kartoffel, der skulle tjene som insektmiddel. Den producerede et protein, som var giftigt for insekter. De rotter som blev fodret med kartoflen fik helbredsproblemer, pga. selve genteknikken. De fik vækstforstyrrelser, ændringer i mavestruktur og funktion og nedsatte immunreaktioner. Da Pusztai åbent fortalte om sine fund i tv-interviews, blev han fyret og gjort tavs efter 35 års topkarriere. En russisk videnskabskvinde, Irina Ermakova fandt i et forsøg, at hendes babyrotter døde i løbet af tre uger. Mødrene, viste det sig, var blevet fodret med GM-sojamel fra et almindeligt supermarked. Hun kunne gentage forsøget tre gange med samme resultat. Da hun offentliggjorde sine fund på en konference startede chikanen. Da Andrés Carrasco, en argentinsk forsker fortalte en avis om sine studier, der viste at RoundUp kunne forårsage defekter i hjerne og hjerte på fostre, blev han opsøgt af 4 hærdebrede, aggressive mænd og udspurgt om detaljer i sine forsøg. Judy Carman og Terje Traavik har begge oplevet at blive forsøgt latterliggjort og få antastet deres faglighed efter at have offentliggjort kritiske resultater om GMO. Det er generelt meget svært at få publiceret materiale om dette felt og mange forskere er skræmt til tavshed. Én enkelt politiker, medlem af det australske parlament Sue Kedgley, har dog taget bladet fra munden og er fremkommet med et konstruktivt forslag. Hun foreslår, at de forskere, som er så overbeviste om sikkerheden af deres produkter, selv stiller op sammen med deres familier som frivillige forsøgspersoner til menneskelige kliniske forsøg med GMO. SD bladet nr. 3/\n17 Alternative kredse i USA har erklæret hele oktober måned GMO-fri i et forsøg på at lægge det forbrugerpres på offentligheden, som nok er den eneste vej frem mod et ønskeligt forbud mod GMO. Greenpeace og borgerorganisationen Avaaz har taget initiativ til en underskriftsindsamling mod GMO, som de nu vil overrække til EU- Kommissionen for at få dem til at standse al dyrkning og godkendelse af genmodificerede afgrøder. Over 1,1 million europæere har siden april i år sat deres digitale underskrift mod GMO på europæisk jord. Vi opfordrer til at støtte denne underskriftindsamling på: tic-engineering/take-action/eu-petition I Danmark har SF og Socialdemokraterne netop krævet, at der indføres en GMO mærkning, så forbrugerne kan se, om det kød de spiser, indeholder GMO. En ny undersøgelse viser, at det meste svinekød, oksekød og mælk vi køber, kommer fra dyr, der har spist genmodificeret soja, majs eller andet foder af den slags. Kilder: mercola.com dr.dk LNS, Landsorg. NaturSundhedsrådet Ny dansk film om mad Måske nogle af bladets læsere så filmen Food.inc, som blev vist i foråret i udvalgte danske biografer. Filmen viser et skræmmende billede af det amerikanske landbrug af i dag. Nu har et hold danskere sat sig for at lave en tilsvarende film om forholdene indenfor det danske landbrug. Den skal hedde Mad A/S og holdet er i fuld gang med fundraising til filmen. SD bladet nr. 3/\n18 Via deres hjemmeside, mad-as.dk, prøver de at skabe opmærksomhed om emnet og har indtil nu samlet kr. ind til projektet. Vi vil gerne her fra redaktionens side opfordre til at støtte foretagendet. Patienthistorier efterlyses Redaktionen efterlyser læsere, der har lyst til at fortælle om deres erfaringer med amalgamsanering, efterfølgende afgiftning og/eller gode behandlingsmetoder. Vi i bestyrelsen bliver jo jævnligt ringet af personer, som søger rådgivning omkring sanering og afgiftning, men vi får aldrig afslutningen på historierne. Vi vil naturligvis især gerne høre nogle solstrålehistorier, men ikke alle oplever jo en øjeblikkelig bedring efter sanering. For de fleste er det et sejt træk, som dog som regel lønner sig i sidste ende. Fortælleren kan være anonym, dog skal navnet være kendt af redaktionen. Redaktionen planlægger også til næste nummer en artikel om plastfyldninger hvad er der egentlig i dem, hvilke skal man vælge hvis man overhovedet kan vælge osv. Er der nogle af bladets læsere, som ligger inde med informationer, som kan bruges hertil, modtages det ligeledes med kyshånd. SÅ grib tastaturet SD bladet nr. 3/\n19 Ved adresseændring: Venligst husk at give foreningen besked idet vi ikke modtager besked fra postvæsenet Der er ryddet op i foreningens arkiver og mange kasser. Gamle medlemsblade søger nu nye hjem og læsere!! Interesseret? Så kontakt Inge-Lis Marchant SD bladet nr. 3/\n20 Andre foreninger, tidsskrifter, hjemmesider m.v. Nordiske patientforeninger: Norge: Sverige: Finland: Forbundet Tenner og Helse: v/ffo, Postboks 4568 Torshov, No-0404 Oslo Hjemmeside: tlf Tandvårdsskadeförbundet, Kungsgatan 29, 2tr, SE Trollhättan Hjemmeside: tlf Fax: Föreningen för tanpatienter i Finland (Suomen Hammaspotilasyhdistys): PB213, FIN Helsingfors tlf: Tidsskrifter: Danmark: Norge: Sverige: Mit helbred - medlemmer af FmSD kan tegne abonnement til favørpris. Tenner &Helse(Forbundet Tenner og Helse) Tf-bladet (Tandvårdsskadeförbundet) Andre Internetsider Lichtenberg IAOMT: Kvicksilversidan: Elektromagnetiske felter Hugnet (Hal A. Huggins DDS, MS): Talk International.com: The Doctors Medical Library (Ron Kennedy, M.D.): Mat og Helse, Månedsmagasin grupper Hg-listan: Nordisk diskusjonsgruppe for biologisk medicin (nordbiomed): The AMALGAM list: Metals & Human Health Discussion Forum: SD bladet nr. 3/\n21 Foreningen mod Skadeligt Dentalmateriale Bankkonto: , Kreditornummer: Foreningen er en nonprofit, uafhængig og selvstændig patientforening med det humanitære sigte at få giftige materialer fjernet fra tandplejen. Foreningens formål er: 1. At fremme kendskabet til skadeligt dentalmateriale og tungmetalforgiftning, f.eks. fremkaldt af amalgamfyldninger. 2. At opnå anerkendelse hos social- og sundhedsvæsenet af tandplejeskader. 3. At formidle ny viden og nye behandlingsmuligheder. 4. At støtte og vejlede medlemmerne via kontaktpersoner. 5. At opnå tilskud til andet dentalmateriale end amalgam. 