Hitman 3, sort læseklub af Peter Krogholm som bog\nAndreas lod tankerne flyve. Det var måske sidste gang, han kunne lade dem gøre det. Sammen med Silje var han på vej mod en skæbne, der kunne være værre end døden. Hvis han var heldig, kunne han nøjes med døden. Andreas og Silje tager sammen fat på den opgave, som de begge ved, bliver deres sidste. Men kan de stole på hinanden, når alle sandheder om fortiden kommer frem? Hitman 3 er afslutningen på en hæsblæsende serie, der er spækket med hævntørst og moralske dilemmaer. Du bliver konstant udfordret som læser: Hvad er rigtigt, og hvad er forkert? Fra 13 år. Lix: 24. Sort Læseklub Hitman 3 er udgivet i Alineas Sort Læseklub, der henvender sig til de trænede læsere i udskolingen. Med det lave lixtal, korte sætninger og overskuelige tekststykker kan bogen også læses af unge, der ikke er så stærke læsere. Der er udarbejdet gratis læseforståelsesopgaver til bogen, der kan downloades på læseklub.alinea.dk.\nForlagets pris: 247,50 kr.\nDet gør kun ondt en gang af Peter Krogholm, mfl.\naf Peter Krogholm & Diana Hansen\nRå ungdoms-docu-romanDET GØR KUN ONDT EN GANG er baseret på et virkeligt liv. Historien er Dianas og dokumenterer et livs nedtur, der kulminerer med en periode som escortpige og en indlæggelse på den lukkede, og den efterfølgende kamp for en normal tilværelse.DET GØR KUN ONDT EN GANG er fortællingen om konsekvenserne af et altomfattende forældresvigt..\nHitman 1, Sort Læseklub af Peter Krogholm\n"Andreas, inden du pakker op, skal du vide en ting: I vores familie betyder det rent faktisk noget at træde ind i de voksnes rækker. Det, der sker nu, er sket for alle drengene i min familie på deres konfirmationsdag. Jeg håber meget, du vil følge traditionen og gøre mig stolt, " sagde far og så på mig, som han aldrig havde set på mig før...\n"Andreas, inden du pakker op, skal du vide en ting: I vores familie betyder det rent faktisk noget at træde ind i de voksnes rækker. Det, der sker nu, er sket for alle drengene i min familie på deres konfirmationsdag. Jeg håber meget, du vil følge traditionen og gøre mig stolt," sagde far og så på mig, som han aldrig havde set på mig før...\nHitman 3 af Peter Krogholm\nMP3 På Dansk 112 minutter\nAndreas lod tankerne flyve. Det var måske sidste gang, han kunne lade dem gøre det. Sammen med Silje var han på vej mod en skæbne, der kunne være værre end døden. Hvis han var heldig, kunne han nøjes med døden.Andreas og Silje tager sammen fat på den opgave, som de begge ved, bliver deres sidste. Men kan de stole på hinanden, når alle sandheder..\nHitman 2 af Peter Krogholm\nMP3 På Dansk 114 minutter\nSilje og hendes far lever et liv på flugt. Døden ånder dem konstant i nakken, og det er svært at knytte venskaber, når ens liv er fuld af løgne. Og hvem kan Silje overhovedet stole på?HITMAN er en hæsblæsende serie, spækket med hævntørst, tempo og moralske dilemmaer, og du bliver konstant udfordret som læser: Hvad er rigtigt, og hvad er..\nHitman 2, Sort Læseklub af Peter Krogholm\nI Hitman 2 lever Silje og hendes far et liv på flugt. Døden ånder dem konstant i nakken, og det er svært at knytte venskaber, når ens liv er fyldt af løgne. Og hvem kan Silje overhovedet stole på? Hitman 2 er anden bog i en vanvittigt spændende og overraskende serie i Sort Læseklub. Læs også Hitman 1 og 3. Sort Læseklub Hitman 2 er udgivet..\nPop & passion af Peter Krogholm, mfl.\nPris: 216,95 kr.Medlemspris: 188,95 kr. i\nPop & passion\n- U2 med danske ører\naf Peter Krogholm & Thomas Brunstrøm\nSiden debuten 'Boy' kom på gaden for 30 år siden, har U2 været en del af millioner af menneskers personlige soundtrack, og endnu flere har en holdning til det irske megaband - ikke mindst på grund af den karismatiske forsanger Bono, der har påtaget sig rollen som verdens frelser. I denne bog møder du en række danskere med en særlig passion..


