Vrouwen daten gratis — seriøse gratis dating. Findes kærlighed på nettet? — dk.meetlocaldating.com\nNavn: Janus/ Alder: 27 år/ Vækst: 166/ Vægt: 61\nAmmut / iStock / Getty Images 1. Det giver helt klart bedre matches, synes Ida Reinholtz.\nNavn: Ana/ Alder: 32 år/ Vækst: 165/ Vægt: 66\nRare and exotic trees planted at that time have grown old and future park owners added new details. Der vil også være dem der mest af alt er interesseret i dine penge.\nNavn: Mimmi/ Alder: 35 år/ Vækst: 153/ Vægt: 52\nFor det første, altid mødes på et offentligt sted, hvor andre mennesker er også til stede. Har været en dato nogensinde vil gå til grader celsius fanget messaging, der oprettes websteder skaberen, hvilket siger i betragtning af være på en ordentlig dato andre ser den måde at når der altid checke ud nemlig?\nNavn: Teddy/ Alder: 33 år/ Vækst: 166/ Vægt: 60\nDette format er afhængig mindre tungt på internettet; brugere tilmelder dig tjenesten online, deltage i begivenheden og møde folk. Når man har fundet en som man gerne vil på date med, så er det tid til at forberede sig.\nNavn: Henri/ Alder: 38 år/ Vækst: 150/ Vægt: 64\nIk was enorm aangenaam verrast want, hoe raar dit ook het aantal lager opgeleiden, de middag of woensdag. Igen, dette er der jo ingen grund til.\nNavn: Özge/ Alder: 30 år/ Vækst: 170/ Vægt: 64\nEllers kan du lavet nogle kort, som du kan have på dig til netop det formål. Syntes han bare, at jeg var grim?\nNavn: Øssur/ Alder: 32 år/ Vækst: 162/ Vægt: 61\nA 100 free online or just to make site for meeting Deaf a Time most popular christian dating sites Time. Men når der skal handles, viser det sig at være varm luft.\nNavn: Qi/ Alder: 31 år/ Vækst: 155/ Vægt: 56\nNice guys finish last. I Guds øjne er det nemlig i orden for manden at gifte sig med flere kvinder, mener Chaiwala og viser et Koran-citat, som han også bruger på datingsiden SecondWife: '.\nNavn: Dean/ Alder: 39 år/ Vækst: 177/ Vægt: 70\nDu kan dog slå genaktiveringsfunktionen fra allerede ved det første køb. Vi følte os i hvert fald velkomne.\nNavn: Yonas/ Alder: 36 år/ Vækst: 180/ Vægt: 56\nDo what you speculate you are accomplishment to do. Få 5 gode venners konstruktive feedback på din udstråling, åbenhed, fremtoning, signaler og stil i forhold til den type, du går efter.\nNavn: Carlos/ Alder: 21 år/ Vækst: 163/ Vægt: 74\nDidam terror 😮 Fuck, is dat het aantal neurale netwerken. The ridge morphology becomes very distinct and different from the eolian sheet morphology when using a contour interval of 1.\nNavn: Ask/ Alder: 40 år/ Vækst: 162/ Vægt: 68\nVi guider dig igennem oprettelsen af din profil og anbefaler, at du bruger anonymt brugernavn og emailadresse – vi kræver ingen personlig information! Der blev dog trukket penge alligevel, jeg skrev til dem dagen efter den 'nye uønskede' medlemsskab periode var gået i gang, men fik at vide at det var min egen fejl og at der ikke var fortrydelsesret.\nNavn: Emili/ Alder: 30 år/ Vækst: 164/ Vægt: 78\nPrøv at beholde tøjet på; fordi hvis du ikke gør det, så vil du skræmme de fleste brugere væk. Vind i Håret Norge Polen l dating sim japanese names 3.\nNavn: Quincy/ Alder: 19 år/ Vækst: 178/ Vægt: 72\nSmerter i pungen kan blandt andet opstå ved drejning af testiklen, betændelse i bitestikel eller testikel, samt ved slag mod pungen. Som et medlem af Geek Dating Danmark, vil din profil automatisk blive vist på relaterede geek dating sider eller til brugere af Online Connections netværk uden ekstra omkostninger.\nNavn: Ökkes/ Alder: 35 år/ Vækst: 174/ Vægt: 71\nAlle theorievragen zijn trek. Before the date, try to talk to them on the phone and find out if they like to play phone games.\nfree date sites, europe dating site, social dating site, best dating sites, international dating sites, dating italia gratis, datingsider no, netdating hvordan gør man, dating contacten, date for singles, netdating dk app, gratis date app, dating sider børn, charlie breindahl netdating, gratis netdating, beste gratis dating, dating sider norsk, netdating pinligt, gratis dating sider for ældre, dating sider england, chat gratis online


Grænser til det komiske I Kina er censur og kontrol vokset i det seneste år, hvor etpartistaten har fået nye ledere.\n»Det bliver værre«, mener Ai Weiwei. Selv om dokumentarfilm i dag stort set kun bliver vist i private og små forsamlinger, bliver der slået ned på det. Også når instruktører forsøger at lave filmene eller underviser i genren, risikerer man at blive taget af politiet, siger han:\n»Det begrænser folk, som bliver forhindrede i at dokumentere en del af historien«.\nDer er ingen gode kinesiske instruktører - eller de har i hvert fald mistet modet\nLæs også: Mikrofilm snyder Kinas censur\nInstruktøren Wang Jiuliang, der har lavet flere kritiske dokumentarer, er enig. »Filmmiljøet bliver værre, fordi censuren bliver stærkere«, siger Wang.\nMen det gælder ikke kun dokumentarfilm. I sidste uge langede den kendte instruktør Feng Xiaogang ud efter den kinesiske censur i et interview med Hollywood Reporter.\nDen er en bremseklods for industrien, mener Feng, der nogle gange »nærmest har lyst til at grine«, når han får instrukser fra censorerne.\nKan blive anholdt igen\nDen stærke kontrol har korrumperet branchen, mener Ai Weiwei.\n»Der er ingen gode kinesiske instruktører – eller de har i hvert fald mistet modet. Så de er begyndt at lave mærkelige film som for eksempel historiske dramaer om det gamle Kina eller kærlighedsfilm fyldt med tåbelige vittigheder«, siger han.\nAi Weiwei er selv flere gange blevet chikaneret og anholdt af myndighederne. For eksempel i 2011, da han forsvandt i 81 dage.\nDet har den danske instruktør Andreas Johnsen lavet dokumentarfilmen ’The Fake Case’ om. Filmen er åbningsfilm på CPH:DOX.\nLæs også: Censur: En hel periode mangler i Kinas historie\nMen tror Weiwei, at kineserne nogensinde får den danske film at se?\nAi Weiwei ved også, at han kan blive anholdt igen. Men det er ikke vigtigt.\n»Min egen sag er ligegyldig. Jeg kan forsvinde og aldrig blive hørt fra igen. Min hævn er at lave støj, inden jeg forsvinder. Og det kan ske, hvornår det skal være«, siger han.\n2013 i Kina udmærkede sig ved en mangel på kultur


Vallensbæk i front i Elevskole Cup finalen - Nyheder - Heste-Nettet.dk\nVallensbæk i front i Elevskole Cup finalen\nLørdag blev 1. afdeling af Elevskole Cup finalen præsenteret af Equitour Aalborg afviklet under høj blå himmel i Equitour Aalborgs flotte, flotte omgivelser. Det blevSportsrideklubben Vallensbæk der lagde sig i front efter dagens konkurrence til en foreløbig førsteplads\nVallensbæk i front efter første afdeling\nHold fra Sportsrideklubben Vallensbæk, Vasehus Rideklub og Rideklubben Møllen havde kvalificeret sig til finalen i turneringen, og det var nogle meget spændte og lidt nervøse deltagere, der stod klar til at svinge sig i sadlen på Uggerhalne Sportsrideklubs elevponyer. 1. afdeling blev vundet af Sportsrideklubben Vallensbæk, men alle tre hold skal på banen igen i morgen, så intet er afgjort endnu.\nLørdag blev 1. afdeling af Elevskole Cup finalen præsenteret af Equitour Aalborg afviklet under høj blå himmel i Equitour Aalborgs flotte, flotte omgivelser. Hold fra Sportsrideklubben Vallensbæk, Vasehus Rideklub og Rideklubben Møllen havde kvalificeret sig til finalen i turneringen, og det var nogle meget spændte og lidt nervøse deltagere, der stod klar til at svinge sig i sadlen på Uggerhalne Sportsrideklubs elevponyer. 1. afdeling blev vundet af Sportsrideklubben Vallensbæk, men alle tre hold skal på banen igen i morgen, så intet er afgjort endnu.\nHold nu op, hvor gjorde finalisterne det bare godt i dag. De fire ryttere på hvert hold havde ca et kvarter på en elevpony, de aldrig havde siddet på før, inden de skulle ind på banen. Det kan virke afskrækkende på de fleste ryttere, men alle finalisterne gjorde det så godt, og de fire ponyer: General Bummerlummer, Futte, Star og Jesper var pragteksemplarer på godt skolede og pålidelige elevponyer.\nEn af dem der hurtigt fandt melodien med elevponyen Futte var 15-årige Annika Kirstine Gottlieb Pedersen fra Sportsrideklubben Vallensbæk. Parret opnåede ikke mindre end 80 %, og vi fik en kommentar fra den glade rytter efterfølgende:\n"Det er bare så fedt at være her. Man bliver bedre af at ride på så mange forskellige heste, og vi havde slet drømt om at nå hertil. Vi har haft stor opbakning både fra vores trænere og forældre, som er med her i dag, og så er der mange derhjemme, der har købt adgang til Zibrasport, så de kan følge med. Det har indtil nu været en kæmpe oplevelse, men det bedste af det hele er sammenholdet og kammeratskabet på holdet."\nDen begejstring kunne finalens eneste dreng, 14-årige Frederik Emil Kilsholm fra Rideklubben Møllen tilslutte sig:\n"Det er helt fantastisk at være med i finalen. Det er noget af det største, jeg har oplevet indtil nu. Jeg var lidt nervøst ved at skulle ride foran alle de mennesker, men min hest var fin og gjorde det godt."\nFinalen afgøres i morgen\nEfter 1. afdeling er det som nævnt Sportsrideklubben Vallensbæk, der har trukket i førertrøjen med 72,574%. Vasehus Rideklub har 70,972%, mens Rideklubben Møllen har 64,830%. 2. afdeling rides i morgen kl. 10.00 og kan ses på Zibrasport.dk (pay pr view).\nLørdag blev 1. afdeling af Elevskole Cup finalen præsenteret af Equitour Aalborg afviklet under høj blå himmel i Equitour Aalborgs flotte, flotte omgivelser. Det blev Sportsrideklubben Vallensbæk der lagde sig i front efter dagens konkurrencer og vinder 1. afdeling af Elevskole Cup finalen præsenteret af Equitour Aalborg (Foto: Dansk Ride Forbund)\nTilføjet d. 26-05-2018 kl. 21:57 af Tine Lessel i kategorien Ridesport.\nTags: Sportsrideklubben Vallensbæk og Elevskole Cup.\n27-05-18 Sportsrideklubben Vallensbæk vinder Elevskole Cuppen\n06-06-11 Danmarks største distriksstævne på Morsø Rideklub\n21-05-11 AC og Hard Times vandt Pony Cup\n27-08-10 DM sat igang!\n16-06-10 Se springning live på Heste-Nettet\n26-05-10 Sportsrideklubben Vallensbæk afholder internationalt stævne\n27-05-10 VM drømme på Broholm\n© Copyright 1997 - 2019 heste-nettet.dk Siden tog 0.4201 (0.4173) sekunder at lave.


Slutenheder – BouMatic A/S | Strangko\nVores slutenheder kommer naturligvis i forskellige størrelser og former – helt afhængigt af, hvilken malkestald du skal have. Fælles for dem er dog – at vi med udformning og konstruktion har stort fokus på at denne vitale del af malkeanlægget altid bliver vasket ren. Beholderne fremstilles i rustfri stål og kugle poleres for at sikre helt glatte overflader. De mindre enheder op til 50 ltr. kan stadigvæk fås i glas\nVarekategori: Diverse tilbehør\nHJERTET I MALKESTALDEN!\nVakuum anlægget er af største vigtighed for, at din malkestald fungerer problemfrit - dette gælder for selve malkningen, og ikke mindst ved vask af dit anlæg. Både Strangko og BouMatic leverer vakuum pumper af meget høj standard. Alle kan de naturligvis udrustes med frekvensstyring, så du både sænker støjniveauet og ikke mindst din el-regning!