6. At opnå social- og sundhedsvæsenets godkendelse og økonomisk støtte til behandling og tandskader. Kontingent 2010 Enkeltpersoner kr. 180,00, ægtepar kr. 250,00 pr. år. Erhvervskontingent kr ,00 pr. år. Kontingentet gælder for et kalenderår og opkræves i januar måned. For nye medlemmer, indmeldt efter 1. oktober, gælder kontingentet også det efterfølgende år. Gaver til foreningen modtages gerne. Henvendelser af økonomisk art rettes til kassereren eller til formanden for foreningen. Adresseændringer og indmeldelser Til foreningens adresse. Har du idéer til fremme af foreningens virke, så send dem til foreningen! Artikler til medlemsbladet Manuskripter modtages meget gerne, helst skrevet i tekstbehandlingssystemet WORD, men også håndskrevne artikler har interesse. Materialet kan sendes som fil til formanden, eller som almindelig post til formandens postadresse. Personlige beretninger kan skrives under mærke, blot foreningen har navn og adresse på indsenderen. BØGER: 150 år med amalgamfyldninger kr. 50,00 SD bladet nr. 3/\n22 Navne og adresser Formand Næstformand Kasserer: Bestyrelsesmedlem Bestyrelsesmedlem Bestyrelsessuppleant Bestyrelsessuppleant Trine Jørgensen, Stævnen 122, 3070 Snekkersten Tlf Peter Johansen, Ryparken 76, 2. th., 2100 København Ø Karen Hjarsen, Mellemstræde 3 st Grenaa Tlf Peter Damgaard, Esbjergvej 39, 6094 Hejls Tlf/fax: Inge-Lis Marchant, Høbjergvej 16, Høbjerg, 8500 Grenaa Tlf Inge Marcuslund Langengevej 1, 2 tv, 8240 Risskov Tlf Anne-Birte Rasmussen, Ålborggade 19, 4. tv., 8000 Århus C Tlf Foreningens telefonsvarer: ( +45 ) Revisorer: Jens Peter Udsen, Herman Bangs Vej 28, 8500 Grenaa Aase Kruse Kukkebækvej 2B, Pederstrup, 8560 Kolind Revisorsuppleant: Poul Chr. Andersen, Ericaparken 57, st.tv., 2820 Gentofte.. Kontaktpersoner: Poul Chr. Andersen København Tlf. : Birthe Mikkelsen (MCS,el-) Ikast Tlf.: Esther Nielsen Ans by Tlf.: Åse Nielsen Rønne Tlf.: René Lehmann Pedersen Odense Tlf.: Lizzy & Bent Poulsen Nørre Sundby Tegninger og illustration: Lis Sinding, Tryk: Off-set Service, Odense SD bladet nr. 3/


Pludselige spring i blodtryk - Åreforkalkning July\nSkarpe spring af indikatorer i kroppen er fyldt med forbigående forstyrrelser eller indikerer skjult patologi. Humant blodtryk opretholdes og reguleres af komplekse mekanismer. At ændre det op eller ned alvorligt påvirker blodcirkulationen.\nBlandt den voksne befolkning er kun en tiendedel af dem hypertoniske. Korrekt og permanent behandling modtages af 30% af dem, resten tager medicin fra tid til anden.\nFor at forstå, hvorfor trykket afviger fra det normale niveau, er det nødvendigt at overveje den fysiologiske kontrolmekanisme, for at bestemme de "ansvarlige" zoner.\nTilpasning til de nye livsvilkår - en af de vigtigste funktioner i alle kroppens systemer. For eksempel, hvis en person kører, er blodstrømmen i karrene påkrævet for at accelerere så meget som muligt, arterierne ekspanderer for at forårsage et rush af blod til at arbejde muskler. På denne baggrund bør trykket reduceres af fysikkens love.\nIsær følsom over for det kritiske fald i hjertefrekvensen og hjernen. Dette sker imidlertid ikke i en sund person på grund af inddragelsen af reguleringsmekanismer.\nBaroreceptorapparatets rolle i karrene er blevet godt undersøgt. De vigtigste områder med følsomme nerveender er i:\ncarotid sinus er en lille udvidelse af den indledende del af den indre halspulsår ved siden af forgreningen fra den eksterne analoge;\nvæggen af den fælles halspulsårer;\nTab af elasticitet i blodkar med alder overtræder følsomhed. En reduceret reaktion af baroreceptorer til pludselig strækning blev etableret.\nImpulser går til midterne af medulla oblongata i sammensætningen af fibrene i vagus- og glossopharyngeale nerver. Særlige kerne i medulla oblongata forårsager et fald i perifer resistens gennem udvidelse af det vaskulære netværk og en dråbe i blodtryk, ændre slagvolumen og puls.\nChemoreceptorer er placeret tæt på trykzoner, reagerer på smertefulde stimuli, udsættelse for temperatur og følelser som vrede, forlegenhed. Operere gennem ledende veje i rygmarven.\nArbejdet i alle mekanismer udføres refleks (automatisk). I teorien bør effektiv kontrol kompensere for eventuelle trykafvigelser. I praksis viste det sig, at permanent interferens med centralnervesystemet (cerebral cortex) detekteres. Dens indflydelse er en vigtig kilde til blodtryksfluktuationer.\nFaktorer og årsager til trykstigninger\nFejl i arbejdet i reguleringsapparatet skyldes en række årsager:\nOverekspression af nervecentre på grund af overarbejde, stressfulde forhold: træthed, udtalte følelser, hård arbejdsdag, dårlig søvn bidrager til udtømning af nerveceller, forstyrrer transmissionen og assimilering af impulser, fører til en sammenbrud af tilpasning. God hvile normaliserer ikke altid trykket. Hypertensive sygdomme er gradvist dannet. Læger anbefaler obligatoriske pauser i arbejde, gåture, sport. Dette kaldes "aktiv rekreation."\nVegetativ dystoni: Pressedråber hos unge og praktisk sunde mennesker skyldes en mismatch i reguleringen af vaskulær tone ved det autonome nervesystem. Den aktive rolle, som kønshormoner og vækstfaktorer spiller.\nManglende endokrine system: hos kvinder er en af hovedårsagerne. Trykvariationer opstår under overgangsalder og under pubertet. Skarpe spring af indikatoren observeres hos patienter med giftig goiter, Itsenko-Cushing's sygdom.\nSygdomme i det genitourinære system: Betændelse i nyrevæv, blære og udskillelseskanalen (cystitis, pyelonefritis) samt prostatitis hos mænd ledsages ikke kun af en brændende fornemmelse og forøget vandladning, men også ved udsving i blodtrykket.\nHjertesvigt: reducerer frigivelsen af det krævede blodvolumen, så trykket falder hurtigt, symptomet ledsager hjerte astmaanfald, ortostatiske sammenbrud manifester.