Spisekammer og kældre - Bornholmernes Spisekammer\nSpisekammer og kældre - mælkekælder og forrådskælderen under salen\nEt spisekammer var en vigtig og helt uundværlig del af datidens køkkenforhold, hvor som bekendt køle- og frysefaciliteter var aldeles ubekendte. Her opbevarede man de dyre indkøbte varer som salt, sukker, honning, kaffe, the, krydderier osv. og det mad, man brugte til "den smurte mad", smørrebrødet med pålæg, som spegepølser, ost og fedt. Her stod man også ofte og arbejdede, i hvert fald når man skar smørrebrød til folkene. De nordvendte, kølige mælkekældre kom til fra 1870'erne, da mejeribruget blev en vigtig indtægtskilde for bønderne. Mælkekældrene fandtes på rigtig mange gårde, men deres egentlige betydning forsvandt, da andelsmejerierne dukke op. Til gengæld blev det brugt som køligt opbevaringsrum, særligt om sommeren.\nEndnu et opbevaringsrum havde man, det var kælderen under salen. Her var tønder med saltet sild, trug og tønder med saltet kød, øl i tønder, kartofler og andre grovere sager, der var nødvendige fødevarer. Det er værd at bemærke, at der ofte var jerntremmer for vinduet til kælderen, ligesom en eventuel udvendig dør var låsfast. I ældre tid var der på de fleste gårde en indvending trappe ned til kælderen, gerne fra melsalen.\nPå billederne ses spisekammer og mælkekælder på Melstedgård i Østerlars, før gården blev indrettet til landbrugsmuseum. Mælkekælderen var på det tidspunkt delt i to, en "halv" mælkekælder, der ses til højre og et spisekammer til vestre. Foto 1980 Niels-Holger Larsen.\nSe mere om spisekamre og forråd HER. Og jeg har mere om mælkekældrene HER. (Ikke opdateret endnu).\nSpisekammer i en lille ejendom i Snogebæk. Lige indenfor døren står tønden med saltsild og på hylderne er der sikkert forskellige madvarer. Til venstre ser man et indmuret skab til glas, kopper mv. og på skabet nedenunder står en "fiskatjiwa", som var en kurv, man kunbe have på ryggen, den var bergnet til transport af sild og fisk. (Fisk er som bekendt det samme som torsk på bornholmsk.) Foto Bendt Kjøller, 1890'erne. Fotos på Bornholms Museum.\nEt spisekammer på Bornholm, hvor ved jeg desværre ikke. Midten af 1900-tallet. Det er stadig før fryseteknikken er blevet almindelig. Æg - ja æg var vigtig for en husholdning og det var utænkeligt ikke at have sine egne høns. De var kvindens arbejde og ejendom, kunne sælges til fx byboere og så er æg en så vigtig og næringsrig del af vores mad. Man kunne også konservere æg ved at lægge dem i en krukke dækket af vandglas, natriumsilikatopløsning. Vandglas hærder helt lufttæt og lukker af for bakterier og anden form for smitte. BM.\nKælderen under salen på Melstedgård, foto Niels-Holger Larsen o. 1980.