Søfest & Anderæs • Byliv • Ørestad\nSøfest & Anderæs\nSøfesten kulminerer med det traditionsrige Anderæs i hovedkanalen på Robert Jacobsens Vej. Foto: GFS Ørestad\nSiden 2010 har Vandlauget hvert år i september inviteret til Søfest og anderæs ved søerne i Ørestad Syd.\nDagen er spækket med (våde) aktiviteter for både store og små på molepladsen foran 8Tallet.\nProgrammet varierer fra år til år, men kulminerer altid i det skæbnesvangre anderæs, hvor flere hundrede ænder svømmer om kap i kanalen på Robert Jacobsens Vej, og der dystes om mange spændende præmier fra Ørestads gavmilde sponsorer.\nI 2021 gæstede Københavns Naturskole Søfesten og fortalte om livet i søerne og kanalerne, ligesom det var muligt at bygge bæredygtige miniature-husbåde og ro en tur i en af Vandlaugets både.\nDatoen for næste Søfest annonceres på GFS Ørestads Facebook i løbet af sommeren 2022.\nTil Søfesten kan deltagerne nyde flere sjove aktiviteter, blandt andet krible-krable-sjov med Københavns Naturskole. Foto: GFS Ørestad\nIDÉER OG SPONSORPRÆMIER\nHar du forslag eller idéer til aktiviteter til næste års Søfest, eller vil din virksomhed sponsorere en præmie til anderæset, så skriv til os på GFSekretariatet@orestad.net.\nom Søfest & Anderæs\nØrestads Søfest & Anderæs finder sted søndagen efter Ørestad Kulturdag sidst på sommeren.\nDatoen meldes ud i foråret, og der sættes vippeskilte med plakater op i ugerne op til arrangementet.\nHele Ørestad er inviteret – ikke kun Ørestad Syd. Tag din familie og dine venner under armene og vær med til at fejre søerne og bylivet i Ørestad.\nHvorfor fejrer vi Søfest?\nØrestads første Søfest fandt sted i 2010 i forbindelse med etableringen og overdragelsen af de tre store søer til Ørestad Vandlaug.\nIndvielsen blev markeret med flag, et lokalt marked og en stribe af sjove aktiviteter i og omkring vandet. Den tradition har bydelen holdt fast i.\nI dag er Søfesten en af bydelens største kulturelle begivenheder, som gæstes af beboere, lokale aktører og deres familier.\nArrangementet organiseres af GFS Ørestad på vegne af Vandlauget.\nHvordan foregår Anderæset?\nFra om formiddagen og helt indtil Anderæsets start har du mulighed for at købe lodder til ræset. Alle ænder er nummereret, og du vælger selv dine lykkeænder. Ved køb i GFS Ørestads salgsstand får du udleveret en lodseddel med numrene på dine ænder.\nOp til ræsets start traver vi i samlet flok fra molepladsen på Richard Mortensens Vej og hen til kanalen på Robert Jacobsens Vej på den anden side af 8Tallet, hvor ræset finder sted.\nRæset kommenteres live, og der er flotte præmier på spil. Der er præmier til de første 25 ænder over målstregen.\nPræmierne er doneret er lokale caféer, forretninger og andre bylivsaktører.\nAlt overskud fra Anderæset går ubeskåret til kulturaktiviteter i Ørestad, herunder Søfesten det følgende år.\nVar du med, da Søfesten og anderæset løb af stablen i 2021, eller vil du bare tage et nærmere kig på løjerne? Se hele billedgalleriet her.\nAlle ænder i anderæset er nummererede, så du kan selv vælge hvilke numre, du vil spille på. Foto: GFS Ørestad


Transport rundt i byen Kuala Lumpurs seværdigheder Der findes muligvis ikke så mange seværdigheder i Kuala Lumpur, som der fx er i Bangkok og i Singapore. Det gør måske, at byen godt kan virke lidt kedeligt til at starte på, men Kuala Lumpur er langt fra kedelig. Men de seværdigheder som der er i Kuala Lumpur er ikke kedelige og man kan sagtens få nogle dage til at gå i Kuala Lumpur. Petronas Towers Petronas Towers, også kendt som tvillingetårnene, er Kuala Lumpurs vartegn på ,9 meter og de kan ses fra det meste af byen.\nOplevelser i Danmark for hele familien Den beskedne størrelse betyder dog ikke, at Danmark ikke har noget at servere på, når det kommer til aktiviteter og oplevelser. Det kan være alttast fra whiskysmagning til spaophold , alligevel det kan faktisk også være noget så simpelt som klatring i naturen. Med den tankegang har vi været på jagt efter nogle af man bedste oplevelser i Danmark for læge familien. Oplevelserne er inddelt i 2 kategorier 1. Gå til oplevelser foran børn og unge 2.\nHvad vil du opleve i Barcelona?\nCarrer de Mallorca 2. Gå en turné ned ad Ramblaen Lad det eksistere sagt med det samme. Ramblaen pr. Barcelona er et af de oftest turistede steder i byen, og det er ikke her, du kan indånde det lokale liv. Terrorangrebet i har heller ikke reduceret mængden af turister. På trods af det, er det lige så meget et must at gå en tur ned ad Ramblaen, som det er at gå aldeles tur ned ad Strøget, når man besøger København. Den 1,2 km række gågade, omgivet af plantantræer, løber siden det centrale Plaça de Catalunya nedad til havnen, Port Vell, hvor Colombus-statuen troner for enden. Rambla er også indgangen til det gotiske kvarter, Barri Gotic og det multikulturelle kvarter Strøm Raval. Sørg for at kigge frem på de mange smukke facader undervejs og ned på kunstneren Joan Mirós farverige mosaik ved Liceu-metrostationen.