\nForringet fordøjelse: En uhensigtsmæssig diætbehandling (langvarig pauser, overspisning), forfængelighed med moderigtige defekte diæter, fedme kan forårsage trykpig. Rigelig indtagelse af krydrede og salte fødevarer, kaffe og stærk te bidrager til en kraftig stigning i blodet efter et måltid af stoffer, der forårsager væskeretention og vasospasme. Smerter i kroniske sygdomme i maven, galdeblæren, bugspytkirtlen, tarmene kan både øge og formindske trykket afhængigt af sygdomsstadiet.\nSvagheder og misbrug: Disse faktorer omfatter rygning, overdreven drikkeri, trangsøtsag, opvarmning af kroppen i en sauna eller solarium. Konsekvensen af hyppig eller langvarig solskoldning er ikke kun en hudbrænding, men også et tab af vaskulær tone.\nVejrfølsomhed: bestemmes af en persons afhængighed af atmosfæriske trykfald og en særlig følsomhed for vejrforholdene.\nSygdomme i rygsøjlen: Krænk systemet med tilslutninger af vaskulær tone og hjerte med rygmarven.\nBefolkningen er udsat for overdreven afhængighed af stoffer. Tendensen til at øge blodtrykket er til stede hos personer, der tager nonsteroidale antiinflammatoriske lægemidler, hormonelle præventionsmidler, kold medicin indeholdende efedrin, næsedråber.\nEt kraftigt fald i trykket er muligt under indflydelse af nitropreparatov (Erinit, Nitroglycerin), Corvalol, Høje doser af antibiotika.\nI de sidste 10-15 år er der blevet introduceret en masse stoffer i kardiologers praksis, i hvis instruktioner en planlagt reduktion og regulering af trykniveauet er lovet. Men neurologer og fysiologer beviser den negative rolle for afvisning af "bløde" terapeutiske midler (Valocordin, Valerian tinktur, Bromider, Papaverin, Dibazol). Og det forklares af den farmaceutiske markeds obsessive rolle.\nI mellemtiden indikeres en negativ effekt i form af en forringelse af hjernecirkulationen hos 1% af patienterne, selv i instruktionerne af sådanne lægemidler som Dyroton, Enap, Prestarium, Noliprel, der er ordineret for hjerteiskæmi. Neurologer peger på en "døds ende i kardiologi" og kræver en ændring i behandlingsregimen, da selv denne procentdel betyder, at over 7 år har 150 tusind mennesker haft slagtilfælde. De fleste af dem er døde.\nDet er effekten af behandling, der forklarer stigningen i dødeligheden fra slagtilfælde i de seneste år. Faktisk er sloganet "Der er ikke noget mere forfærdeligt, end en sygdom skabt af en lægehænder", der passer her.\nHvad er de kliniske manifestationer af en trykstigning?\nSymptomer på stigning eller nedsættelse i blodtrykket er manifesterede tegn på cerebral blodtilførsel mangel, øgede sammentrækninger af hjertet, fokale neurologiske fænomener. Med en patologisk afvigelse føles en person:\nbevæger sig i hænder og krop\nTips til dem, der oplever trykpig\nHvis en person er tilbøjelig til at have lavt blodtryk:\ningen grund til at lave pludselige bevægelser, især efter at have sovet, når de går ud af sengen\nudøve morgenmassemassage af hele kroppen, retningen af massage linjer skal følge fra periferien til hjertet;\nViser en daglig brusebad;\nregelmæssige ikke-tunge sportsgrene (svømning, aerobic, cykling) vil holde dine fartøjer i tilstrækkelig tone;\ntillader ikke afbrydelser i fødeindtagelse, sult ledsages af et fald i blodsukkeret og bidrager til atony;\nse væsken forbruges, den samlede mængde skal nå 2 liter, og i varmen endnu mere;\nvære forsigtig med enhver kost, behøver ikke særlige begrænsninger;\nI tilfælde af trykpresning opad anbefales det:\nat vænne dig til et lille saltindtag, at lave mad uden salt, for at tilsætte salt kun i pladen;\nved de første tegn til at drikke en vanddrivende samling af urter;\nmængden af væske forbruges skal svare til den daglige urinudgang;\nlære at slippe af med negative følelser, fjerne følelser, stress ved hjælp af massage, auto-træning, beroligende te med mynte, melissa, valerian, motherwort.\nIndsæt flere grøntsager og frugter i menuen;\nPrøv at holde en lille mængde mad ad gangen, for ikke at føle sult, spis oftere;\nUndgå prikker og røgfyldte værelser, stop med at ryge\nikke slappe af med alkoholholdige drikkevarer\ngå i seng i et køligt rum efter obligatorisk ventilation\nForsøg ikke at øge dosen af medicinen, hvis instruktionerne anbefaler at ligge efter at have taget p-piller, så gør det\novervåge nyre sundhed, kontrollere urinalyse efter ondt i halsen og influenza\nkontrol blodtryk oftere.\nHypertensive patienter behøver ikke at reducere trykket til det normale, det er vigtigt at stabilisere det ved optimale arbejdstal. Hvis du følger disse principper, kan du opretholde hjernens sundhed.\nEt skarpt spring i blodtryk forårsager symptomer\nBlodtryksindikatorer afhænger af mange faktorer - på patientens individuelle karakteristika, hans generelle tilstand, humør og tilstedeværelsen af visse sygdomme. I nogle tilfælde varierer blodtryksniveauet meget, hvilket kræver nøje opmærksomhed og passende rettidig korrektion. Faktisk kan sådanne symptomer angive udviklingen af alvorlige helbredsmæssige problemer, herunder dem, der bærer en trussel mod patientens liv. Så lad os klarlægge, hvad der kan forårsage et abrupt hoppe i blodtryk, vi vil i højere grad diskutere årsagerne og symptomerne på en sådan overtrædelse.\nÅrsager til et skarpt spring i blodtryk\nUstabilt blodtryk kan skyldes helt naturlige faktorer: stress, angst, øget fysisk anstrengelse og ændringer i vejret. Men i dette tilfælde forekommer trykfald meget sjældent og er vellykkede til korrektion.\nSpræng i blodtryk kan også skyldes forskellige sundhedsproblemer, som kan repræsenteres ved nyre- og binyrebarksyndrom, Cushings syndrom, apnø syndrom, aorta coarctation og endokrine sygdomme.\nPludselige trykfald kan tilskrives inflammation af nervepine eller bihuler, hypertension og vaskulær dystoni. I nogle tilfælde observeres dette kliniske billede hos patienter med migræne, diskherni i cervikalområdet, cervical radiculitis og myositis. Nogle gange opstår pludselige fald i blodtrykket med osteochondrose, encephaly, vertebral arteriesyndrom og skoliose.\nHyppige og pludselige ændringer i blodtrykket kan observeres hos patienter, der har lidt hals eller hovedskader.