EU-forsker advarer mod EU-forfatning | Information\nEU-forsker advarer mod EU-forfatning\nEU-forskeren Morten Kelstrup finder det utroværdigt, hvis SF siger nej til Nice-traktaten. Til gengæld vender han ryggen til en EU-forfatning\nHvis Danmark skal komme sig over den dybe splittelse i EU-debatten, er svaret ikke en EU-forfatning eller en grundtraktat, som regeringen har talt for.\nDet siger seniorforsker Morten Kelstrup, der en af Danmarks førende EU-forskere.\nHan mener tværtimod, at regeringen skal forsøge at få EU-forbeholdene omsat til en klarere politik for, hvordan Danmark egentlig ønsker, at EU skal se ud i fremtiden, og hvor grænserne for EUs kompetence bør gå.\nStår det til Kelstrup, bør Danmark sige klart nej, hvis resultatet af den næste traktatrunde i 2004 bliver en egentlig EU-forfatning.\nTil gengæld mener han, at den danske regering bør gå stærkt ind i arbejdet for et kompetencekatalog. Han støtter også, at Danmark siger tydeligt ja til den nye Nice-traktat.\nAdvarslen mod en egentligt EU-forfatning eller grundtraktat, der gør EF-domstolen til en art forfatningsdomstol, begrunder han med, at danskerne vil miste tillid til demokratiet, hvis Grundlovens nuværende status forsvinder eller udhules.\n»For danskerne er Grundloven det helt basale dokument i forståelsen af folkestyret. En EU-forfatning vil give en fundamental ændring af vores forhold til demokratiet, fordi det vil være en konkurrerende forfatning og give os en forfatningsdomstol i EU-regi, som måske får mere kompetence end vores egen forfatningsdomstol, Højesteret,« siger Morten Kelstrup.\nUdvej fra EU\nOg da man aldrig kan være helt sikker på, hvordan EU udvikler sig i fremtiden, betragter han det samtidig som en form for forsikringsordning at fastholde Grundloven som den eneste forfatning for danskerne.\n»Hvis EU-systemet udvikler sig på en måde, som vi er fundamentalt uenige i, er det rart at vide, at Folketinget kan tage kompetencen tilbage uden at komme i konflikt med en forfatningsdomstol i EU. Betragt det som en slags skadesbegrænsning, hvor vi forbeholder os muligheden for i en ekstrem situation at trække os ud af samarbejdet,« siger Morten Kelstrup.\nMen selv om han er modstander af en egentlig EU-forfatning, vurderer Kelstrup det til gengæld som fornuftigt at udvide EU-traktaten med EUs charter for grundlæggende rettigheder, der i Nice blev vedtaget som et politisk dokument uden juridisk binding.\n»I en situation hvor vi oplever en omfattende liberalisering og økonomisk globalisering både i det hele taget og i Europa, kan det være godt,\nat der en modvægt i form af sikrede og måske også øgede rettigheder for de enkelte individer  også socialt og økonomisk.\nMen det er afgrænsningen af kompetencer, der ligger Morten Kelstrup mest på sinde. Han mener, at de danske politikere bør gå offensivt\nind i diskussionen om et kompentecekatalog, hvor det gøres tydeligt, hvilke spørgsmål der efter dansk opfattelse hører hjemme i EU-regi, og hvilke der hører hjemme i de nationale parlamenter.\n»Rent praktisk bliver det naturligvis meget svært at lave et kompetencekatalog. En forenkling af traktaterne er under alle omstændigheder påtrængende blot for at sikre større gennemskuelighed. Et kompetencekatalog, eller blot klarere kompetenceregler, kan være med til at gøre op med den opfattelse, at EUs beslutningskompetence skal ekspandere på alle områder. Man vil samtidig kunne imødegå den overdrevne detailregulering fra EU-hold. Spørgsmålet er, om det ikke er på tide at få en konkret udmøntning af nærhedsprincippet, som blev indført med Maastricht-traktaten.