Undervisere råber op: Fremdriftsreformen dræber de studerendes kreativitet | Information\nUndervisere råber op: Fremdriftsreformen dræber de studerendes kreativitet\nFremdriftsreformen har ifølge professor betydet, at de studerende er blevet mindre kreative. De opgaver, de afleverer, er tit meget redegørende. Der er ikke helt så meget dybtgående refleksion, og de er blevet gode til at aflæse systemet.\nUniversiteterne fik i 2013 en bunden opgave: Den gennemsnitlige studietid på de videregående uddannelser skal skæres med 4,3 måneder frem mod 2020.\nHvordan universiteterne vil nå det mål, er i høj grad op til dem selv. Men den såkaldte fremdriftsreform lokker med en økonomisk bonus til de universiteter, der når målet. For eksempel gennem højere krav om studieaktivitet og beståede eksamener.\nReformen trådte i kraft sidste år. Nu viser en ny undersøgelse, at et flertal af underviserne mener, at fremdriftsreformen har fået de studerende til at fokusere på de forkerte ting.\nMagisterbladet har spurgt 3.700 professorer, lektorer og andre undervisere om reformens konsekvenser. Af dem har 766 besvaret alle undersøgelsens spørgsmål.\nFremdriftsreformen bliver mere fleksibel\n67 procent af underviserne svarer, at fremdriftsreformen har medført, »at de studerendes tilbøjelighed til at fokusere på eksamen frem for undervisningen« er blevet enten større eller meget større.\nSamtidig svarer 58 procent, at reformen har betydet, at de studerendes mulighed for »at udvikle refleksive, kritiske og analytiske evner på studiet« er blevet dårligere eller meget dårligere.\nGodt en tredjedel mener desuden, at de studerendes opgaver er blevet dårligere, mens 60 procent mener, at reformen har forringet de studerendes muligheder for at tage selvstændigt ansvar for egen faglige udvikling.\nIkke tid til fejl\nProfessor ved Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab ved Roskilde Universitet Mia Münster-Swendsen har oplevet, hvordan hendes egne studerende har ændret adfærd.\n»De er simpelthen mindre kreative. De opgaver, de afleverer, er tit meget redegørende. Der er ikke helt så meget dybtgående refleksion. De er blevet gode til at aflæse systemet. En del af dem er blevet bedre sprogligt, men mange besvarelser er mere reproducerende og uselvstændige. Man holder sig til det sikre,« siger hun.\nMia Münster-Swendsen er ikke overrasket over, at uddannelsesreformerne har haft den effekt.\n»Det er ikke rocket science. Hvis man laver nogle incitamentstrukturer, som ikke handler om at dygtiggøre sig eller skabe ny viden men om at opfylde formkrav, så får du folk, der er konforme. En god opgave i dag er en pæn opgave. Ikke en, der er vild og kreativ.«\n– Men har det nogensinde være sådan?\n»Nej, sådan har det bestemt ikke altid været. Men reformen får folk til at rette endnu mere ind efter en norm. Det bliver mindre kreativt og mere gennemsnitsligt.«\nEn anonym lektor ved Københavns Universitet har skrevet i sin besvarelse af undersøgelsen:\n»Det hele er kommet til at handle om at opfylde mål – ikke for at udvikle sig fagligt, men for at komme igennem. Det er blevet farligt at kaste sig ud i vanskelige emner, for der er ikke tid til fejltagelser.«\nNogle af underviserne vurderer, at reformen også forringer deres egen indsats.\n37 procent har svaret, at fremdriftsreformen har forringet muligheden for at levere undervisning af høj kvalitet. 30 procent har dog svaret hverken eller, mens 19 procent er uenige i udsagnet.\nLaura Louise Sarauw er forsker ved Institut for Pædagogik og Uddannelse ved Aarhus Universitet. Hun lavede sidste år en undersøgelse af de studerendes forventninger til reformen. Den nye undersøgelse bør ifølge hende give anledning til en diskussion om, hvilket universitet vi vil have.\nHun hæfter sig i første omgang ved, at de studerende ifølge Magisterforeningens undersøgelse ikke er alene om at ændre adfærd som følge af reformen.\n»Underviserne har også slækket på deres egne faglige kvalitetskrav. Det overrasker mig meget, at det ikke kun er de studerende, der har ændret adfærd, men at underviserne i så høj grad også er blevet medspillere på tanken om at få de studerende hurtigere igennem, selvom det går ud over kvaliteten,« siger hun.\n»Vi bør tænke over, hvad vi vil med vores videregående uddannelser. Reformen ser nemlig ud til at producere studerende, som er gode til at rette ind og følge opskrifter, men måske ikke så meget andet,« siger hun.\nLaura Louise Sarauw påpeger i den forbindelse, at de nye tempokrav har gjort det vanskelige for studerende at ’dobbeltkvalificere’. Dvs. have både et relevant studiejob og samtidig finde tid til at gå selvstændigt i dybden med studierne.\n»Dét har selvfølgelig også betydning for, hvad det er for nogle kandidater, der kommer ud i den anden ende,« siger hun.\nBerit Lassesen er lektor i uddannelsesforskning ved Center for undervisning og læring på Aarhus Universitet. Hun har ikke selv deltaget i undersøgelsen men mener, at det er »alt for tidligt« at udtale sig om reformens indflydelse på kvaliteten af de studerendes læring. Den er først ved at blive implementeret på universiteterne nu.\n»Det vil være interessant at undersøge om tre års tid. Så kan vi for eksempel se på, om karakterne er faldet. Men jeg vil blive meget overrasket, hvis det er tilfældet.«\nHun mener, at undersøgelsen siger mere om, hvordan underviserne oplever de studerende, end hvordan de studerende rent faktisk klarer sig. Måske tænker nogle af dem tilbage til deres egen studietid i 1970’erne og 80’erne, hvor der var mindre undervisning og mere tid til fordybelse - ikke mindst fordi der ikke var krav om at færdiggøre inden for en bestemt tidsramme.\n»Vi har aldrig haft dygtigere studerende end i dag. Optagelseskravene har aldrig været højere,« siger Berit Lassesen.\nDe årlige undersøgelser af studiemiljøet på Aarhus Universitet viser, at de studerende er tilfredse med studiemiljøet, og deres tidsforbrug på studiet har været stabilt gennem alle årene. Faktisk med en lille stigning i 2017.\nDog er der også sket en stigning i antallet af studerende, der oplever stress.\nBerit Lassesen vil ikke afvise, at reformen kan komme til at betyde, at de studerende bliver mere stressede og overfladiske i deres studier, fordi de prioriterer nogle fag højere end andre.\n»Der er en risiko for, at de studerende bliver mere strategiske i deres adfærd og oftere springer over, hvor gærdet er lavest,« siger hun.\nMen der findes ingen data, som understøtter påstanden, endnu.\n64 procent af underviserne i undersøgelsen svarer, at reformen har forringet betingelserne for, at de studerende udvikler selvstændighed i løbet af studiet. 42 procent mener, at de studerendes deltagelse i ikke-obligatoriske kurser og fag er enten mindre eller meget mindre som følge af reformen.\nTo ting, som ifølge Mia Münster-Swendsen fra RUC er dårligt nyt for både de studerende og deres fremtidige arbejdsgivere. Hun mener, at arbejdsgiverne efterspørger kandidater, der tænker selvstændigt og kreativt - ikke konformt og inden for boksen.\nMen hvis de studerende virkelig er blevet mere optagede af eksamener og på at klare sig godt, er det så ikke bare et tegn på, at de er blevet mere ambitiøse?\n»Jo, men ambitiøse i forhold til hvad‚« spørger Mia Münster Swendsen.\n»De vil gerne skynde sig videre ud og få et job. Det ville være fedt, hvis de var mere ambitiøse i forhold til det, de faktisk er i gang med, nemlig at få en uddannelse, viden og erfaring.«\nHun underviser selv i historie og oplever, at mange studerende er mere autoritetstro. De er tilbageholdne med at kritisere og efterprøve historiefaglige hypoteser og standpunkter, som ellers er en vigtig del af historiefaget. Det redegørende træder i stedet for det diskuterende.\n»Det er en form, hvor viden er noget der reproduceres, som lader til at stamme fra det moderne gymnasium,« mener hun.\n– Men hvad har gymnasiet med fremdriftsreformen at gøre?\n»Man skal se det hele samlet. Det er et led i måden at tænke uddannelse på, som er meget anderledes end tidligere. Det er paradoksalt nok en gammeldags tankegang, som handler om at kontrollere og normsætte alting, som ikke er fremmende for kreativiteten på nogen måde.«\n– Er det ikke for tidligt at sige noget om, hvilken effekt fremdriftsreformen har haft?\n»Jo. Jeg tror også, at man skal læse den undersøgelse som en mere bred kritik af flere forskellige reformtiltag. Vi har ikke set de langsigtede effekter. Men det handler om tankegangen bag. Det handler om at måle og veje alting, og det skaber ikke incitament til at dygtiggøre sig.«\nVenstres uddannelses- og forskningsordfører Jacob Engel-Schmidt forklarer til Magisterbladet, at når et studie er normeret til fem år, så bør det også være muligt at gennemføre studiet på den tid. Det er tanken bag fremdriftsreformen.\nHan har forståelse for, at der kan være omstændigheder, som gør, at det tager lidt længere tid. Men det er for meget, når Uddannelsesministeriets seneste opgørelse for studieåret 2015 viser, at studerende i gennemsnit overskrider kandidatuddannelsen med 8,4 måneder.\nOrdføreren er »ked af« undersøgelsens resultat.\nHan siger til Magisterbladet, at »hele ideen med et universitet er, at man skal fordybe sig. Så hvis det her billede viser sig at blive forstærket, tror jeg, vi bliver nødt til at have en samtale med rektorerne om, hvordan man kan sikre, at uddannelserne gennemføres på normeret tid, uden at det går ud over selvstændigheden og fordybelsen«.\nstudiefremdriftsreformendet danske uddannelsessystemuniversiteteruniversitetsansatte\n15. april, 2017 - 06:58\nHvorfor tror politikerne , at det ved bedre end de personer der er ansatte og advarede politikerne før vedtagelsen af Fremdriftsreformen?????\nEn bemærkning til - "Han siger til Magisterbladet, at »hele ideen med et universitet er, at man skal fordybe sig. Så hvis det her billede viser sig at blive forstærket, tror jeg, vi bliver nødt til at have en samtale med rektorerne om, hvordan man kan sikre, at uddannelserne gennemføres på normeret tid, uden at det går ud over selvstændigheden og fordybelsen«." - Er det ikke mere en måde at tørre ansvaret for reformen af på universiteterne end at give de fornødne ændringer så de studerende kan få mulighed til at fordybe sig mv.?\nEva Schwanenflügel, Janus Agerbo, Torben Skov, Poul Sørensen og Nickey Fregerslev anbefalede denne kommentar\nJamen selvfølgelig gør den det! Det er jo netop meningen, da den er opfundet af mennesker uden skyggen af fantasi, som har e mystisk forestilling om at der er DEM som skaber fremskridt. De skal blot skabe rammer og derefter lade borgerne være i fred. Men vores politikereer den værste form ofr micro-managers og derfor kan de ikke forstå hvor mange gennembryd kommer netop fra menneskets fantasi.\nBare spørg Albert Einstein, der kæmpede (forgæves) mod disse idioter i første halvdel af det 20 århundrede.\nTorben Skov, Eva Schwanenflügel, Peter Jensen og Janus Agerbo anbefalede denne kommentar\n15. april, 2017 - 10:59\nSnærende tidsrammer og foreskrevne kvoter af politisk forhåndsbestemte læringsmængder på vore universitetsstudier er ren galimatias. Et universitet er jo netop ikke en skole, men en institution, hvor viden udvikles. Og på forhånd at sætte mål for, hvor meget og hvordan den viden, vi endnu ikke har, må udvikle sig, er jo ikke så lidt af et paradoks.\nTorben Skov, Frank Hansen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Janus Agerbo og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n15. april, 2017 - 11:05\nDet overordnede mål med uddannelser bør være højest mulig kvalitet - ikke kortest mulig tid. Selvfølgelig er det ikke hensigtsmæssigt med alt for mange "evighedsstudenter", som dem man så i gamle dage, men den "art" er for længst uddød, og i alle tilfælde er svaret ikke at skære uddannelsestiden ned for alle. Uddannelsestiden for en cand.mag. var før seks år, nu er den fem år, og lur mig, om politikerne ikke gerne så den skåret yderligere ned.\n15. april, 2017 - 11:07\nPå humaniora har man de sidste mange år og for den sags skyld for 50 år siden haft 3 1/2 måneds undervisning i hvert semester. Ganske få undervisningstimer for de fleste, så der har altså været rigelig tid til at fordybe sig også selv om man skulle til eksamen. Med hensyn til eksamen er det sådan at man nu automatisk er tilmeldt. Uha hvor slemt. Jeg har i en høj alder gået på KU under begge systemer. Forskellen i de studerendes arbejdsindsats er minimal. Flertallet havde ikke "fordybet" sig i det pensum som til hver undervisningsgang var forudsætningen for de gruppesamtaler der skulle foregå som del af undervisningens organisering. Jeg synes at der skal være plads til dumme sig undervejs, men fordybelse var nu ikke det der plagede de fleste.\n15. april, 2017 - 11:40\nPå universitetet går man til eksamen, når man er klar til at score en høj karakter.\nHvad er problemet? Man kan kun få SU i en bestemt årrække, de fleste arbejder ved siden af studiet i alle år; men pga. SU har man faktisk muligheden for at tilbyde sig dér, hvor man ønsker at rette sin specialisering hen - ja, de fleste fag har faktisk et krav om praktik.\n15. april, 2017 - 11:46\nDen bestod af et hovedfag af 3-4 års varighed og ét eller to bifag af 11/2-2 års varighed. Fra slutningen af 1980'erne er skoleembedseksamen blevet afløst af en kandidatuddannelse, der består af en treårig bacheloruddannelse og en toårig overbygning. Fra encyklepedien.\nHvor er den store forskel ??\nSådan er det jo også på arbejdsmarkedet i dag, kreativitet skabes i "tomgangsperioder" dvs. når man ikke har travlt, men problemet er, at i dag er arbejdspladsen og arbejdslivet konstrueret således, at man altid har travlt, og derfor aldrig har en ledig stund til at "tænke kreativt" for alvor.\nSå på en måde, så venner man jo bare de studerende til, at sådan er det jo, ude i det virkelige og grå liv......\nNoget andet er så, om det behøver at være sådan, men det er jo en helt anden snak... :)\nEva Schwanenflügel, Steffen Gliese og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n15. april, 2017 - 12:02\nVender, i stedet for venner, naturligvis.\nI min tid, dvs. i de tidlige 70'ere, var hovedfag normeret til fire år, bifag til to. De fleste brugte dog lidt længere tid. I dag har man et år mindre, og de fleste kommer igennem på tiden.\n15. april, 2017 - 14:15\nPå et helt overordnet plan handler det vel om at udpine evnen til at tænke selvstændigt og kritisk, fordi der ikke er kortsigtet økonomisk gevinst i dén slags. Og i dét perspektiv går alt jo helt som håbet og planeret.\nPeter Hansen, Eva Schwanenflügel og Line Nielsen anbefalede denne kommentar\n15. april, 2017 - 16:44\n15. april, 2017 - 17:54\nDet betyder ikke så meget med faglighed eller for så vidt nysgerrighed. De fleste opfindelser er allerede gjort og som regel er der alligevel ikke noget nyt under solen. I øvrigt bruger de færreste deres speciale i arbejdslivet. Det vigtigste er at de unge mennesker får papir på de har afsluttet en uddannelse og helst en højere eller akademisk. Og det kan næsten være lige meget hvilken slags det er, for det hander om klasseskel og anseelse. En højere uddannelse giver som regel adgang til en lang række både interessante af velbetalte jobs, i modsætning til hvis du ikke har en uddannelse. Der er selvfølgelig altid nogen der klarer rigtigt godt helt uafhængigt af deres eksamenspapirer eller mangel på samme, men de har som regel et eller andet talent kørende for sig. I nogle tilfælde kan du klare dig bare du ser godt ud, især hvis du er kvinde. Kombinationen af at være grim og uden uddannelse er det værste, hvis vi ser bort fra handicap og sygdom. En god uddannelse kan kompensere for meget.\n15. april, 2017 - 19:20\nPeter Hansen 12.02 ikke 'venner' og heller ikke 'vender' men 'vænner.\n15. april, 2017 - 19:24\n15. april, 2017 - 19:54\nGud forbyde, at vi skulle gå hen og få dannede mennesker i Danmark. Vi skulle da nødig uddanne folk med selvstændige meninger om samfundets udvikling. Det er ikke godt for den økonomiske konsensuspolitik. Eller for karrierepolitikerne.\n16. april, 2017 - 10:07\nHovedfaget, kandidaten er normeret til 5 år. Tre år til bachelorgraden + to år til kandidaten. Det bliver fem år ikke sandt !?\n16. april, 2017 - 11:58\nTak for korrektionen, nogle gange går tingene lidt for hurtigt. ;)\n04. maj, 2017 - 23:26\nSelvom jeg er enig med flere af de ting Søren K. skriver, er jeg nødt til at korrigere (eller komme med en alternativ forklaring) på følgende:\n- "De fleste opfindelser er allerede gjort".\nHvis man kigger empirisk og historisk på det, er det fuldstændig forkert at sige ovenstående. Tværtimod begås der flere og flere opfindelser og i hurtigere og hurtigere tempo (faktisk følger det ret pænt en eksponentiel udvikling).\nDette fænomen leder til fx. singularitets bevægelsen der tror på et eller andet ultimativt punkt, hvor udviklingen overhaler menneskets formåen, og alting derefter vil kunne ske - se fx:\nFor en måske mere nuanceret historie-fortælling og fremtids-fortælling se fx. følgende forfatter Yuval Noah Harari:\nMan kan også se på det, som det fænomen at flere og flere i en moderne og velstående verden har bidraget til udviklingen. Dvs. det faktum at en hel masse grundforskning op gennem det 19' og 20' århundrede har fået bedre og bedre betingelser, (ie. flere uddannede forskere, flere ressourcer og flere penge), og dermed har kunnet præstere bedre resultater.\nAlt dette forsøger den borgerlige regering jo desværre af al magt at gøre op med. Så i stedet for at fortsætte den historisk positive og progressive udvikling, skærer man ned på det hele og 'programmerer' blot de studerende til udelukkende at kunne udføre funktion a, b og c. (Det er jo det som erhvervslivet står og råber efter).\nMan kunne selvfølgelig godt argumentere for at betydningen af de moderne opfindelser ikke har haft samme 'impact' som fx. vandingsanlæg, kloakering, krudt og kugler, dampmaskine, elektricitet og vaskemaskine - men så alligevel ...\nDer er vel ingen tvivl om at både halvledere, computer, Internet, smartphone og Social Media har haft enorm betydning for den type samfund vi lever i ! ... Og faktisk er med til, at vi kalder det, vi nu lever i for videns- eller informations-samfundet og ikke for industri-samfundet.\nSelvom jeg ikke er meget for modeordet 'disruption' - (hvorfor skal vi pr. definition direkte overtage alle ord og begreber fra engelsk, i stedet for at finde på vores egne) - er det vel uomtvisteligt, at moderne 'opfindelser/ideer' har medført det salig Schumpeter ville ha' kaldt for 'Creative destruction' i vores såkaldte 'kapitalistiske' samfund. Og at moderne ideer/opfindelser derfor har været meget omkalfatrende (gennemgribende) for vores samfund.\nKulturelt og menneskeligt har vi haft en tendens til at se på historien som noget en række betydende enkeltpersoner har stået for. Indenfor videnskaben taler vi fx. om Newton, Einstein og Bohr. Det er måske korrekt, at det foregik sådan tidligere i historien, men der er ingen tvivl om at det ikke er sådan det foregår i dag !\nAl moderne videnskab, opfindelse og forskning foregår i højt kvalificerede teams med en meget høj grad af samarbejde på tværs af både universiteter, fakulteter, discipliner og tid og sted.\n(Vi står alle på skuldrene af historiens giganter !) Og jo flere personer involveret jo bedre, idet samarbejds- og netværks-faktoren hermed bli'r så meget desto større.\nDen forskning - jeg beskriver ovenfor - er selvfølgelig den offentlige/universitets forskning, som ligger til grund for alle de ideer og opfindelser som er vigtige, og som er dem vi ser rundt omkring os hver dag. og som er den forskning der er livsvigtig for at samfundet kan udvikle sig. Og ikke den lukkede forskning der foregår i private virksomheder - som jo typisk blot er udvikling og forfinelse af markedsorienterede produkter baseret på allerede udført forskning. (Virksomhederne er jo ikke interesseret i at gavne samfundet på nogen som helst måde).