\nI nøjagtighed for at identificere årsagen til en sådan krænkelse af velvære kan kun en kvalificeret specialist.\nHvordan viser et skarpt spring i blodtryk manifestet, hvilke symptomer derpå?\nEn kraftig stigning i blodtryksindeksene manifesteres af en stærk forringelse af helbredet. Patienten kan have hovedpine, han har ofte en chill, hans ansigt bliver rødt. Ved en sådan krænkelse af trivsel ses ofte ofte visionstab. En kraftig stigning i trykket kan forårsage kvalme, og endda forårsage opkastning. Det klassiske symptom på en sådan krænkelse af velvære er svedtendens, en følelse af pulsering i hovedet og svimmelhed. Patienten kan synes at flyve før øjnene.\nEt kraftigt fald i blodtrykket kan også mærkes hovedpine og svær svimmelhed. Patienter klager ofte over mørkere i øjnene og ryster i hænderne. De kan have hjertebanken, åndenød og takykardi (hurtig puls). Ofte er der ubehag i hjertet, der er forbundet med angina. Nogle gange fører et kraftigt fald i blodtrykket til besvimelse.\nAnbefalinger til patienter med blodtryksfald\nHvis du er bekymret for trykstigninger, skal du forlade den pludselige ændring i kropsposition. Når du vågner, skal du ligge et stykke tid, efter at du sidder ned, sænk benene fra sengen og langsomt stige.\nKom ud af sengen, lav selvmassage ved hjælp af et tørt terryhåndklæde. Massage dig selv fra arme og ben til hjertet.\nUdøve systematisk det hjælper med at holde blodkarrene i en stabil tilstand. Et fremragende valg ville være almindelig vandring, cykling og svømning.\nUndgå langvarig stående, forbliver ikke i røgfyldte rum og ikke solbade. Det er selvfølgelig nødvendigt at opgive dårlige vaner og gå til den rette afbalancerede kost. Det er ofte nødvendigt at spise små måltider, spise masser af grøntsager og frugter. Hold også drikkebalancen - tag mindst en og en halv liter vand om dagen (medmindre din læge har anbefalet dig en anden).\nSelvfølgelig med fluktuationer i blodtrykket anbefales det at undgå stress for at få nok søvn.\nMed forskelle i blodtryk er det nødvendigt at konsultere en læge. Selvmedicinering kan i høj grad skade sundheden.\nPatienter, der lider af pludselige dråber i blodtryk, vil drage fordel af en række lægemidler baseret på urter og improviserede midler. Så en fremragende effekt er brugen af almindelige rosenhoved. Til fremstilling af medicin skal man male frugterne af denne plante. Bordseskil forberedt rå brygge en halv liter kogende vand. Sug et sådant værktøj i et vandbad under et låg i femten minutter. Derefter sætte det til side og insistere på en dag. Strained infusion tager en halv kop to gange om dagen, sød det med honning hvis det ønskes.\nPatienter, der oplever uregelmæssigt blodtryk, rådes også til at blande lige dele af lavendel, kærlig rod, timian, marjoram, morwort og mynteblade. Lav en klar indsamling kun kogende vand, der overholder forholdet 1:10. Bland blandingen med kog, dæk den derefter med et låg og lad det stå i fem minutter. Strained drink drikker som te tre eller fire gange om dagen. Varigheden af en sådan behandling er en til tre måneder.\nMuligheden for at bruge traditionel medicin bør være obligatorisk diskuteret med din læge.\nBlodtryksværdier under normale forhold kan afvige lidt i forskellige mennesker, men gennemsnitsdataene er 120 på 80. Abrupte hoppes i trykket kan ikke kun være ubehagelige, men også meget farlige, for under dem kan en person miste bevidstheden, blive såret, "tjene" sådan alvorlige sygdomme som slagtilfælde og hjerteanfald. I vores ekstremt spændte og vanskelige tid er antallet af mennesker, der er godt bekendt med denne tilstand, konstant stigende.\nTryk hoppe: symptomer\nHovedpine, svimmelhed og kvalme - tegn på højt blodtryk\nTilstanden for trykændring er velkendt for alle mennesker, da blodtrykket ikke er en konstant, uhåndterlig indikator. Det varierer lidt under påvirkning af vejrforhold, spænding, nervøsitet, stressende ventetid, stress, smerte, glæde, latter, stærk te, kaffe, alkohol eller en række stoffer.\nMen et skarpt trykpres, hvis symptomer har udtalt manifestationer, påvirker den generelle sundhedstilstand, bogstaveligt talt baner en person ud af en rusk.\nSamtidig føles han følgende følelser:\nPludselig skarp, undertiden udvikler inkrementel hovedpine.\nBesvimelse med mørkere øjne og ringe i ørerne.\nØget reaktion på lugt, som normalt ikke forårsager en negativ effekt.\nKonvulsive bevægelser og rystende hænder.\nTør mund og meget mere.\nForkert livsstil, stress, fysisk overbelastning - hovedårsagerne til afvigelser fra normalt blodtryk\nNormalt sker en sådan tilstand pludselig pludselig, med en pludselig bevægelse, vægtløftning, efter for store belastninger under sporten, når der udføres for stort fysisk arbejde og efter stærke nervesyge.\nStress er generelt en udløser for mange sygdomme, og hvis andre sundhedsproblemer slutter sig til det, står kroppen ikke op og reagerer med hurtige trykfald.\nEn trykstigning kan have mange årsager, for det meste indbyrdes forbundne:\nOvervægt. Gained kilo i form af fedt deponeres ikke kun på siderne og taljen, men også på de indre organer, arterier og andre skibe.\nMangel på kropsvægt. Overdreven ønske om harmoni forårsager svaghed i vaskulær tone, mangel på vitaminer og anæmi, hvilket fører til hypotension. I denne tilstand kan den mindste belastning, fysisk eller mental, føre til en stigning i tryk og bevidstløshed.\nRygning, alkohol, narkotikamisbrug. Disse dårlige vaner er skadelige for blodkarrene, hvilket fører til trykfald og stabile ændringer i deres normale præstation.\nTager visse lægemidler, såsom nitroglycerin, kan udløse en pludselig ændring i trykket.\nUkorrekt ernæring. For fede og krydrede fødevarer, overskydende salt, meget stærk varm te eller kaffe fører til udvikling af hypertension, insulinfrigivelse, problemer med ustabilt tryk.\nFysisk inaktivitet. Manglen på regelmæssig og gennemførlig fysisk anstrengelse forårsager muskelsvaghed, sløvhed i skibene, og da hjertet også er en muskel, påvirker hypodynamien også det kardiovaskulære system.