«\n Men kritikken af et kompetencekatalog er jo netop,\nat det praktisk set vil være umuligt at lave et præcist kompetencekatalog. Hvordan skulle en udmøntning af nærhedsprincippet konkret se ud?\n»Selvfølgelig er det svært. Men alene øvelsen vil være sund. Der er klart en fare i en reguleringspraksis i EU, der bliver alt for generel, og\nsom ikke tager tilstrækkeligt hensyn til lokale forhold, nationale traditioner mv. Noget tyder på, at EU-indgrebet mod kogalskaben er et eksempel på det.«\n Nogle vil tolke din holdning som et nej til mere union. Er det rigtigt?\n»Det er ulykkeligt, at vi altid i Danmark skal diskutere ud fra spørgsmålet, om der er mere eller mindre union. Jeg tror ikke på, at et kompetencekatalog vil standse al dynamikken i EU-integrationen. Og på mange områder ser\njeg det som væsentligt, at det europæiske samarbejde styrkes. Arbejdet med et kompetencekatalog kan ses som et led i at få præciseret, hvad der er væsentlige opgaver, og hvad der ikke er det. Og som et bidrag til at tilpasse opgaverne til kapaciteten i EU-systemet. Det er tiltrængt i en situation, hvor Kommissionen, så vidt jeg kan se, er meget overbelastet. Opgaven er ikke mindre vigtig nu, hvor Nice-traktaten med sine skærpede beslutningsregler på mange felter har gjort det sværere at gennemføre EU-beslutninger. Hvis nu EU fik færre opgaver, kunne det være med til\nat fremme EU-systemets evne til at få tingene gennemført.«


SUMMER IN THE CITY – Miekirstine.dk\nDress: Esmara Bag: Loewe Sandals: Marni\nHar jeg egentlig nogensinde fortalt jer, hvor højt jeg elsker sommerkjoler? 😉 Hvis ikke, så kan jeg lige starte med at slå fast, at det er min ultimative yndlings beklædningsgenstand. Præcis derfor, tøvede jeg heller ikke med at takke ja til at være med i Lidl’s nye sommerkampagne. Normalt forbinder man nok ikke lige Lidl med sommerkjoler og andet tøj, men jeg blev helt enormt positivt overrasket, da jeg så kampagnebillederne.\nDeres brand hedder Esmara og bag designet står ingen ringere end Heidi Klum. Hele den nye sommer kollektion lyser langt væk af boheme, frihed, lange lune dage, afslappethed og good-times. Der er både kjoler, bukser, bluser og endda også en lille børnetøjskollektion.\nDa jeg skulle vælge min favoritstyle, var jeg ikke i tvivl om, at det var denne lange flotte kjole. Normalt forsøger jeg jo at undgå sort, men lige når det kommer til sommerkjoler, så er det som om, at det aldrig bliver kedeligt og for simpelt. Desuden har den her de fineste detaljer med de små bånd og broderi forneden.\nBillederne her er skudt hjemme på gode gamle Nørrebro, for det er her, jeg befinder mig lige for tiden. Som jeg vist nok har fortalt et par gange, så vil jeg aller helst tilbringe størstedelen af mine somre i naturen. Tæt på have, vand, skov og natur. Sådan kommer Juli også til at se ud og kjolen her kommer både til at fungere ganske fint til de rolige dage på Fyn og under sydens sol i Kroatien.\nNår det så er sagt, så synes jeg også at den kommer ganske fint til sin ret med byen som baggrund. Med et par sandaler og en stråtaske, så er man mere eller mindre klar til at hoppe på cyklen og køre fra det ene sted til et andet.\nNoget jeg i øvrigt vil gøre nu. Jeg starter nemlig dagen med noget så spændende, som et møde med min revisor. En Acai Bowl og morgenmadshygge havde selvfølgelig været mere hyggeligt, men sådan kan hver dag jo ikke se ud. Efterfølgende står den på en hulens masser timer på hjemmekontoret, for jeg er bagud med alt. Heldigvis slutter jeg dagen af med madklub og de bedste veninder!