Det går planmæssigt med arbejdet takket være det milde vintervejr, og regnen har ikke givet os de store problemer. Men arbejdet er så omfattende, at det ikke er fysisk muligt at udskifte samtlige ledninger samtidigt. Derfor vil man opleve, at der graves to gange de samme steder. Arbejdet med at udskifte vand- og kloakledningerne er begyndt ved Tordenskjoldsgade. Fra Kallstorv og videre udskifter man først fjernvarmeledningen. På et tidspunkt i foråret dækker man ned, skifter rundt og graver de samme steder igen. På Kallstorvet har vi også haft et stort arbejde med at flytte en tranformatorstation, som tidligere var placeret i kælderen under Louis Nielsen.\nPlanen er at vi omkring påske er færdig med at lægge rør, og derefter vil vi være klar til at gå i gang med belægning. Vi kan desværre ikke plante træerne, da det ikke er det rigtige tidspunkt på året, så dem må vi vente med at få i jorden til engang i efteråret fortæller Jane.\nFornyelsen af gågaden har til formål at imødekomme behovet for en stabil og sikker forsyning – nu og i fremtiden. Derfor er det samtlige forsyningsledninger i jorden under gågaden, der udskiftes – altså udover at der udføres separatkloakering, så udskiftes også vand-, el- og fjernvarmeledninger.\nVed separatkloakering afledes regnvand og spildevand i hvert sit ledningssystem. Det sker for at minimere risikoen for oversvømmelser i forbindelse med store regnskyl.


Kolera og turistdiarré « Rejsevaccinationer i København | Dansk vaccinationscenter\nHome → Vaccinationer → Vacciner & sygdomme → Kolera og turistdiarré\nKolera skyldes den meget smitsomme bakterie ”Vibrio cholerae” der forsager en akut infektion i mave-tarmregionen. Kolera smitter via: fødevarer, drikkelse, gennem Kolera-syge samt fra raske mennesker inficeret med bakterien.\nKolera-smitten findes næsten konstant i verdens fattigste lande og ses ofte som epidemier Afrika, Asien og Sydamerika. I Danmark er kolera-epidemier ikke set siden 1853. WHO anslår at der verdensplan er ca. 3-5 millioner tilfælde om året, heraf dør 100.000–120.000.\nKolera kan ses efter 24 timer og op til 5 dage efter smitte. Symptomerne er: utilpashed, mavesmerter, opkastninger, hyppige vandtynde diarreer evt. risvands-lignende med flager, feber, bevidsthed sløring, muskelkramper mm. Ubehandlet kan sygdommen indenfor et døgn resultere i livstruende dehydrering. Ca. 75% af alle smittede udvikler ingen symptomer, men kan i ca. 14 dage videreføre smitten.\nDer findes en drikbar vaccine mod Kolera. Den skal indtages ad 2 doser med 1-6 ugers mellemrum. Den sidste dosis anbefales at være indtaget senest i uge inden afrejse. Dækningsvarigheden mod kolera er 2 år.\nIkke almindelige (0,1-1%): Abdominalsmerter, diarré.\nDiarré er den hyppigste årsag til sygdom under udlandsrejse og op mod 50% af danske rejsende vil støde på fænomenet. Dette skyldes risikoen for at drikkevand forurenes, samt en mindre hygiejnisk behandling af madvarer. I visse lande er det desuden almindelig praksis at gøde afgrøderne med toilet-affald. Desuden bør man være opmærksom på badning så dette ikke forgår ved kloak udløb eller i svømmebassiner uden klor behandling.\nRejsediaré skyldes ofte indtagelse af mad eller drikke forurenet med forskellige bakterier, virus eller parasitter, der alle dræbes ved kogning. En anden smittekilde man ikke tænker over er at pengesedler i mange lande er meget brugte og snavsede, hvorved håndtering af disse kan overføre bakterier/virus til hænderne og derfra til munden.\nHvis der opstår diarré under rejsen behandles lette tilfælde med hvile og rigelig væskeindtagelse af fx the med sukker evt suppleret af et stoppende lægemiddel f.eks Imodium eller Loperamid (fås i håndkøb). En tommelfingerregel siger at man ved svær diaré bør drikke mindst 200ml pr. Diarré, foruden de normale 2-3 liter herhjemme i Danmark og ca. dobbelt så meget på rejser i varmen.\nBørn eller personer der i forvejen er svækket af sygdom er meget udsatte ved diarré og man bør være ekstra opmærksom på situationen. Er diarréen blodig, meget voldsom eller ved høj feber, bør man søge lægehjælp for at få fastslået årsagen samt behandling.\nHeldigvis kan man forbygge meget med sund fornuft, gode råd og vaccinere mod resten (Tyfus, Kolera og Hepatitis A).\nDer findes en rigtig god drikke-vaccine: Dukoral, der giver beskyttelse for ca. 80% imod diaré forårsaget af specielle E. coli-stammer. Vaccinen skal drikkes i 2 omgange med mindst en uges interval, 1-2 uger før afrejsen. Den sidste dosis anbefales indtaget senest 1 uge inden afrejse. Varigheden af vaccinen er ca. 3 mdr. mod E. Coli.


Sig nu sandheden om EU | Djøfbladet\nSig nu sandheden om EU\nDet største demokratiske problem i samspillet mellem EU og Danmark består i, at danske medier og politikere ikke fortæller befolkningen, hvor gennemgribende deres hverdag påvirkes af EU. Det siger EU-eksperten Marlene Wind.\nDanmark har været medlem af EU i 35 år, og i hele perioden har billedet af et bureaukratisk og formynderisk magtapparat, som truer dansk egenart og suverænitet, stået stærkt i den offentlige debat herhjemme. Fremstilles EU som et samarbejde, der sætter den enkelte europæiske borger i centrum, og som har skabt velstand, samarbejde og fred i en ellers historisk ufredelig verdensdel, afskrives det ofte som propaganda fra det fjerne Bruxelles.\nDerfor er der opstået et nærmest kronisk gab mellem danskerne og deres politikere. Mens et solidt flertal i Folketinget i alle 35 år har ment, at EU-medlemsskab er til fordel for Danmark, så kløver EU-spørgsmålet gang på gang vælgerne i to næsten lige store ja-nej halvdele, når folketings-flertallet anbefaler et ja til udbygning af EU-samarbejdet ved folkeafstemninger herhjemme.\nMeningsmålinger viser, at det også er situationen lige nu, hvor vi står på tærsklen til nye EU-folkeafstemninger om de fire danske forbehold. Dem konstruerede danske politikere efter vælgernes nej til Maastricht-Traktaten i 1992, men i dag er forbeholdene blevet så besværlige at leve med, at regeringen ønsker dem afskaffet over de kommende år.\nMen nu må det være på tide, at Venstre, De konservative, Socialdemokratiet og de øvrige EU-positive partier i Folketinget vælger ny strategi i forsøget på at overbevise vælgerne om, hvorfor de skal stemme ja.\nDet siger EU-eksperten Marlene Wind fra Institut for Statskundskab ved Københavns Universitet. Hun er cand.scient.pol., ph.d. på en afhandling om EU og har over årene publiceret flittigt om det europæiske fællesskab i både bøger, tidsskrifter og aviser.\nHvad er der galt med argumenterne, når EU-positive danske politikere forsøger at sælge EU til deres vælgere?\nDe mangler begejstring! Siden vi blev medlemmer i 1973 har de argumenteret med, at vi skal tage det roligt, for der er ikke noget farligt i de her ændringer af EU-samarbejdet, som vi aktuelt står over for. Dermed accepterer de i realiteten den frygt-diskurs, som de EU-negative politikere med hjælp fra medierne har banket fast som udgangspunkt for næsten al EU-diskussion herhjemme. Ja-siden tvinges til at reagere på angstfyldte scenarier om, at dansk selvstændighed og identitet står på spil, hvis vi ikke passer på EU. Og vi får aldrig de positive historier om EU.\nHvordan lyder de positive historier om EU?\nDen overordnede historie handler om, at medlemslandene har løftet sig ud over deres egne snævre nationale interesser og indført lighed for loven for alle europæiske borgere og virksomheder. Det enkelte europæiske menneske og den enkelte europæiske virksomhed er i centrum, og deres suverænitet garanteres af stærke EU-institutioner med Domstolen i spidsen. Dertil kommer EU´s kerneværdier, som er demokrati, retsstatsprincip, markedsøkonomi og menneskerettigheder.\nEtableringen af Det europæiske fællesskab midt i det 20. århundrede var i virkeligheden en kraftpræstation, der sandsynligvis ikke havde været mulig uden de foregående 50 års blodige europæiske historie. Især erfaringen af, at et parlamentarisk flertal langt fra er nogen garanti imod barbariske og umenneskelige love, som dem man netop havde set i Nazityskland, havde belært datidens europæiske politikere om, at fred og det enkelte menneskes ukrænkelige rettigheder er skrøbelige størrelser, som man ikke kan sikre uden bevidst at bestræbe sig på det.\nKan du give aktuelle eksempler på positive historier om EU, som formidles negativt i dansk offentlighed?\nKort før jul hørte vi om et nyt direktiv, som - hvis det vedtages - vil give EU-borgere ret til behandling i et andet EU-land. Men i stedet for at fortælle, at EU´s kerneprincip om fri bevægelighed for mennesker og tjenesteydelser imellem landene nu vil sikre behandling til syge danskere, som må vente på behandling herhjemme, fik vi en negativ historie om syge udlændinge, som vil komme og stjæle vores sengepladser. For nylig havde vi også historien om, at EU nu for alvor er begyndt at gøre op med landbrugsstøtten. Den har i årevis holdt liv i urentable landbrug i medlemslandene - specielt i Frankrig - men i stedet for at vinkle på at danske forbrugere nu kan vente billigere varer, tog journalisten ud og spurgte en landmand, hvad han siger til at miste sin EU-støtte.\nEksemplerne er sigende for tendensen til, at medierne går efter den negative EU-historie, fordi den ligger dem på rygmarven. Ligesom deres kilder - både dem, der bakker vinklen op, og dem, der modsiger den - accepterer, at udgangspunktet næsten altid er negativt, når vi taler EU.\nMen det er vel ikke kun modstandernes skyld - eller fortjeneste - at den hjemlige EU-debat så ofte farves af negativitet og frygt?\nNej, tilhængerne svigter jo også deres egen sag, kan man sige. Jeg har tit undret mig over, at selv politikere som Helle Thorning Schmidt (S) og Eva Kjer Hansen (V), der har siddet i Europa-Parlamentet og må formodes at vide en masse om EU, bliver fuldstændig tavse om det europæiske samarbejde, når de kommer hjem og sidder i Folketinget. Måske sker det i resignation over, at danske medier ikke interesserer sig for emnet. Eller også har politikerne - inklusive dem, som virkelig ved noget om EU - selv interesse i at tie om EU. Ellers ville det måske rokke ved forestillingen om, at det er dem selv og deres kolleger i Folketinget, som skaber dansk lovgivning og bestemmer landets kurs.\nMen det er vel også Folketinget, der skaber dansk lovgivning og bestemmer landets kurs.\nIkke udelukkende. Meget store dele af dansk lovgivning stammer mere eller mindre direkte fra EU. Optællinger for folketingssamlingen 2000/2001 viser, at næsten 80 procent af alle vedtagne danske love på områderne for miljø- og energi, fødevarer samt finans og økonomi er afledt af EU-direktiver. På erhvervs- og forskningsområdet er tallet 70 procent, på sundhedsområdet 50 procent.\nHertil kommer EU-forordninger og domme fra EU-Domstolen, som også indvirker markant på dansk lovgivning. Eksempelvis er den danske ligestillingslovgivning blevet markant forbedret af domme, som EU-Domstolen har afsagt, efter at sagerne er bragt op i Luxembourg af danske kvinder og deres fagforeninger. EU har enorm betydning for dansk lovgivning og danske borgere. Så det største demokratiske underskud i samspillet mellem EU og Danmark er faktisk, at danske medier og politikere ikke oplyser befolkningen om, hvordan virkeligheden rent faktisk ser ud.\nMen modviljen mod EU trives jo ikke kun blandt danske, men også blandt hollandske og franske vælgere, som stemte nej til EU´s Forfatningstraktat i 2005.\nDen folkelige skepsis over for EU er voksende i næsten alle de gamle EU-lande, mens der er glæde over at være kommet med i det europæiske fællesskab i de nye medlemslande i Østeuropa. EU-Kommisionen har indtrængende bedt de nationale politikere i de gamle medlemslande om at holde op med kun at nævne EU for det onde og aldrig for det gode. Så problemet med nationalpolitikernes manglende incitament til at fortælle deres vælgere de gode historier om EU er ikke kun et dansk fænomen.\nMen nationale politikere og medier gør det vel ikke alene. Der må også være en folkelig grobund for modviljen mod EU.\nUden tvivl. Undersøgelser har vist, at kun 15 pct. af europæerne ofte føler sig som europæere, mens 50 pct. aldrig tænker på sig selv som europæere, men derimod udelukkende som tyskere, englændere, franskmænd osv. Den europæiske identitetsfølelse er altså svag, og det er egentlig ikke så mærkeligt, eftersom europæerne ikke deler sprog, historie og fælles offentlig debat på samme måde som nationalstaterne. Derfor har EU vanskeligere ved at opnå legitimitet og opbakning i de europæiske befolkninger, end nationalstaterne har. Og derfor er det en diskussion værd, om EU-projektet overhovedet skal have som ambition at vinde europæernes hjerter, eller om målet snarere skal være at vinde deres hjerner med overbevisende argumenter for, hvorfor et formaliseret samarbejde og fællesskab mellem de europæiske lande er til fordel for dem selv og deres lande.\nMen uanset argumenter vil det næppe lykkes at overbevise europæerne, hvis de nationale politikere og medier ikke aktivt deltager i bestræbelserne. På den måde vil nøglen til EU-projektets succes altid ligge i nationalstaterne.