\nFysisk og følelsesmæssig overbelastning. Menneskekroppen er meget varig, men den har også en vis grænse, over hvilken den ikke kan klare belastningen. Og det reagerer på den person med en unormal reaktion - et spring i blodtryk.\nPsykologisk forfatning. Personer med en fin nervøs organisation, følsomme, mistænkelige, med øget grad af angst, er mere tilbøjelige til problemer med tryk end muntre optimister.\nEn række sygdomme kan ledsages af en dråbe eller øget tryk. Denne gruppe omfatter oftest patologier i hjerte- og nervesystemet, endokrine lidelser, nyre- og leverskader og anæmi.\nEn ændring i trykket kan også forekomme under visse forhold, der ikke altid er forbundet med sygdomme. For eksempel falder trykket kraftigt med kraftig blødning. Under forgiftning kan kroppen reagere på ændringer i den ene eller den anden retning, afhængigt af hvilken slags gift eller toksin der har påvirket personen. Nogle infektioner kan ledsages af en ændring i præstationen som en sekundær manifestation af sygdommen.\nFejl i struktur eller krumning af rygsøjlen, brok og fængsling, forskydning af hvirvlerne kan forårsage kompression af arterier og nerver, hvilket ofte fører til ændringer i vaskulærsystemet og udseendet af dråber.\nNormalisering af blodtryk med lægemidler\nNarkotikabehandling af hypertension\nKroniske patienter genkender hurtigt en trykstigning, hvis symptomer er velkendte for dem. Men nogle gange tror en person ikke engang om besværet i hans krop, og denne tilstand fanger ham pludselig - på arbejde, på gaden, i offentlig transport. Problemet kan forværres af besværlighed, høj eller meget lav lufttemperatur, pludselige dråber i den, når den kommer i frost fra et meget varmt rum eller omvendt, høj støj, lugt, trængsel og meget mere.\nBehandlingen af en patient, der føler sig utilpas, begynder med bestemmelsen af blodtryksparametre. Med et skarpt "hoppet op" pres er det nødvendigt at tage medicin for at reducere det. Når trykket falder i fravær af kontraindikationer, vil en sådan person blive tilbudt varm søde te, kaffe, nogle medicin, for eksempel koffein.\nDet skal bemærkes, at indtagelse af stoffer kun er muligt, hvis du undersøger og modtager en aftale fra din læge.\nHan vælger omhyggeligt lægemidler baseret på forskellige indikatorer - patientens alder, tilstedeværelsen af andre sygdomme, niveauet af forskelle og hyppigheden af deres forekomst. Uafhængigt ukontrolleret indtagelse af stoffer kan medføre alvorlig sundhedsskadelig virkning.\nNår hypertension er meget vigtigt at spise rigtigt\nTraditionel medicin har længe lært at håndtere sådanne forhold. En dårlig følelse person sidder i en behagelig position, tøj krave og bælte er unbuttoned, bæltet er givet til at drikke vand, et håndklæde fugtes med vand og eddike og påføres på panden. Med stigende pres føles en person som regel et spræng af varme, det skal afkøles, fjerne overskydende tøj og placeres i et køligere rum. Med et fald i trykket fryser patienten, en chill kan slå ham, så han er pakket ind i et tæppe.\nDet er meget vigtigt at roe personen ned og inspicere ham, hvis han besvimede. Hovedskader er særlig farlige. Hvis offeret bliver syg, klager han over en alvorlig hovedpine, svimmelhed, dette kan være et symptom på nogle meget farlige sygdomme og tilstande: hjernerystelse, hypertensive krise, slagtilfælde eller hjerteanfald. Ved den mindste mistanke om faren for den menneskelige tilstand er det nødvendigt at ringe til en ambulance.\nI enklere tilfælde kan hjemmehjælp hjælpe. Med stigende pres kan du gøre distraherende procedurer. Måder at forårsage udstrømning af blod fra hjernen - varme fod bade, sennep gips på kalve.\nDet er vigtigt at huske, at det i dette tilfælde er yderst farligt at tage et fuldt udstyret bad, det vil kun øge patientens smertefulde tilstand.\nDu kan brygge og drikke karkade te - den har en svag trykreducerende effekt, en afkogning af mynte og kamille, en svag infusion af valerian.\nMere information om hypertension findes i videoen.\nMed et kraftigt fald i trykket vil det hjælpe varm stærk kaffe eller te med sukker. Patienten får en tinktur af ginseng, Eleutherococcus, Rhodiola rosea - disse planter har en tonic effekt, forsigtigt hæve og balancere trykket.\nAlle disse værktøjer har tendens til at slappe af og berolige, hvilket er meget vigtigt, især i tilfælde, hvor tilstanden udløses af stress. En person behøver bare fred, stilhed, stille hvile, normal ernæring og omsorg for kære.\nDe mest forfærdelige konsekvenser af hypertension - slagtilfælde og hjerteanfald\nHvis trykket hopper, hvis symptomer bliver sædvanlige, gentages flere gange, så er det en grund til at tænke alvorligt på tilstanden af ens eget helbred. Det er trods alt et skrig om hjælp - kroppen klarer ikke alene og beder om at redde den fra en uudholdelig byrde.\nGentagne forhold kan være farlige for dets komplikationer:\nTrykket stiger kan udløse udviklingen af vedvarende arteriel hypertension, og det forårsager igen fremkomsten af sådanne ekstremt farlige, dødelige sygdomme som hjerteanfald og slagtilfælde.\nHopper giver en overdreven belastning på karrene, som følge heraf bliver de tyndere, beskadigede og kan briste.\nDet resulterende slag resulterer i flere dødsfald eller alvorlige skader, der fører til handicap.\nDen første ting, der skal gøres for at slippe af med sådanne stater, er at identificere og eliminere deres årsag. Hvis det er overvægtigt, skal du tabe dig, med mangel på vægt skal du oprette en komplet sund kost.\nNogle gange er det nok at opgive dårlige vaner, så dråberne forsvinder og staten stabiliseres.\nDet er meget svært at kæmpe mod en sædvanlig livsstil, men erkendelsen om, at det ødelægger dig, skal gøre dig i stand til at gå ind for sport, starte en hund, gå til en fitness klub, svømme i havet, floden eller poolen, gå om aftenen, med et ord, gør noget, sid ikke uden at flytte foran en computer eller tv. Undgå stress og føre en sund livsstil, og du vil aldrig vide, hvilke presspring der er.