Betonentreprise i Storkøbenhavn | Betonbyggeri på Sjælland - kontakt os!\nBetonentreprise i total- eller fagentreprise for bygherrer\nHos EK Entreprise A/S kan vi udføre en betonentreprise i forbindelse med alle former for betonbyggeri i København, Storkøbenhavn og på Sjælland. Vi udfører gerne en betonentreprise i en fagentreprise eller i en fuld totalentreprise, hvor vi endvidere kan tilbyde rådgivning, projektledelse og byggestyring.\nEgne betonfolk og egenproduktion ved en betonentreprise\nVi har egne betonfolk, således vi selv gennemfører projektet med egenproduktion. Vi kan udføre alle former for jord-, kloak- og betonarbejde samt elementmontage med egne medarbejdere. Betonentreprise er med andre ord en af vores spidskompetencer - udover projektledelse og byggestyring samt rådgivning. Vi gennemfører gerne hele betonentreprisen fra idé til aflevering.\nVi står altid for en høj håndværksmæssig standard, hvor vi løser alle opgaver professionelt. Vi styrker vores konkurrenceevne både kvalitets- og prismæssigt ved at benytte egenproduktion til en betonentreprise. Fordelen ved en totalentrepriser, at vi leverer projektet "nøglefærdigt". Vi udfører gerne betonentreprisen som en "team-entreprise" med et aftalt honorar.\nVi laver gerne et uforpligtende tilbud på en entreprise\nDu kan altid kontakte os, hvis du ønsker en drøftelse af, hvad vi kan tilbyde i forbindelse med en betonentreprise, hvor vi eventuelt kan varetage projektledelse og byggestyring. Du kan ringe til os på telefon +45 43 99 26 99 for at aftale videre, eller du kan sende en e-mail til ek@ekentreprise.dk.


Drømmer du om at nørde musik i det meste af din fritid? Og vil du finde et fællesskab med andre unge, som har det på samme måde?\nSå skulle du overveje at søge ind på MGK – et musikalsk grundkursus på tre eller fire år, som kvalificerer dig til optagelsesprøven på landets konservatorier.\nPå Kulturskolen Viborg kan du vælge den klassiske eller rytmiske linje, hvor hovedfaget er et instrument eller sang. Men du kan også vælge produktionslinjen, hvor dit hovedfag for eksempel kan være sangskrivning, elektronisk musik eller lydteknik. På alle tre linjer sammensætter vi nogle super fede MGK-forløb, og vi gør meget ud af at lytte til dine ønsker og idéer undervejs.\nVi lægger stor vægt på, at vores elever er ’skabende’ musikere. Det betyder, at du som MGK-elev i på Kulturskolen Viborg ikke bare lærer at kopiere andres musik, men også at finde din egen stil og byde ind i sammenspil og musikalske fællesskaber.\nHer bliver du en del af et kreativt miljø omkring Klub 0.12, hvor både vores lærere, MGK’ere og andre elever arrangerer koncerter og foredrag, og her kan du snuse til den del af livet som musiker, der handler om at få nogle gode idéer og føre dem ud i livet. Hør Søren og Magnus fortælle om klubben og skolens lydstudie i videoen her:\nLink til folder om samarbejdet med Viborg Gymnasium og HF er på vej.\nSom MGK-elev har du desuden mulighed for at tage enten MGK, STX eller begge dele på fire år. Du har grundlæggende de samme fag og antal timer, men de er fordelt på fire i stedet for tre år. Du kan læse mere om den fire-årige STX på Viborg Gymnasium og HF her. Kontakt Viborg Katedralskole for at høre mere om den fire-årige STX der. Hør Ida Marie fortælle om den fireårige STX og Viborg Katedralskoles kollegie her:\nPå Viborg Gymnasium og HF kan du også vælge HF på tre år i stedet for to. Det giver dig god tid til at øve på dit instrument og fordybe dig i din musik ved siden af. Du kan læse mere om den tre-årige HF på Viborg Gymnasium og HF her.\nFørst og fremmest synes vi, at du skal komme til vores orienteringsmøde 14. januar 2020 i Klub 0.12 på Kulturskolen Viborg. Du finder Facebook-eventet her! Her får du meget mere af vide om optagelsesprøven.\nHvis du vil til optagelsesprøven på MGK, skal du tilmelde dig på musikalskgrundkursus.dk senest fredag 1. februar 2020. Her kan du også læse mere om optagelsesprøverne til hhv. klassisk, rytmisk og produktionslinjen. Da det er et tilmeldingssystem for hele landet, kan vi desværre ikke hjælpe dig, hvis du overskrider tilmeldingsfristen. I det tilfælde er du nødt til at vente til næste år.\nOptagelsesprøverne ligger i maj/juni. Det får du nærmere besked om, når du er tilmeldt.\nSom MGK-elev på Kulturskolen Viborg er du, udover at være en del af ArtGK, en del af MGK Midtvest, der er et samarbejde mellem Holstebro Musikskole, Skive Musikskole, Herning Musikskole, Musikskolen Ringkøbing-Skjern og Kulturskolen Viborg. På mgkmidtvest.dk kan du læse mere om uddannelsen og se datoerne for orienteringsmøder på de andre skoler.