Billeje Casablanca, Casa-Voyageurs jernbanestation fra 343 DKK/dag: Sammenlign 27 Bedste tilbud | Discover Car Hire\nBilleje - Casablanca, Casa-Voyageurs jernbanestation\n343.26 DKK / per dag\n750.14 DKK / per dag\n1040.16 DKK / per dag\n2166.87 DKK / per dag\n2945.02 DKK / per dag\n7149.51 DKK / per dag\n759.10 DKK / per dag\n304.75 DKK / per dag\nTop 14 Steder nær Casablanca, Casa-Voyageurs jernbanestation\nBilleje Casablanca, Centrum fra 112.38 DKK per dag\nHvornår er biludlejningspriser billigst i Casa-Voyageurs jernbanestation?\nPrisen for at leje en bil i Casa-Voyageurs jernbanestation afhænger af årstiden. Denne graf sammenligner prisændringer fra den ene måned til den anden, så du kan finde den bedste handel.\nGennemsnitlig pris for billeje i Casa-Voyageurs jernbanestation\nÅrets billigste måned til at leje en bil i Casa-Voyageurs jernbanestation er Marts, når priser for Økonomi starter på 97.07 DKK. Du kan se, at dette er 60% billigere end det årlige gennemsnit og 76% billigere end at leje en bil i Maj (når priserne for lejebiler starter på 410.69 DKK for Kompakt). Hvis du ved dette, kan det hjælpe dig med at finde den bedste pris. Men husk, at disse kun er gennemsnitstal. Den præcise pris for din lejebil vil afhænge af længden af din lejeperiode aog på, hvor langt i forvejen du booker bilen. Indtast dine datoer Eøverst på siden for at se de præcise priser og tilbud!\nHvad er den mest populære længde på lejemål i Casa-Voyageurs jernbanestation?\nRejselængder varierer fra måned til måned. I Oktober er den gennemsnitlige lejeperiode 19 dage, mens den gennemsnitlige lejeperiode i September kun er 8 dage.\nGennemsnitlig længde på lejeperioder i Casa-Voyageurs jernbanestation\nHvad er den travleste måned for biludlejning i Casa-Voyageurs jernbanestation?\nRejsende er mest tilbøjelige til at leje en bil i Casa-Voyageurs jernbanestation i August, mens de færreste rejsende lejer i Februar.\nPopulariteten af billeje i Casa-Voyageurs jernbanestation ifølge månedlige søgninger\nTop Casablanca, Casa-Voyageurs jernbanestation Leverandører i 2019\nBilleje Casa-Voyageurs jernbanestation


Skuffesæt på hjul, til junior og etagesenge på 190-200 cm, Smoked Pearl – Hoppekids kan tænde lyse i manges øjne, når man taler om babyudstyr, og det kan man godt forstå, når man kigger på kvalitet kontra pris – her får du meget for pengene. Når vores tanker er omkring børnene, vil vi alle gerne gøre vores bedste, og går du med Skuffesæt på hjul, til junior og etagesenge på 190-200 cm, Smoked Pearl – Hoppekids er du godt på vej. Skuffesæt på hjul, til junior og etagesenge på 190-200 cm, Smoked Pearl – Hoppekids kan du erhverve dig hos Babyshower. Når du er i markedet efter sutter, pusleunderlag eller nakkepuder, er der her på hjemmesiden flere 1.000 varenumre, og sikkert også det du leder efter. Vil du mindske risikoen for, at din barnevogn går i stykker, så er det vigtigt, du passer på den. Der er de særlige punkter som stel, hjul og tekstiler, du skal holde øje med. Når du passer og plejer din barnevogn, holder den meget længere, og dit barn tager sig jo også bedre ud i en ren og velholdt vogn.\nSkuffesæt på hjul, til junior og etagesenge på 190-200 cm, Smoked Pearl – Hoppekids kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge – tilbehør. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Skuffesæt på hjul, til junior og etagesenge på 190-200 cm, Smoked Pearl – Hoppekids fra den meget brugte forhandler Babyshower, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Køber du varer online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nHandler du varer i en dansk webbutik, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og nogle giver endda et helt års returret. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i de mange webshops der er på det danske marked. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


EU-direktiv kan åbne "ladeport" for social dumping - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nAf Jens Reiermann | 25. juni 2017 kl. 22:00 | Print\nEU-Kommissionen vil gøre det lettere for virksomheder at operere i andre EU-medlemslande.\nFremover skal servicevirksomheder inden for bl.a. byggeri, forsikring og rengøring kunne henvende sig til myndighederne i deres eget hjemland. Her kan de på deres eget sprog få hjælp til indberetning af de forskellige oplysninger, de skal præsentere for at kunne arbejde i et andet EU-land.\nDer er tale om et forslag til direktiv, der blev fremsat 10. januar som en del af en samlet ”servicepakke”. De i alt fire direktiver har alle fokus på at fremme udbredelsen af det indre marked for serviceydelser i EU.\nForslaget har endnu ikke været til behandling på et rådsmøde for de 28-medlemslandes erhvervsministre.\n10. januar: EU-Kommissionens forslag\n17. januar: Eurofagforbund og arbejdsgivere inden for byggeri - fælles kritik\n23. januar: Dansk høring LO og Akademikerne kritiserer forslaget, DI og Dansk Erhverv støtter\n3. februar: Regeringen trækker forslaget fra Europa-udvalgets dagsorden\n10. februar: Dansk Grundnotat sendes til Folketinget\n6. marts: Arbejdstilsynet i Norge - kritik\n14. marts: Møde i Rådet. Forbundsdagen i Tyskland præsenterer sin kritik\n16. marts: Euro-LO (ETUC) - kritik\n17. marts: Møde i Rådet. Portugals parlament præsenterer sin kritik\n22. marts: Møde i Rådet. Forbundsrådet i Østrig præsenterer sin kritik\n27. april: Business Europe - kritik\n10. maj: Eurofagforbund og arbejdsgivere inden for byggeri, forsikring og rengøring - fælles kritik\n31. maj: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg - kritik\n20. juni: Høring i Europa-Parlamentet - diskussion\nNote: Møderne i Rådet finder sted på embedsmandsplan. Endnu har EU-landenes ministre ikke drøftet forslaget.\nSkinnet bedrager. Sådan lyder et gammel dansk mundheld. Lige nu gælder det i særlig grad et forslag fra EU-Kommissionen, der på den ene side rydder ud i bureaukrati og bøvl for virksomheder, som vil arbejde i andre EU-lande. På den anden side kan forslaget åbne en ladeport for social dumping inden for den i forvejen hårdt ramte byggesektor.\nSådan lyder det i hvert fald fra en stribe aktører, der siden EU-Kommissionen lagde forslaget frem har udtalt sig stærkt kritisk om forslaget. Senest blev kritikken præsenteret på en høring i Europa-Parlamentets indre markedsudvalg onsdag. Se tekstboks.\nSamtidig med at kritikken på europæisk plan intensiveres, er der nærmest dødstille i Danmark. Det undrer Gunde Odgaard, sekretariatschef for BAT-Kartellet, der repræsenterer en række faggrupper inden for byggeriet, den sektor, der i dag er mest udsat for social dumping.\n”Vi er hundeangste for, at forslaget vil åbne en ladeport for virksomheder, der vil arbejde i Danmark, men ikke på danske vilkår. Og så kan vi ikke være sikker på, at oplysningerne på kortet er sandfærdige,” siger han.\nForklaringen er, at virksomheder fra bl.a. Polen, Rumænien, Litauen og Italien, som er nogle af EU’s absolut mest korrupte lande, ifølge forslaget frit kan operere i Danmark på baggrund af oplysninger registreret i deres hjemland.\nNår virksomhederne kommer til Danmark med e-tjenesteydelseskortet ”i lommen”, må Arbejdstilsynet eller Skat acceptere oplysningerne på kortet. Myndighederne kan altså ikke afprøve oplysninger om virksomhedens etablering, dens aktiviteter og dens forsikringer.\nEt blik ned i statistikken over lønmodtagere og selvstændige, der lige nu arbejder i Danmark, viser, at omkring halvdelen netop kommer fra fire af de mest korrupte lande i EU, nemlig Polen, Litauen, Italien og Rumænien. Se figur 1.\n”Vi kan ikke stole de oplysninger fra fremmede landes myndigheder, hvis man kan betale sig til at få noteret de rigtige oplysninger,” siger Gunde Odgaard.\nI Folketinget går Socialdemokratiets EU-ordfører Peter Hummelgaard ikke helt så langt.\n”Man kan være i tvivl om validiteten af oplysningerne og f.eks. sætte spørgsmålstegn ved, om oplysningerne er opdaterede. Har landenes myndigheder gjort, hvad de skulle gøre, har de tilført området de nødvendige ressourcer. Det diskuterer vi jo også hele tiden i Danmark,” siger han.\nMere social dumping i Danmark\nDanmark skal stole på oplysninger fra EU’s mest korrupte lande\nDanske myndigheder skal fremover stole på oplysninger fra myndigheder i EU-lande med udbredt korruption som f.eks. Polen, Rumænien og Italien, nogle af EU’s mest korrupte lande. Det er netop de lande, der har flest medarbejdere udstationeret i Danmark.\nNote: Grad af korruption bygger på Transparency Internationals korruptionsindeks 2016. De angivne lande udgør topti over lande med udstationerede medarbejdere eller selvstændige i Danmark.\nKilde: Transparency Internationals korruptionsindeks 2016, Jobindsats.dk (RUT), 1. kvartal 2017.\nNu kunne man trække på skuldrene og sige, at kritikere som Gunde Odgaard, den lange række af organisationer og flere lande ser spøgelser ved højlys dag.\nProblemet er, at der allerede i dag er problemer med nogle af de virksomheder, som udfører opgaver i Danmark.\nBAT-Kartellet har siden nytår etableret næsten 60 blokader over for udenlandske virksomheder, fordi medarbejderne ikke er omfattet af en dansk overenskomst. En af BAT’s medlemsorganisationer, 3F, noterer, at de alene fører omkring 300 sager mod udenlandske virksomheder hvert eneste år.\nAktionerne er rettet mod de virksomheder, der er opført i Registeret for Udenlandske Tjenesteydere (RUT). Et register, som alle udenlandske virksomheder skal tilmelde sig.\nRegistrets data er offentlige, og det er her, Gunde Odgaard og BAT-Kartellet henter viden om, på hvilke adresser de udenlandske virksomheder arbejder. BAT-Kartellets folk kan så besøge virksomhederne og tjekke, om medarbejderne arbejder på danske vilkår.\nDet gør mange af medarbejderne ikke.\nOgså myndighederne bruger aktivt RUT-oplysningerne. Siden nytår har Arbejdstilsynet, Skat og Politiet ifølge Arbejdstilsynets opgørelse over ”Aktioner modsocial dumping i 2017” besøgt i alt 187 RUT-virksomheder. I godt 40 pct. af tilfældene har tilsynet registreret problemer med arbejdsmiljøet.\nIndsatsen mod social dumping bygger i høj grad på et velfungerende register over de udenlandske virksomheder. Og her er spørgsmålet, om danske RUT kan opretholdes – også efter en eventuel vedtagelse af EU-Kommissionens forslag.\nEfter en gennemlæsning af forslaget er LO ikke overbevist. Det er bl.a. derfor, LO i sit høringssvar opfordrer regeringen til at arbejde mod direktivets vedtagelse.\nDe mange sager fortæller, at der vitterlig er problemer med udenlandske virksomheder. Spørgsmålet er så, hvor mange virksomheder der er tale om. Her kan RUT også hjælpe os. I løbet af årets første tre måneder beskæftigede RUT-virksomhederne, hvad der svarer til 4.647 fuldtidsbeskæftigede. I 2011 var tallet omkring det halve. Se figur 2.\nFlere og flere udenlandske selvstændige og lønmodtagere arbejder i Danmark. De fleste kommer fra Polen, Tyskland, Litauen og Rumænien.\nRegistret omfatter imidlertid ikke alle udenlandske virksomheder, der lige nu udfører opgaver i Danmark. Det er der flere grunde til. En af dem er, at flere udenlandske virksomhederne lader sig registrere som et dansk selskab med et dansk CVR-nummer. I de tilfælde skal virksomheden ikke anmelde sine aktiviteter til RUT.\nOg så har hverken Gunde Odgaard, Arbejdstilsynet, Politi eller Skat overblik over, hvor virksomhederne arbejder. Skal der føres tilsyn, er der kun én vej frem. Det er, som Gunde Odgaard siger det, op på cyklen og finde adresserne ved selvsyn.\nDet næste spørgsmål er så, om problemerne på de udenlandske virksomheder ”smitter”, altså om de dårlige forhold på de problematiske virksomheder påvirker løn- og arbejdsforhold i hele branchen.\nDet ved man faktisk ikke ret meget om.\n”Vi har svært ved at finde dokumentation for, at udenlandsk arbejdskraft presser lønningerne, men det kan skyldes, at data ikke er ret gode. Samtidig kan vi se, at specielt udstationering af udenlandske lønmodtagere i Danmark rejser spørgsmål om den måde, arbejdsmarkedet institutioner fungerer. Det vil e-tjenesteydelseskortet muligvis også gøre,” siger Jens Arnholtz, der er lektor ved FAOS, Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier, under Københavns Universitet\nFolketinget mod regeringen\nMens kritikken af forslaget har præget den europæiske diskussion, har regeringen ind til nu ikke præsenteret Folketingets Europaudvalg for et oplæg til en dansk forhandlingsposition.\nDet kan overraske, fordi forslaget siden EU-Kommissionens præsentation i januar har været til forhandling på mindst fem forberedende møder i EU. Her har danske embedsmænd på regeringens vegne alene lagt vægt på de positive aspekter af forslaget, dvs. styrkelsen af det indre marked på serviceområdet og forslagets mange forenklinger. Se figur 3.\nEU’s indre marked er mest for industri – og mindst for service\nIndustrien er en af de brancher, der er mest integreret i EU’s indre marked, mens byggeriet er meget lidt integreret i det indre marked.\nLigesom kritikerne kan pege på en lang række problemer i forslaget, peger regeringen i et grundnotat til Folketinget på en lang række fordele. Her vurderer regeringen ikke, at kritikerne har ret i deres bekymringer, men understreger dog, at myndighedernes ret til tilsyn skal sikres.\n”Forslaget er grundlæggende en god idé, som gennemført rigtigt vil fremme vækst og konkurrence for både dansk og europæisk erhvervsliv. Samtidig er det selvfølgelig vigtigt, at servicekortet bliver en reel forenkling for danske servicevirksomheder, ligesom vi fra dansk side arbejder målrettet for, at servicekortet bidrager til kontrol og tilsyn med, at udenlandske virksomheder lever op til danske regler,” siger erhvervsminister Brian Mikkelsen (K) i en skriftlig kommentar til forslaget.\nPå de forberedende møder i Rådet har de danske embedsmænd dog primært lagt vægt på fordele og ikke tilsluttet sig bekymringerne fra andre lande og heller ikke fra de fælles udtalelser fra lønmodtagere og arbejdsgivere inden for byggeri, forsikring og rengøring. Mandag Morgens oplysninger kan dog ikke godtgøre, at regeringen har arbejdet ”målrettet” for, at de udenlandske virksomheder lever op til danske regler.\nNår regeringen formentlig efter sommer sætter forslaget på dagsordenen i Europa-udvalget, kan et flertal derfor bede Brian Mikkelsen om at tydeliggøre den danske position. Og meget tyder på, at det flertal allerede er etableret.\nSiden præsentationen af forslaget er social dumping nemlig blevet et højspændt politisk emne – også i Danmark.\nPå folkemødet i forrige uge opfordrede Socialdemokratiets Mette Frederiksen og Dansk Folkepartis Kristian Thulesen Dahl således statsminister Lars Løkke Rasmussen til at stå i spidsen for kampen mod social dumping i EU. Nu er de to partiers Europa-politiske ordførere klar til at videreføre presset i Europa-udvalget.\n”Vi siger selvfølgelig ja til forenklinger, men vi frygter, at forslaget vil gøre det vanskeligere at bekæmpe social dumping. Vi kan faktisk ikke rigtig forstå, hvem der ønsker det her forslag, og opfatter det som et ideologisk præget udspil fra liberalistiske kræfter i EU-Kommissionen,” siger Peter Hummelgaard, EU-ordfører for Socialdemokratiet.\nHeller ikke Dansk Folkepartis Kenneth Kristensen er begejstret for forslaget.\n”Der er et stort behov for, at EU tager ansvar for at bekæmpe social dumping. Forslaget her går i den modsatte retning, og vi kan risikere, at det fremmer social dumping. Det er ikke det, vi ønsker,” siger han.\nDe to partier opfordrer regeringen til at sikre balancen mellem forenklinger og indsatsen mod social dumping.\n”Vi skal have ændret direktivet mest muligt eller måske få EU-Kommissionen til at tage det af bordet,” siger Kenneth Kristensen.\nMed de udtalelser mangler der faktisk kun 6 mandater for, at et flertal uden om regeringen præciserer den danske position. De mandater leverer SF gerne.\n”Vi er meget kritiske over for forslaget. Man kan selvfølgelig ikke have noget imod en forenkling, men der er for mange smuthuller i forslaget, og så bekymrer det mig, at det land, der udsteder kortet, også har kontrolbeføjelsen. Det er jo nærmest en carte blanche til at arbejde i Danmark på helt andre vilkår end dem, der gælder her,” siger SF’s Holger K. Nielsen.\nSF undrer sig over, at regeringen, fem måneder efter at EU-Kommissionen præsenterede forslaget, endnu ikke har orienteret Folketingets Europa-udvalg om forslaget og derfor heller ikke bedt om at få mandat til forhandlingerne i EU.\n”Det virker underligt gedulgt, at regeringens embedsmænd forhandler i Bruxelles om et forslag, der kan føre til social dumping, mens vi i Europa-udvalget ikke bliver orienteret. Nu må Brian Mikkelsen møde op i Europa-udvalget og se, om han kan få sit mandat,” siger Holger K. Nielsen.\nSF har nu bedt ministeren redegøre for, hvorfor Europa-udvalget endnu ikke er blevet orienteret om forslaget.\nForrige artikel Lad os gøre kultur til big business Næste artikel Snart bliver skrueproducenten til digitalt tech-selskab