\nDe vigtigste tegn på hypertension\nHypertension og hypertension\nGenerelle tegn på hypertension\nSymptomer på hypertension hos kvinder og kvindelige risikofaktorer\nTegn på hypertension hos mænd og mandlige risikofaktorer\nForskel på hypertensive manifestationer hos kvinder og mænd\nHypertension eller højt blodtryk er en sygdom, som mange mennesker har, men ikke alle indser det. Med hypertension er der ubehagelige følelser og farlige komplikationer - slagtilfælde, hjerteanfald. Symptomer på hypertension forekommer først sjældent og efter - ofte.\nFor at forebygge sygdommen og diagnosticere den ved de første manifestationer, er det nødvendigt at kende symptomerne på sygdommen. Hvad ser hypertension ud hos mænd og kvinder?\nArteriel hypertension kaldes også hypertension. Det er hypertension, der betyder en stigning i blodtrykket. Hypertension er kun en stigning i vaskulær tone, som ikke altid ledsages af forhøjet blodtryk.\nNormale blodtryksindikatorer er 120/80 eller 130/85 mm Hg. Art. For nogle mennesker vil trykket under 90/60 være normen. To tal - dette er trykværdien på tidspunktet for sammentrækning af hjertemusklen (den første figur er større) og på tidspunktet for afslapning (mindre antal).\nHypertension opstår, når den øverste indikator overstiger 140 mm (og den nedre - 90 mm Hg. Art.).\nAt bestemme forekomsten af hypertension kan være en simpel måling af blodtrykket. Men hvis der tidligere ikke var hypertension i familien før, så er der ikke noget instrument til måling af tryk i huset. Man kan gætte på udvikling af en vaskulær lidelse ved en række tegn - ændringer i tilstanden af sundhed, fornemmelser.\nI starten domineres sygdommen af neurotiske symptomer (forbundet med utilstrækkelig tilførsel af blod og ilt til hjernen):\nHovedpine, der ikke fremgår af nogen åbenbar grund, når som helst på dagen. Føles som en smertefuld indpakning på hovedet - på bagsiden af hovedet, kronen, i templerne. Styrkes ved bøjning, hoste eller hoste. Hovedpine er forårsaget af spasme eller indsnævring af hjernens skibe. Hjerneceller modtager mindre ilt, "sulte".\n"Pulsering" i hovedet.\n"Fluer", tåge, tåge før øjnene.\nRødhed i ansigtet (hot flashes).\nHævelse af øjenlågene og ansigt om morgenen.\nHævelse af hænder og fingre.\nI de senere stadier af sygdommen kommer hjertesymptomer sammen - rytmeforstyrrelser og hjertesmerter. Hjertemusklen er overarbejde på grund af konstant øget tryk, det giver fejl:\nTakykardi (hurtig eller langsom hjerterytme);\nSternum smerte (i hjertet af hjertet).\nHvad der ellers kan forekomme:\nRødhed i ansigtet med fysisk eller følelsesmæssig stress\nDårlig søvn (søvnløshed, problemer med at falde i søvn);\nSmerter i øjnene og følelse af stærkt pres (som om der sprøjtes indefra);\nResultatet af højt blodtryk er svaghed og irritabilitet, nedsat præstation, dårlig hukommelse, intern angst og spænding. Eksternt kan en person ændre sin gang, forstyrret koordinering.\nDen hyppige hypertension i det faktum, at en person ofte ikke forstår det øgede tryk før den første krise. Krisen er en kraftig stigning i blodtrykket og en stærk forringelse af helbredet. Tegn på en begyndelseskrise:\nSkarp forringelse af synet (mørkere i øjnene);\nKvalme og selv opkastning;\nMindsket følsomhed i ben og arme\nÅndenød - selv i ro\nHjertesmerter - forringende, smertefulde, lejlighedsvis og kortvarigt - stikkende.\nMuligt tab af bevidsthed og brud på blodkar (slagtilfælde eller hjerteanfald). Derfor skal du i en krisetilstand ringe til en ambulance eller i sig selv så hurtigt som muligt tage personen til hospitalet.\nIfølge statistikker er personer over 50 fem gange mere hypertensive end kvinder. Hovedparten af kvinder får deres diagnose efter overgangsalderen.\nFra puberteten til begyndelsen af overgangsalderen er statistikken over kvindelige blodtryksindikatorer lavere end mænds. Så længe kroppen bevarer evnen til at bære børn og rengøres månedligt under menstruation, opretholdes dets tilstand på et gennemsnitligt niveau. Derfor er trykket hos kvinder før overgangsalderen, hvis den er forøget, ubetydelig og fører ikke til alvorlige konsekvenser.\nClimaxet kan også ledsages af hypertensive manifestationer. Efter færdiggørelsen bliver det klart, om kvinden har forhøjet blodtryk for evigt eller normal BP-afkast.\nOgså en kvindes krop påvirkes af flere risikofaktorer, som over tid danner vaskulære aflejringer og bliver årsagen til øget tryk. Dette er:\nHormonal indstilling under graviditet og amning.\nHypertension under graviditet (højt blodtryk følger med 30% af graviditeterne).\nFedme (ofte dannet efter graviditet og amning). Fedme øger risikoen for hypertension 4 gange.\nOvergangsalderen. Det samlede antal kvinder med hypertension efter overgangsalderen er tredoblet.\nØget følelsesmæssighed er en kvalitet, der er ejendommelig for kvinder. Når stress er, er de mere bekymrede og fremkalder en stigning i blodtrykket.\nVirkningen af rygning og alkohol på den kvindelige krop er mere udtalt end på hanen. Så den skade fra 1 cigaret til en kvinde ligner skaden fra 15 cigaretter til en mand. I den kvindelige krop kan selv 1 cigaret forårsage en skarp vasokonstriktion og hypertensive krise.\nMange af disse faktorer har dukket op for nylig, og er blevet relevante for moderne mennesker. Kvinde tobak og hormonelle præventionsmidler var fraværende fra vores forfædre. Derfor er hypertoni, der er markant yngre i de sidste 50 år, blevet en almindelig sygdom blandt kvinder i forskellige aldre.\nHos mænd er aldersrisikoen for at øge blodtrykket på 65 år. Under deres organismer er de mindre udsatte for hormonelle angreb (indefra og udefra - mænd bruger ikke hormonelle præventionsmidler).