SERVICEERHVERV STATISTISKE EFTERRETNINGER. 2008: februar Den offentlige sektors brug af it Indledning - PDF\nSERVICEERHVERV STATISTISKE EFTERRETNINGER. 2008: februar Den offentlige sektors brug af it Indledning\nDownload "SERVICEERHVERV STATISTISKE EFTERRETNINGER. 2008:10 27. februar 2008. Den offentlige sektors brug af it 2007. 1. Indledning"\n1 STATISTISKE EFTERRETNINGER SERVICEERHVERV 2008:0 27. februar 2008 Den offentlige sektors brug af it 2007 Resumé: Markant stigning i myndighedernes elektroniske kommunikation med borgere. Udbredelsen af af elektronisk sagsstyring stagnerer. Derimod stiger andelen af papirløse sager. Intensiv e-handel mere udbredt i staten end i kommunerne. Barrierer for digital forvaltning mindskes fx manglende engagement hos ledelsen. De fleste myndigheder forventer stigninger i it-udgifterne. Samtidigt får færre frigjort ressourcer som følge af it-projekter. Kort om statistikken: Statistikken beskriver den offentlige sektors brug af it. Følgende områder er dækket: Udbredelse og anvendelse af it, herunder digitale serviceydelser og it-sikkerhed. Endvidere indgår barrierer for anvendelse af it. Undersøgelsen er den første foretaget efter den nye strukturreform trådte i kraft.. Indledning Markant vækst i elektronisk kommunikation Vækst i papirløse sager Open source svært at tilpasse til fagsystemer Intensiv e-handel i staten Færre kommuner med it-sikkerhedsansvarlige Barrierer mindskes Forventning om stigning i it-udgifter Staten længst fremme med formaliseret it-styring Færre får frigjort ressourcer 44 af myndighederne modtog mindst /4 af deres dokumenter elektronisk fra borgere i 2007 mod 22 i I forhold til virksomheder er andelen steget fra 33 i 2006 til 5 i Væksten har især fundet sted i kommunerne (side 6). Udbredelsen af af elektronisk sagsstyring synes at være stagneret. Derimod stiger andelen af sager, der håndteres papirløst blandt de myndigheder, der har indført sådanne systemer (side 7-8). Blandt barriererne for brug af open source-software, har manglende tilpasning til fagsystemer den største betydning. Næsten hver anden myndighed bruger open sourcesoftware, men sjældent i form af office-pakker hos medarbejderne (side 9). 43 af alle myndigheder har elektronisk indkøb i et omfang, der svarer til mindst halvdelen af det samlede antal bestillinger. Intensiv e-handel mest udbredt i staten (side ). Andelen af kommuner med formelt udnævnt it-sikkerhedsansvarlig er faldet fra 85 i 2006 til 7 i 2007 (side 3). Mangel på engagement hos ledelsen er ikke så stort et problem som tidligere. Det samme gælder Mangel på politisk vilje og klare mål (side 5). De fleste myndigheder forventer stigninger i it-udgifterne på et bredt felt af områder især blandt kommunerne (side 6). På flere områder ligger de statslige myndigheder forrest, hvad angår strategisk forankring af it og ledelsens rolle i it-styringen (side 9). Andelen af myndigheder der har fået frigjort ressourcer som følge af it-projekter er faldet fra 2006 til 2007 (side 22).