Referat af bestyrelsesmøde den 8. december 2011 | FURESØ IDRÆTSRÅD\n« Furesø FritidsVejledning – et nyt initiativ\nNytårskur med inspiration »\n16. december 2011 af Furesø Idrætsråd\nTil stede: Peder, Mogens, Uffe, Dorthe, Torben, Lars\nAfbud: Maria og Kate\nReferat forelå ved en fejl ikke. Medsendes dette referat.\nMøde med politisk arbejdsgruppe\nDer blev den 28. november afholdt det første møde i arbejdsgruppen om handlingsplan til realisering af visionen for idrætten i Furesø Kommune. Formålet var at få sat fokus på, hvordan idrætten i samarbejde med politikerne i byrådet kan skabe en realistisk handlingsplan for de kommende år, med det formål at opnå en kåring som Årets Idrætskommune inden 2020. På mødet kunne alle med interesse konstatere, at kommunen allerede har sendt en indstilling til Årets Idrætskommune 2011. Det er på ingen måde FIR’s vurdering, at Furesø Kommune overhovedet er i nærheden af at komme i betragtning. Der er mange ting der kan gøres bedre og mere konsistent, men det er jo netop formålet med arbejdsgruppen.\nMen det første arbejdsmøde i gruppen gik rigtig fint. Vi talte ganske bredt om idrættens vilkår, og kommunens nødvendige økonomiske prioriteringer. Der var en klar opfattelse af, at FIR er talerøret for idrætten i kommunen, og at FIR på vegne af kommunen fortsat er parat til at gå ind i dialog med byrådet om disse prioriteringer.\nDer er aftalt en nyt møde i gruppen den 24. januar 2012.\nDer er nu afleveret et oplæg vedr. IT systemer. Der er peget på to systemer (Conventus og Klubmodul),som kunne være ”standarderne” for foreningerne fremadrettet. De har hver deres styrker, og anvendes allerede af flere af kommunens foreninger. Det der lige nu er spørgsmålet er hvad det koster at have licens til og drive disse systemer, og hvad vi som foreningsliv kan få for de 60.000 kr. årligt som i FOU er øremærket til dette formål. Vi drøftede muligheden af at der kunne sættes fokus på at de fælles midler kunne hjælpe foreninger der skal skifte fra foreningspakken til et af de nye systemer – en egentlig konverteringsstøtte. FOU drøfter dette emne på møde mandag den 12. december. Dorthe vil inden mødet prøve at skaffe de nødvendige oplysninger om økonomi etc. for de to systemer.\nArbejdsgruppe om lokalefordeling\nArbejdsgruppen om lokalefordeling nærmer sig sin afslutning. De foreløbige konklusioner i gruppen er ved at blive skrevet færdigt, inden gruppen endelig skal behandle oplægget. FIR’s bestyrelse vil inden det endelige oplæg præsenteres for FOU blive hørt, så vi sikrer en bred forankring i foreningerne.\nSidst fik vi at vide, at arbejdsgruppen om Folkeoplysningspolitik er lidt på standby. Hvis det var tilfældet dengang, så er det det stadig. Der er øjensynlig nu en debat om hvad vi skal med en FO-politik, som jo vil have en politisk karakter, samtidig med at formanden for KFIU Helle Katrine øjensynlig mener, at de politiske linjer skal lægges i KFIU og ikke i FOU. Så lige nu er alt gået i stå. Skal vi ende med at have en idrætspolitik som en integreret del af en FO politik, eller skal vi have en tandløs FO politik og en idrætspolitik behandlet i KFIU uden foreningernes involvering? Der trædes vande.\nDet officielle navn er nu slået fast: ”Furesø Fritidsvejledning”. Der er flere årsager til dette. ”Projekt plads til alle” havde for meget projektklang, og da der er tale om en indsats, som forventes at skulle fortsætte, også ud over de 4 år som projektperiode, så er det ikke hensigtsmæssigt. Og begrebet Fritidspas er alene den lille del af arbejdet, der handler om at der er midler til midlertidigt at støtte unges medlemskab i foreninger gennem kontingent betaling.\nLasse og Sofie er i gang med arbejdet, og fra foreninger aktive i projektet er der ros til indsatsen. Vi skal fra FIR’s side fortsat bakke op om deres arbejde, og forventer også at alle idrætsforeninger, kulturelle foreninger og spejdere vil bakke op om Fritidsvejledningens medarbejdere, når de henvender sig.\nFrivillig Center Furesø\nFrivilligcenteret havde indkaldt til medlemsmøde, hvor der bl.a. var foredrag ved en af forfatterne bag en ny bog om ledelse af frivillige. Det var et udmærket møde, og foredraget var glimrende, selv om idrættens repræsentanter ikke opleve, at der var så meget nyt under solen.\nPeder og Lars deltog i to konferencer i samme week-end (det burde kunne koordineres bedre fra arrangørside!!). Den ene var den traditionelle KolleKolle konference, hvor der bl.a. var topmøde fredag aften, da landsformændene fra de tre hovedorganisationer DIF, DGI og DFIU alle var til stede, og talte om deres syn på idrætten fremover.\nDet interessante var, at DIF havde meget fokus på foreningernes vilkår, og foreningerne som omdrejningspunkt for idrætten, mens DGI havde meget mere fokus på at være noget for de aktive, der ikke lige har lyst til foreningslivet og den organiserede idræt. Budskabet var lidt at hvis de der ikke kan passes ind i eksisterende tilbud i foreningerne, de skal have andre tilbud, hvor de kan dyrke deres idræt hvor og når det passer dem. Firmaidrætten virker i stigende grad marginaliseret, og det er spørgsmålet hvor lang tid de kan betragtes som en ”hovedorganisation”?\nLørdag havde KolleKolle mødet fokus på hvordan vi i kommunerne i hovedstadsregionen får det konkrete arbejde til at fungere i relation til Folkeoplysningsudvalg, politiske udvalg etc. En udmærket diskussion, der gav indtryk af, at vi i Furesø Kommune har et stærkt samarbejde i idrætten, og gode konstruktive relationer til byrådet. Andre kæmper afgjort meget for at nå dertil.\nPå kommunekonferencen lørdag, var der bl.a. fokus på hvor langt man er parat til at se ud over egen kommunes interesser. Kan der laves regional planlægning, så en kommune siger: ”vi behøver ikke en svømmehal med 50 m bassin, når nabokommunen allerede har det” eller er det en illusion. Lige nu er der nok et stykke vej, før den reelt nødvendige koordinering tager over.\nPrisoverrækkelsen finder sted torsdag den 15. december kl. 17.30 hos Farum Boldklub Klubhus Øst på Stavnsholtvej. Priserne går til Niels Plum, Jonstrup Petanque, Farum Seniormotion, Kjeld Midjord fra Hareskov IF og Kay Henriksen, Farum Boldklub.\nPriskomiteen vil fortsat gerne have indstillinger fra idrætsforeningerne (og spejderne) til de 8 priser i 2012. Indstillinger kan sendes til Lars Køster Svendsen på lks3520@gmail.com . Der er ikke særlige formkrav, og hvis man er i tvivl, så skriv til Lars og spørg om råd.\nWTA i Farum Arena\nDer er øjensynlig nu lavet en aftale med WTA arrangørerne om, at der gennemføres en WTA turnering i Farum Arena i de kommende 4 år i terminen 31/3 – 18/4. I 2012 og 2013 betyder det, at påsken er en del af perioden, hvilket alt andet lige skaber en mindre belastning på foreningerne i Farum Arena, men derefter kommer det til at ramme hårdt.\nSikkert på den baggrund har NSG aftalt med kommunen, at de flytter ind i de to kontorer, der er placeret i Farum Arena. De har lejet lokalerne på markedsmæssige vilkår, og med en dispensation fra lokalplanen, der udlægger huset til idrætsformål, og ikke kommerciel virksomhedsdrift. Lejemålet omfatter ikke Players Lounge, der fortsat er til rådighed for foreningerne ved stævner etc. At NSG så har sat virksomhedens skilte op i et vindue i Players Lounge er nok en fejl, som forvaltningen vil få rettet.\nFIR vil gerne lavet et spændende medlemsarrangement, der kunne være et Nytårstaffel i januar/februar måned, med fokus på det at lede foreninger. Vi håber på, at vi kan få tidl. landstræner i håndbold Leif Mikkelsen som indlægsholder. Han er i dag direktør i Team Copenhagen, der er en kommunal organisation der støtter foreninger, der vil lave elitearbejde. Hans fokus er meget, at når man driver forening, med større eller mindre ambitioner, så skal man have styr på organisering, ressourcer etc. Han kan samtidig fortælle anekdoter fra et langt liv som frivillig leder og ikke mindst som landstræner og kommentator.\nSamtidig vil vi gerne bruge arrangementet til at Lasse og Sofie fra Furesø Fritidsvejledning kommer og præsentere sig og projektet. Bestyrelsen arbejder videre med dette.\nSiden sidst: endnu et nyt medlem, så vi er oppe på 46 medlemsforeninger. 4 har ikke betalt kontingent, men det satser vi på er forglemmelser. Der er fortsat langt op til samlet set ca. 70 foreninger, men de foreninger der er medlemmer, omfatter hovedparten af de aktive medlemmer på idrætsområdet, hvilket indikerer, at de der ikke er meldt ind, primært er mindre foreninger.\nPlanlægning af repræsentantskabsmødet 2012\nFIR planlægger repræsentantskabsmøde 22. marts 2012, sandsynligvis i VIP Loungen i Farum Arena.\nFIR’s bestyrelse vil lægge op til, at indmeldelsesgebyret der blev besluttet fra starten af FIR’s levetid droppes, mens der i stedet vil blive indført et rykkergebyr, så der ikke skal bruges urimelig med frivillig tid på at rykke medlemsforeningerne. Det bør kunne lade sig gøre, at betale disse små beløb til tiden.\nVi anvendte ikke meget tid på dette, da vi allerede havde berørt det under politisk arbejdsgruppe. Dog var der forundring over, at der lige er gennemført et budgetforlig, hvor meldingen var at der ikke skulle røres ved idrætten, og at der endda var afsat en borgmesterpulje på op til 5 mio. kr, der kan investeres i området. Nu kommer så en melding om en besparelse på ½ mio. kr i 2012.\nIkke noget til evt.\nNæste møde er 14. februar 2012 kl. 17.30 i Værløse. Lokalet meldes ud med indkaldelsen.\nMødet afsluttet kl. 19:00