\nHormonale ændringer og fremmede hormoner forstyrrer mange processer i kroppen, påvirker blodkarternes tilstand, akkumuleringen af kolesterol med lav molekylvægt og stigning eller nedsættelse af blodtrykket. Derfor er der for mænd mænds fælles risikofaktorer for højt blodtryk:\nStress er den første risikofaktor for vaskulære sygdomme og hypertension;\nKronisk forgiftning (årsager: Leve i industrielle regioner, store byer, hvor et stort antal bilemissioner, rygning og alkohol, ukontrolleret indtagelse af syntetiske stoffer, genetisk modificerede produkter, landbrugsforgiftninger - herbicider i fødevarer);\nFedme og lav motoraktivitet.\nArvelig disposition - gør sygdommen ikke obligatorisk, men øger kun sandsynligheden for aterosklerose og stigning i tryk;\nVi opregner de vigtigste forskelle mellem mandlig og kvindelig hypertension:\nAlder op til 45-50 år: der er mere hypertensive mænd end kvinder. Alder over 50-55 år: flere kvinder bliver hypertensive.\nFrekvensen af kriser: På grund af den høje følelsesmæssighed er højere hos kvinder.\nSymptomer på hypertension er mere udtalt hos kvinder, som er forbundet med periodiske hormonelle lidelser i hele livet.\nSymptomer på hypertension hos mænd synes svagere, så blandt dem - jo højere er statistikkerne om komplikationer (slagtilfælde og hjerteanfald) på grund af en ubemærket forringelse af trivsel i tid.\nHypertension er en sygdom i civiliseret alder. Dårlig ernæring og fedme, lav mobilitet og stillesiddende arbejde samt konstant stress fører til en stigning i blodtrykket og en stigning i antallet af komplikationer - slagtilfælde, hjerteanfald.\nØget tryk på grund af skjoldbruskkirtlen\nSkjoldbruskkirtlen er organet der er ansvarlig for produktionen af mange hormoner. Få mennesker ved, at skjoldbruskkirtlen og trykket er sammenkoblet. Ikke altid årsagen til ændringer i blodtryk (BP) er problemer med karrene eller ustabiliteten af hjertets funktionalitet. Sommetider er udløsende faktor skjoldbruskkirtelsygdom.\nEksperter svarer positivt på spørgsmålet om mange patienter, om der kan være pres på grund af skjoldbruskkirtlen. Dette skyldes, at skjoldbruskkirtlen producerer hormoner, der påvirker blodtrykket. I tilfælde af funktionsfejl i patienten kan patienten opleve tegn på hypertension / hypotension.\nHøjt tryk fra skjoldbruskkirtlen opstår på grund af overdreven udskillelse af hormoner: triiodothyronin og thyroxin. Akkumulerer på vaskulærvægge, de fremkalder en indsnævring af arterierne, hvilket fører til en forøgelse i sammentrækningen af hjertemusklerne. Som et resultat af en overvægt af disse hormoner, stiger blodtrykket og takykardi begynder.\nHvis forholdet mellem forstyrrelsen af det kardiovaskulære og det endokrine system ikke registreres i tide, begynder personen at udvikle komplikationer i form af:\nudvidelse af skjoldbruskkirtlen til en meget stor størrelse, hvilket kan føre til udseende af en tumor;\nvedvarende hypertensive kriser truer et hjerteanfald\nthyrotoksisk krise, som kan forårsage en tilstand af koma og død.\nI tilfælde af utilstrækkelig produktion af hormoner falder blodtrykket, hvilket også påvirker kroppens tilstand. Årsagen til patologien kan være skade på organet i det endokrine system eller forstyrrelsen af skjoldbruskkirtlenes forbindelse med nervecentrene. Den vigtigste årsag til hypotension er utilstrækkelig produktion af thyroxin, som er ansvarlig for udvidelsen af vaskulære vægge. Utilstrækkelig blodforsyning til hjertet fører til forstyrrelser i hans arbejde og som følge heraf et fald i blodtrykket.\nHvilke hormoner fører til ændringer\nDe hormoner, der er ansvarlige for en tilstand af skibe (tiyodtironin og thyroxin) er nødvendige for vedligeholdelse af en homeostase. Hvis det endokrine system fungerer under påvirkning af nogen patologiske processer, begynder blodtrykstoppene.\nAfhængigt af tilstanden af den hormonelle baggrund i den menneskelige krop kan der forekomme et fald eller en forøgelse i trykket.\nTrykket fra skjoldbruskkirtlen kan stige på baggrund af et overskud af thyroxin eller triiodothyronin, som som nævnt ovenfor kan akkumulere på arteriernes vægge og danne en form for indblanding i blodets gennemgang gennem vaskulærlaget. Derudover begynder blodcirkulationen i hjernen at intensivere, hvorfor flere lidelser begynder at forekomme.\nNår skjoldbruskkirtlen er syg, skal patienten konstant overvåge trykfrekvensen og også undersøge hjertet. Hvis der konstateres manifestationer af patologiske tilstande i det kardiovaskulære system, skal terapi justeres for at reducere mængden af hormoner og lægemidler, der tages, og påvirker deres naturlige produktion.\nTrykket fra skjoldbruskkirtelen falder ofte. Årsagen er utilstrækkelig sekretion af hormoner af hormonet hormon. Ved produktion af thyroxin og triiodothyronin i det normale område har de vaskulære vægge tilstrækkelig permeabilitet. I tilfælde af mangel på disse hormoner begynder arterievæggene at smalle og tabe deres elasticitet, hvilket resulterer i, at processen med blodcirkulation og hjertesammentrækninger sænkes, hvilket fører til et fald i blodtrykket.\nGradvis begynder hjernen og andre indre organer at lide. Hypotension kan forårsage alvorlige abnormiteter. Ved diagnosticering af lavt blodtryk skal man søge årsagen ikke kun i hjertets arbejde eller i kredsløbets tilstand, men også i det endokrine kirtles arbejde.\nTryk og skjoldbruskkirtlen har et nært forhold. Derfor, når det endokrine system funktionalitet afvises, forekommer der en overtrædelse i det kardiovaskulære system. Alle patologiske processer påvirker tilstanden af smerte i form af en række symptomer.\nEn stigning i tryk på grund af skjoldbruskkirtlen har følgende tegn:\nperiodisk temperaturstigning til 37,5;\nAlle disse symptomer mod en baggrund af forhøjet blodtryk bør advare personen og forårsage øjeblikkelig lægehjælp.\nHypotension i sygdomme i skjoldbruskkirtlen er mindre udtalt. Symptomer omfatter:\nblodtryksmålinger er under normale\nhovedpine med besvimelse\nsænker temperaturen i lemmerne.\nLavt blodtryk på grund af skjoldbruskkirtlen er ikke mindre farligt end hypertension, så diagnose og behandling skal udføres rettidigt.