\n2 2 2008:0 Strukturreformens betydning for resultaterne 2007-undersøgelsen refererer som hovedregel til it-anvendelsen i september 2007, dvs. efter den nye strukturreform trådte i kraft pr.. januar Dette har betydning for sammenligning med tidligere års undersøgelser. For det første er mange kommuner sammenlagt til større enheder med ændret teknologi, organisation m.m. Dette kan have virket såvel fremmende som hæmmende på it-anvendelsen. En del af denne udvikling har allerede fundet sted i 2006, da en del kommuner havde indledt et tæt it-samarbejde inden strukturreformen. For det andet har de statslige myndigheder, pga. det mindre antal kommuner, fået en større vægt i resultaterne for alle myndigheder. De statslige myndigheder udgør således omtrent halvdelen af besvarelserne i 2007 mod lidt under en tredjedel tidligere år. Endelig er opgavefordelingen mellem stat, kommuner og det regionale niveau ændret. Indhold Side. Indledning Digitale serviceydelser Digitaliserede blanketter Ekstern kommunikation Elektronisk sags- og dokumenthåndtering (ESDH) Open source-software Elektronisk indkøb, attestation og betaling It-sikkerhed Barrierer for it og digital forvaltning It-udgifter It-styring og -strategi Effekt af digitaliseringsprojekter Udlægning af it-funktioner Om undersøgelsen Supplerende tabeller... 25\n3 2008: Digitale serviceydelser Næsten alle myndigheder har digitale blanketter Interaktive løsninger er mindre udbredt Figur. Det store flertal af offentlige myndigheder giver borgere eller virksomheder mulighed for at downloade blanketter eller bestille informationsmateriale via internettet (figur ). Hvad angår digitale blanketter ligger kommunerne med 99 foran de statslige myndigheder med 84 Interaktive løsninger stilles rådighed for brugerne i næsten samme omfang, i form af mulighed for at indsende oplysninger vha. web-formularer. Det drejer sig om 74 i staten og 83 af kommunerne. Mindre udbredt er muligheden for fuldstændig selvbetjening med elektronisk afgørelse som findes hos 8 i staten og 29 af kommunerne. Digitale serviceydelser til borgere og virksomheder Downloade blanketter digitalt Bestille materiale Indsende oplysninger vha. webformular Se personlige data fra adm. systemer Selvbetjeningsløsning m. automatisk afgørelse af sager ¹ Online-betaling Stat Kommuner Pct Anm.: Ved digitale ydelser forstås enten via egen hjemmeside eller via fælles-offentlig hjemmeside. Løsninger, der giver mulighed for, at brugerne kan få afgjort deres sag automatisk, når de afleverer oplysningerne. Stor vækst i kommunal online-betaling Oversigtstabel. Elektronisk betaling har en vis udbredelse, men først og fremmest i kommunerne. 54 af kommunerne har online-betaling fra egen eller fælles-offentlig hjemmeside mod 22 i staten. Det er en pæn vækst, især på det kommunale område, hvor 29 af kommunerne tilbød online-betaling i 2006 og 8 i staten. Stort set alle myndigheder med elektronisk betaling har denne repræsenteret på egen hjemmeside. Kommunernes større satsning på elektronisk betaling hænger givetvis sammen med et større antal betalingstransaktioner fra borgere og virksomheder. Digitale serviceydelser til borgere og virksomheder Via egen hjemmeside Via fælles offentlig hjemmeside Både- og Ikke muligt Uoplyst Downloade blanketter digitalt Bestille materiale Indsende oplysninger vha. webformular Online-betaling Se personlige data fra adm. systemer Fuld selvbetjeningsløsning med elektronisk afgørelse Anm.: Ved digitale ydelser forstås enten via egen hjemmeside eller via fælles-offentlig hjemmeside. Løsninger, der giver mulighed for, at brugerne kan få afgjort deres sag automatisk, når de afleverer oplysningerne.