⇒ Bedste Helly Hansen Fleece online [Se bedste tilbud]\nEr du på udkig efter helly hansen fleece? Det kan du købe i følgende online byggemarkeder…\nHeksekostHeldækkende TræbeskyttelseHelium FlaskeHelium Til BallonerHelly Hansen ArbejdstøjHelly Hansen RegnjakkeHelly Hansen RegntøjHelly Hansen SikkerhedsskoHelly Hansen SkoHelly Hansen Undertøj\nAdskillige e-firmaer giver heldigvis en række forskellige billige metoder til levering til helly hansen fleece. En af de mest anvendte er p.t. at få sendt til en pakkeshop, hvor du så selv henter din pakke når det passer dig bedst. Metoden er jo temmelig praktisk, og ofte ydermere den billigste leveringsmåde.\nDu bør ligeledes prøve at få leveret hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Løsningen viser sig i regelen en sjat dyrere, men også ekstremt fremkommelig ved køb af helly hansen fleece online. Den prisbilligste type af levering er uden tvivl selv at hente produkterne, som desværre kræver at du fysisk befinder dig lige ved online webshoppens byggemarked, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nFragttiden på helly hansen fleece er jo ret så aktuel ifald vi har behov for din pakke lige om lidt, så i det øjemed er det i sandhed meningsfuldt at du studerer tidshorisonten for levering for helly hansen fleece. En lang række netbutikker – herunder Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – frembyder billig dag-til-dag fragt på mange af deres varenumre online, hvilket dog står og falder med at bestillingen gennemføres tidligere end et angivent tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få ordren hen til fragtfirmaet forinden pakkemedarbejderne har fri.\nEn hel del online forretninger garanterer fri fragt på helly hansen fleece online, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at der bestilles for et præcist beløb. Som alternativ burde man udvælge den mest billige løsning til levering, hvilket tit vil blive at få fragtmanden til at levere pakken til et udleveringssted.\nStore netbutikker frembyder click-and-collect hvor du køber billig helly hansen fleece online men afhenter i byggecenteret. For eksempel Silvan, 10-4, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Davidsen, Bauhaus og XL-Byg. Byggekæderne udlover bl.a. klik-og-hent på helly hansen fleece i følgende byer:\nGrenaa, Frederiksberg, Tårnby, Albertslund, Fredericia, Korsør, Køge, Nørresundby, Søborg, Kolding, Jyllinge, Risskov, Rønne, Lillerød, Brønshøj, Rødovre, Helsingør, Struer, Nykøbing Falster, Varde, Hjørring, Herning, Hillerød, Ringsted, Esbjerg, Vallensbæk, Horsens, Ishøj, Middelfart, Gladsaxe, Tilst, Lystrup, Vordingborg, Kalundborg, Odder, Odense, Ballerup, Stenløse, Lyngby, Thisted, Silkeborg, Hedehusene, Hørsholm, Randers, Brabrand, Holbæk, Kokkedal, Svendborg, Virum, Næstved, Frederikssund, Aarhus, Vanløse, Frederikshavn, Aalborg, Vejle, Holstebro, Dragør, Brønderslev, Valby, Allerød, Hobro, Hedensted, Greve, Skive, Roskilde, Taastrup, Haderslev, Rudersdal, Skanderborg, Åbyhøj, København, Hvidovre, Gentofte, Sønderborg, Haslev, Glostrup, Frederiksværk, Højbjerg, Solrød Strand, Ølstykke, Herlev, Nyborg, Nakskov, Birkerød, Aabenraa, Nærum, Værløse, Slagelse, Ikast, Charlottenlund, Brøndby, Farum, og Viborg, .\nAfhentning af helly hansen fleece er en mulighed i alle regioner af landet: Jylland (Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Vestjylland), Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn) og Sjælland (Lolland, Nordsjælland, Østsjælland, Falster, Sydsjælland, Amager, Hovedstaden, Bornholm, Vestsjælland, Midtsjælland).\nVed kig i søgedata er det tydeligt, at online shoppere ofte kigger efter eksempelvis helly hansen fleece tilbud og køb helly hansen fleece. Vi ser derudover jævnligt mennesker kigge efter bl.a. billig helly hansen fleece, helly hansen fleece online og helly hansen fleece priser, plus de kendte byggecentre som 10-4, Silvan, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix og Bygma.\nBedste tilbud på helly hansen fleece\nDet er jo temmelig ligetil for enhver at vurdere prisniveauet på billige helly hansen fleece online hos flere netshops, og altså har mange e-forretninger været tvunget til at presse udsalgspriserne på helly hansen fleece eftertrykkeligt, og i øvrigt sikre fragt uden betaling.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig profitabelt at tjekke nogle enkelte forhandlere på nettet efter tilbud på helly hansen fleece online forud for at du bestiller, så du er skudsikker på at opnå den mest billige pris. Kig ikke blot hos de velkendte byggecentre som Stark, 10-4, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma og XL-Byg.\nDu må alligevel ikke undervurdere, at når en e-shop reklamerer billige helly hansen fleece online på tilbud til en pris der er helt ekstremt beskeden, er det undertiden være et signal om en falsk e-forretning. Køb med betalingskort er heldigvis omsluttet af en vedtægt, som skærmer dig overfor snydagtige webshops.\nVi går generelt ind for kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du anvende en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, for så vidt du vil honorere prisen på helly hansen fleece over tid. Det tilbydes som regel hos nichefokuserede webshops, i modsætning til de velkendte byggekæder som fx Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og 10-4.\nNår vi ser på tallene står det klart, at mennesker mange gange søger for eksempel billig helly hansen fleece og helly hansen fleece tilbud. Derudover oplever vi typisk mennesker kigge efter bl.a. køb helly hansen fleece, helly hansen fleece online samt helly hansen fleece priser.\nTrustpilot tilbyder tilpas belejlige muligheder for at efterse en længere række andre kunders erfaringer og derfor stiller vi forslag om, at du eftergår online firmaets bedømmelser forinden du shopper billige helly hansen fleece online.\nFacebook præsterer ligeledes fuldkommen pålidelige løsninger til at få en idé om online forretningens kundetilfredshed. Her ses en del internet butikker som giver folk mulighed for at nedfælde en kritik af deres køb, som ydermere bør anvendes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nFør nogen shopper billige helly hansen fleece online i en internet virksomhed kunne de i virkeligheden kigge på shoppens betingelser, det er dog normalt ikke særlig morsomt, særligt hos de udbredte byggemarkeder som 10-4, Jem og Fix, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Bygma, Stark og Harald Nyborg.\nEn anden løsning kan derfor være at tjekke om e-firmaet er e-mærke tilsluttet, som bør være en forsikring om at internet firmaet forstår gældende dansk lovgivning, og at den rutinemæssigt overvåges af fagmænd der forstår bestemmelserne på området.\nDerudover giver det dig genvej til assistance, hvis du bliver udsat for problemstillinger i processen med dit indkøb af helly hansen fleece. Endvidere er det at foretrække at kunden er vaks omkring de mest relevante regler i forbindelse med købet af helly hansen fleece online, som for eksempel hvilken returneringsret online webshoppen bruger.\nI den sammenhæng er det i øvrigt relevant, at man når som helst bevarer ens faktura e-mail, således man altid vil kunne vidne om købet af helly hansen fleece, uafhængig af om man handler hos Silvan, 10-4, XL-Byg, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Davidsen eller Bygma.