\nEfter at have været på læge-terapeut og diagnosticeret hvordan skjoldbruskkirtlen påvirker patientens pres, skal to specialister behandle behandlingen: en kardiolog og en endokrinolog. For at opnå effektiviteten af terapi er alle terapeutiske foranstaltninger rettet mod eliminering af hormonforstyrrelser og maksimal udslip af hjertemusklerne. Hvis du klarer at stabilisere produktionen af hormoner, så vil blodtrykket gradvist vende tilbage til det normale.\nBehandlingen udføres af:\nDa grundårsagen er afvigelsen af funktionerne i den endokrine kirtel, er de vigtigste foranstaltninger rettet netop mod eliminering af patologiske processer i dette område. Du kan normalisere skjoldbruskkirtlen ved at tage en række hormonelle og jodholdige lægemidler, som udelukkende er ordineret af den behandlende læge.\nDer lægges særlig vægt på brugen af produkter, der indeholder store mængder jod. Disse omfatter:\nfrugt (feijoa og persimmon);\nDu bør vide, at mængden af daglig dosis af jod, på trods af fordelene i behandlingsperioden, bør begrænses (den maksimale forbrugte dosis er 200 mg).\nHypertension (hypotension) selvmedicinering ved påvisning af mangel på skjoldbruskkirtelhormoner i kroppen er umuligt. En ubalance af den hormonelle baggrund kræver en individuel tilgang, et overskud af stoffer på baggrund af de anvendte lægemidler kan føre til en ukontrollabel reaktion i kroppen, hvilket medfører et fald i koma og efterfølgende negative konsekvenser.\nÅrsager, symptomer og behandling af ustabilt blodtryk\nMange mennesker er bekymrede for ustabilt (labilt) blodtryk. Det stiger et stykke tid. Hvis denne tilstand kan spores hele tiden, så taler vi om hypertension. Hvad angår labilitet, er denne tilstand ikke en sygdom, men den skal styres.\nFaktorer der påvirker højt blodtryk\nLabile arteriel hypertension er ustabiliteten af blodtrykket, dets stigning er mere end 140/90 mm Hg. Art. Kliniske manifestationer er minimal, og hans indikatorer vender hurtigt tilbage til det normale. Personer med sådanne abnormiteter er praktisk sundt, men de skal stadig overvåge deres tilstand, da en ændring i vaskulær tone kan føre til udviklingen af den indledende fase af hypertension. For at forhindre dette, skal de, der er tilbøjelige til udsving i blodtrykket, kende de faktorer, der kan provokere en tilstand af ustabilitet.\nManglen på tilstrækkelig daglig fysisk aktivitet, som kan provokere en stigning i legemsvægt, ændringer i niveauet af kolesterol i karrene.\nKaffe, såvel som salt, er over det daglige krav.\nArvelighed spiller også en rolle i udviklingen af arteriel labilitet. Hvis en af forældrene har denne funktion, så kan tendensen til udseende i 75% af tilfældene overføres til barnet gennem gener.\nMekanismen for udvikling af blodtrykslabilitet er, at en spasm af arteriel seng forekommer periodisk. Denne tilstand fører til en indsnævring af blodkar, på væggene, hvor blodvolumenet begynder at presse. Blodtrykket har tendens til at vende tilbage til normal med tiden, og senere skifte igen på grund af forskellige årsager. Labilitet er en form for hypertension, som ikke altid kræver behandling. Men hvis situationen forværres, og der opstår stabil arteriel hypertension, anbefaler lægerne undersøgelse og behandling.\nLabil hypertension kan ikke manifestere sig selv. Folk er ikke altid opmærksomme på udviklingen af et sådant problem. Det sker ofte, at de går til lægen, når hypertension udvikler sig til begyndelsen af hypertension og senere. Derfor bør du lytte til din krop og ikke ignorere ændringer i sin tilstand.\nSymptomer på labil hypertension:\nsmerter i nakken, som sjældent vises og forsvinder med tiden;\nirritabilitet, humørsvingninger og nervøse sammenbrud uden nogen særlig grund\nsøvnløshed eller problemer med at falde i søvn, mareridt.\nHvis der forekommer sådanne tegn, anbefales det at kontrollere trykket ved at måle det med en tonometer flere gange om dagen i løbet af ugen. Hvis labiliteten blev bekræftet i indikatorerne i hele perioden, bør du konsultere en læge. Specialisten vil planlægge en undersøgelse, og derefter anbefale terapi, der hjælper med at stabilisere blodkarternes tilstand.\nLabilitetsfaser og behandling\nBlodtryksfluktuationer i retning af stigning eller nedsættelse afhænger af forstyrrelser i endokrine og nervesystemer, som påvirker kontrolmekanismen for tilstanden af arterierne. I denne henseende har labil hypertension to faser:\nSykdomens begyndelse (fase A): Indikatorer er normale og øges kun lejlighedsvis som følge af følelsesmæssigt stress eller overbelastning.\nTransient (fase B) stadium: fluktuationen af vaskulær tone forekommer oftere, men stabiliseres over tid. Denne tilstand fremkalder spasmer af væggene i blodkar, deres indsnævring. På dette tidspunkt øges blodtrykket på arteriernes vægge og indekserne øges.\nBehovet for behandling afhænger af visse faktorer:\nForekomsten af blodtryk stiger oftere end normalt, varigheden af den labile tilstand.\nRelaterede lidelser: vægt over normal, hjertesygdom.\nEmosionel stress og nervøse lidelser.\nI dette tilfælde anbefaler lægerne terapi, som er baseret på en kompleks metode:\nfordeling af arbejdstiden og hvile på en sådan måde, at belastningen reduceres\nernæring med undtagelse af alt stegt, surt, peber, der begrænser brugen af salt, alkohol og kaffe;\nreduktion af fysisk, psykisk stress, motion, fritidsaktiviteter, sove mindst 8 timer om dagen;\nlægemidler (sedativer, antihypertensive stoffer) i kombination med urtemedicin.\nDet skal huskes, at med udviklingen af blodtrykslabilitet er det værd at lære at kontrollere dine følelser, undgå stress og ikke overarbejde. I det tilfælde, hvor en spasme af skibene forekommer hyppigt og pludselig, kan lægemidler bruges til at normalisere labil hypertension, men diskuter først med din læge. Det er vigtigt at forstå, at at tage stoffer, der hjælper med at kontrollere hypertension, ikke er i stand til at normalisere blodtrykket fuldstændigt. Derfor bør der lægges vægt på kost og sport, reducere stress, øge tiden for hvile og søvn.\nSinus takyarytmi og andre typer: årsager, diagnose, behandling