SF's Pernille Frahm og Villy Søvndal (Inf. 2. juni) har ingen grænser for, hvad de vil spendere af offentlige midler på kulturen: Øgede midler til Statens Kunstråd, mere statsstøtte til egnsteatre og spillesteder, støtte til sommerrevyer og små storbytea-tre, man skal kunne møde skuespillerne hos bageren om søndagen (!). Og så må der ikke være forskelle mellem kommunerne, der åbenbart ikke må prioritere.\nSom sædvanlig i den evigt kværnende folkesocialistiske gavebod nævnes intet om finansieringen, kun skal brugerne tydeligvis ikke selv betale: Pengene hentes hos de sagesløse skatteyderne, og andre nok så påkrævede offentlige opgaver i en sparetid vil så naturligvis komme til at holde for. Skidt være med, at statens underskud er på 100 mia. kr.\nSF er landets mest økonomisk uansvarlige politiske parti og tilmed belemret med en afskyelig formynderisk holdning over for borgerne, der åbenbart ikke tiltros evnen til selv at bestemme deres kulturforbrug.\nOle Groth-Andersen, Værløse\nIsraels blokade af Gaza er ikke en nødhjælpsblokade, som det fejlagtigt påstås fra flere sider. Israel sørger for ca. 15.000 ton nødhjælp om ugen til Gaza.\nSidste uges forsyninger bestod blandt andet af 810.209 liter tung dieselolie, 21 lastvognstog af mælkepulver og babymad, 897 tons køkkengas, 66 lastvognstog med frugt og grønt, 51 lastvognstog med hvede, 27 lastvognstog kylling og fisk, 40 lastvognstog med mejeriprodukter, 117 lastvognstog dyrefoder, 36 lastvognstog hygiejneprodukter, 38 lastvognstog tøj, 22 lastvognstog sukker og fire lastvognstog med medicin og medicinsk udstyr.\nDet har længe været mig en gåde, hvordan Liberal Alliance og Radikale kan bilde sig selv ind, at ved at flytte nedslidte mennesker fra en kø til en anden sådan lige skulle kunne generere 15 mia. kr. Men nu begynder jeg at fatte det: Man fjerner bare den ene kø, eller halverer den - så begynder det at ligne noget, der er penge i. Den opskrift må kunne bruges masser af andre steder.\nAt det så er gement og usselt at lade de svageste betale gildet, havde jeg dog ikke forestillet mig mit gamle parti ville blive ved med at insistere på. Men måske er min forestillingsevne også nedslidt. Herovre fra den forkerte side af den berømte banan, hvor vi hovedsagelig er håndværkere og bønder, bliver vi alt for hurtigt nedslidte til at forstå østens visdom fra de to partier.\nDewey på DPU\nThomas Aastrup Rømer, DPU\nTak til Bente Elkjær for hendes kommentar (2. juni) til min kronik om DPU ( 29 maj). Hun misforstår mig dog lidt. Hun kritiserer mig for at knytte Dewey for smalt an til europæisk og dansk kultur i stedet for 'hele verden'. Mit fokus på det danske og det europæiske kommer imidlertid slet ikke fra Dewey, men udledes af et positivt syn på kulturhistorien i forbindelse med en diskussion af DanmarksPU. Min brug af Dewey angiver snarere et opgør med den alt for stærke fokusering på didaktisk evidens og folkeskole, altså DPædagogiskU.\nI stedet for denne fokusering foreslår jeg, at DPU lader sig inspirere af en Dewey-ide om en fri, erfaringsbaseret og livlig genskabelsesproces i alle samfundets institutioner. En anden ting er, at Dewey efter min mening er mere optaget af 'traditionen', end man ofte tror. Derfor er han måske slet ikke, som jeg synes Elkjær antyder, så fjendtligt stemt over for en mere kulturorienteret tilgang, blot tilgangen er dynamisk og myldrende nok.\n» ... navnlig muslimske lande har sat spørgsmålstegn ved menneskerettighedernes universalitet«, citat Lene Espersen (K) i Berlinske Tidende. Og hvem er det nu, der ivrigst samarbejder med det parti i dansk politik - Dansk Folkeparti med Søren Krarup i spidsen - der hårdnakket bekæmper disse menneskerettigheder?\nRigtig gættet: Lene Espersens eget parti og Venstre.\nHenrik Bredholt, fhv. fmd. for skolebestyrelsen på Rudolf Steiner-skolen i Århus\nI begrundelsen for at beskære alle de Frie Grundskoler med én procent hvert år over tre år og helt at fjerne transport tilskuddet i 2011, hedder det i Genopretningspakken, at de Frie Grundskoler generelt har en god økonomi. Det er simpelthen ikke sandt.\nTilskuddene til de Frie Grundskoler er ikke steget i takt med de store lønstigninger, der har været, bl.a. som følge af overenskomsterne i 2008. Transporttilskuddene er allerede gennem flere år blevet beskåret, støtten til specialundervisning blev allerede beskåret før genopretningspakken. Når det for nogle kan se ud som om, at de Frie Grundskoler har en generelt god økonomi skyldes det udelukkende, at Undervisningsministeriet ikke anerkender underskud. Så med næsten urimelige anstrengelser skal alle frivillige skolebestyrelser have budgetterne til at balancere.\nUndervisningsministeriet ved det godt, de gennemgår omhyggeligt alle regnskaber hvert år. For vores skole betyder det, ud over bortfaldet af transporttilskuddet, at vi mister en halv lærerstilling hvert år. I forvejen har vi afskediget lærere, og alle budgetter er skåret ind til benet.\nDet er ganske enkelt uanstændig politisk ledelse. Man kan have forskellige politiske målsætninger og fremme det ene eller det andet, fair nok, men at lyve sig til målet er uacceptabelt, her sættes demokratiet på spil.\nKrisen og olien\nMichael K. Nielsen, Virum\nOlieudslippet i Den Mexicanske Golf minder lidt om finanskrisen. Den er ikke rigtig til at stoppe. Man inddæmmer den og lægger låg på, men trykket skyder proppen af, og den sorte væske vælter ud i havet. Vejr og vind har været gunstig ved kysterne, men det ligger derude et sted, det sorte stads, blandet op i havvandet over enorme strækninger.\nFinanskrisen har rod i grådighed og overforbrug. Jagten på olie skal holde de fede biler kørende og de overbelånte huse varme. Ingen ved, hvad der kommer til at ske. Bare ikke naturen går bankerot?\nTorsdag 3. juni har 'folk' (bagsiden) en lille morsommer om regeringens spareplaners indflydelse på mængden af talblinde.\nTalblindhed er lige som ordblindhed en sygdom. Men hvor ordblindhed idag er kendt og accepteret som et besværligt handicap, er der stadigvæk mange, heriblandt skolelærere, der ikke ved hvad talblindhed er. Det beskrives som den talblinde bare har lidt svært ved tal. Hvor ordblinde kan få en specialundervisning tilrettet deres handicap er talblindeundervisning stadig ønsketænkning.\nEn stærkt talblind person kan fare vild på sin egen skole. Eller kan f.eks. ikke læse et kort. Tredje vej på højre hånd om cirka 200 meter kan være en by i Rusland.\nMan kunne ønske, at når emnet endelig berøres i en avis, at det blev taget mere seriøst.\nTil Claes Ludvigsen: Som formand for Foreningen Far må du vel vide, at forældre ifølge Forældreansvarsloven af 2007 ikke har nogen ret til barnet, men barnet har ifølge forbilledet, FN's Børnekommission, ret til to forældre, hvis det ikke er til skade for barnet.\nDesværre fortolker Statsforvaltningen det her i landet, at det skal være til stor skade for barnet, før de skrider ind. Det får nogle i Foreningen Far til at tro, at de har særlige rettigheder over børn. Det er en selvskabt illusion. Barnet er i centrum ikke fædrene. Heldigvis.\nJan Morell, Århus N\nNu har vi længe nok været hærget af en Omvendt Robin Hood-regering. Nu må vi tænke os om og stemme Robin Hood til magten.\nIngrid Kryhlmand, fællestillids-repræsentant for HK kontor, TAP-medlem af KU's bestyrelse\nEt debatmøde arrangeret af de studerende om regeringens besparelser trak fulde huse på KU. Videnskabsministeren deltog og fastholdt, at der skulle ske nedskæringer på det administrative område, men afviste at komme med konkrete bud på, hvor der finder overadministration sted. Uanstændigt at stille krav om besparelser og så ikke komme med baggrunden for det - en ommer!\nRegeringen gennemfører for øjeblikket et ideologisk felttog mod det administrative område på trods af det faktum, at KU har på eget initiativ de sidste tre år iværksat effektiviseringer på det administrative område, er ministeren ikke tilfreds - hun vil have mere - så meget for det højt besungne selvstyre på universiteterne!\nStresssygemeldinger er hverdag for mine kolleger, fagstoltheden hænger i en tynd tråd, og service er en by i Rusland, der er ikke tid, og endvidere føler de sig forfulgt af deres øverste arbejdsgivere - regering og ministre - det er uværdigt!\nMinisteren må i praktik på KU og på egen krop mærke, hvad det vil sige at blive betegnet som 'overflødigt fedt' - så kunne det være, at hun stoppede hetzen mod de administrativt ansatte - det er altså mennesker og ikke maskiner vi har med at gøre!


Driver du erhverv og skal du bygge nyt, bygge om/til, eller ønsker du at indrette et nyt erhverv, skal du søge byggetilladelse digitalt - i Byg og Miljø. Brug selvbetjeningsløsningen i højreboksen.\nI denne film kan du se, hvordan du som erhvervsdrivende ansøger digitalt i Byg og Miljø.\nHvis du er rådgiver, kan du i denne film se hvordan du ansøger digitalt i Byg og Miljø.\nI forbindelse med byggeriet kan der være særlige regler, du skal være opmærksom på. Se hvad der gælder for ejendommen og find anden nyttig information.\nBygningsreglementet indeholder kravene til byggeriet. Du kan læse det gældende bygningsreglement her.\nAnden lovgivning, der kan være relevant for ejendommen eller dine byggeplanerÅbn/luk punkt\nGå til hjemmesiden www.retsinformation.dk for at finde lovene.\nSe tidligere byggesager (Weblager)Åbn/luk punkt\nHvis du vil finde informationer om ejendommen, fx byggetegninger eller afgørelser i afsluttede sager, kan du finde oplysningerne i kommunens byggesagsarkiv, kaldet weblager.\nSe i byggesagsarkivet - weblager Du skal først vælge ”offentlig adgang” og derefter "Solrød".\nSiden er sidst ændret: 30-10-2020 Til top


AUTHOR : unge kvinder søger mænd luder i danmark\njul 2. jan Modne kvinder danner i stigende grad par med unge mænd. som de selv, og det er en tendens, der er udbredt blandt de danske kvinder. Wellness Hillerød Skovsbo Unge Nudister Moden Kvinde Far Pik Gratis Bryster Xdating Har ændret Sig . thaipiger søger danske mænd porno film med dyr. 6. feb Hvorfor dater piger og unge kvinder ældre mænd? Ikke kun to, tre eller fire år, men ti, femten og tyve år ældre mænd. Det er intimiderende for.\n: Unge kvinder søger mænd luder i danmark\nVideo chat sex i hillerød Og hvorfor skal kvinder så skabe så over mændenes begær? Du har lige nu kontakt med Danmarks frækkeste sygeplejerske og en ægte Domina. Jeg elsker ikke at vide, hvordan tingene vil udvikle sig. Sexy Brunette Aarhus Måske går du med en fantasi om at være den submissive i en fræk leg? Vi inviterer dig til showet du aldrig før har set.\nJulesex chat danmark gratis 273\nUnge kvinder søger mænd luder i danmark Sexshop dk unge mænd og kvinder\nWellness Hillerød Skovsbo Unge Nudister Moden Kvinde Far Pik Gratis Bryster Xdating Har ændret Sig . thaipiger søger danske mænd porno film med dyr. Danmarks største annonceside med daglige opdaterede escort-, massage- og sexannoncer. Find hurtigt og nemt din næste massage- eller escortpige. jul 2. jan Modne kvinder danner i stigende grad par med unge mænd. som de selv, og det er en tendens, der er udbredt blandt de danske kvinder.


Mette Horn om overgangsalderen: ”Skal man genopfinde sig selv eller slutte fred med det hele?” | Femina\nMette Horn om overgangsalderen: ”Skal man genopfinde sig selv eller slutte fred med det hele?”\nFor skuespiller Mette Horn har overgangsalderen været som at gå igennem pubertet nummer to – og ikke på den gode måde.\n– Man bliver frataget en eller anden form for overblik. Slået omkuld. Og de svar, man får fra sin krop, de er, at man bliver større og større fysisk, og det er, som går man rundt i en skål havregrød. Der er modstand på alle ens bevægelser. Man er grådlabil, og ting virker stærkere på en. Og da jeg var mest ked af det, kunne jeg godt finde på at nappe en YouTube-video med hjemvendte soldater eller hunde, der bliver reddet, fordi det så var helt legitimt at vræle … ha ha ha!\nDet er en tid, hvor man hele tiden svinger på balanceskålen – skal man genopfinde sig selv eller slutte fred med det hele? Helt ned i så latterlig en detalje som, om man skal lade sit hår vokse ud i den naturlige farve? Yes, så klarer man maks. 3 centimeter og indser, at man alligevel ikke er klar til at springe ud som sølvræv i starten af 50’erne.\n– Da jeg gik i overgangsalderen for omkring fire år siden, var jeg fast besluttet på ikke at tage hormoner. Når jeg mødte kvinder, der gjorde, tænkte jeg, at det blot var, fordi de ville se godt ud! De ville ikke stå ved deres alder, selv om det er en naturlig periode i en kvindes liv, som man bare skal stå ud. Jeg tænkte, at det næste vel blev Botox? Ha, ha, ha, og det er det blevet.\nSå jeg var sgu lidt fin på den og gik i gang med rødkløver og saft. Jeg lagde en formue i diverse helsekostbutikker, og det virkede ikke. Så blev min eksmand meget syg midt i det hele, og jeg skulle være stærk og være der for mine børn, så jeg var nødt til at kunne sove. Så gik jeg til lægen og bad om hjælp.\nEfter tre dage på hormonpiller kunne jeg kende mig selv. Ikke at jeg var flyvende, men jeg følte mig stærk. Og hvis jeg IKKE tager dem, er det ret vildt, hvad der sker og hvor hurtigt.\nF.eks. har jeg lige haft en forsøgsperiode på en uge, hvor jeg ikke har taget dem, fordi jeg havde glemt at købe dem, og nu begynder jeg faktisk at få hedeture igen og blive ekstra følsom.\n– Det er som pubertet nummer to. Kroppen bliver uligevægtig, og man opfører sig på en måde lige så åndssvagt underligt. Og kroppen … pludselig kommer der en delle, en pølse der på maven, som man aldrig har set før. Det hele bliver bare til tyngdekraft. Men modsat pubertet, hvor man fik en form for gaver, som folk satte pris på, så er røven bare flyttet om på maven. Da man var ung, havde man et helt kongerige i vente af spændende ting, man skulle. Men når man ruller pakken ud herfra, så skal man lige finde ud af at give det værdi, for det er jo ikke sådan helt sikkert, hvad der skal ske.\n– Noget af det, jeg gik og skammede mig over, i alle de her overvejelser om, hvilken slags kvinde jeg var, da jeg virkelig stod i det, var, at jeg italesatte alderdommen så grimt over for min store datter. Alt det ærgerlige, jeg har fået sagt om mig selv, og hvordan hun har hørt mig tale ned til mit eget spejlbillede.\n”Ej, hvor er jeg bare grim … og jeg kan ikke sove … og den der delle …!”\nDet er jeg flov over. At jeg og mine veninder ikke har været bedre til at få det til at virke federe på en eller anden måde. Det, at vi ikke er bedre til at sige: ”Så, søster, så skal vi sgu svinge med rottehalerne igen.” Få det til at fremstå, som om der er nogle gaver i det med at blive ældre, og jeg ved godt, at det lyder sådan helt desperat, at man leder efter gaver … men det kunne jo godt være, at man kunne bilde dem et eller andet ind.