\n4 4 2008:0 3. Digitaliserede blanketter Hver 2. myndighed har digitaliseret i nogen grad Figur 2. Blandt de myndigheder, der modtager indberetninger fra borgere, mener næsten halvdelen, 46, at blanketterne er digitaliseret i nogen grad, 27 i høj grad og endelig mener 25, at blanketterne kun er digitaliseret i ringe grad eller slet ikke (figur 2). Ser man på virksomhedsrettede blanketter, er der en tendens til en lidt højere grad af digitalisering. Digitaliserede blanketter Borgere Virksomheder Pct Digitaliseringsgrad ¹ Udnyttelsesgrad ² Digitaliseringsgrad ¹ Udnyttelsesgrad ² I høj grad I nogen grad I ringe grad/ingen digitalisering Ved ikke I procent af myndigheder, der har digitaliserede blanketter rettet mod henholdsvis borgere og virksomheder. 2 I procent af myndigheder, der modtager indberetninger fra henholdsvis borgere og virksomheder. Større udnyttelse blandt virksomheder end hos borgere Udnyttelsesgrad mindre end digitaliseringsgrad Hvor der kun er en lille forskel i digitaliseringsgraden af blanketter til borgere og virksomheder, er virksomhederne til gengæld mere flittige til at bruge blanketterne. Således vurderer 86 af myndighederne, at virksomhederne bruger digitaliserede blanketter i høj eller nogen grad, hvor 63 mener det samme gør sig gældende for borgernes brug (figur 2). For begge brugergrupper gælder det, at de digitale blanketter ikke udnyttes i helt samme grad, som de er digitalt tilgængelige. I 2006-undersøgelsen blev der spurgt til borgere- og virksomheder under ét, og 6 af myndighederne vurderede at blanketterne blev brugt i høj eller nogen grad. Hér vurderede 5 i staten og 43 af kommunerne, at blanketterne blev brugt i ringe grad Større digitaliserings- og udnyttelsesgrad i staten end blandt kommunerne Digitalisering hos stort set alle Der er en del flere statslige end kommunale myndigheder, der mener, at blanketterne er digitaliseret i høj grad for såvel borgere som virksomheder (oversigtstabel 2). Tilsvarende er udnyttelsesgraden også højere i staten. En medvirkende forklaring kan være, at den enkelte kommune har en mere sammensat brugergruppe end den typiske statslige myndighed og dermed et betydeligt større antal blanket-typer. Der er stort set ingen myndigheder, der modtager indberetninger, der har angivet, at deres blanketter ikke er digitaliserede eller at de digitaliserede blanketter ikke udnyttes.\n5 2008:0 5 Oversigtstabel 2. Digitaliserede blanketter Digitaliseringsgrad Udnyttelsesgrad 2 I alt 3 Stat Kommuner I alt 3 Stat Kommuner pct Borgere I høj grad I nogen grad I ringe grad Ved ikke Ingen digitalisering - 2 Virksomheder I høj grad I nogen grad I ringe grad Ved ikke Ingen digitalisering Anm.: Ved digitaliserede blanketter forstås web-formularer eller elektroniske selvbetjeningsløsninger. Digitaliseringsgraden er set i forhold til alle myndighedens blanketter. Borgeres og virksomheders udnyttelsesgrad er set i forhold til de digitaliserede blanketter. Tallene vedrører ikke myndighedsrettede blanketter. I procent af myndigheder, der modtager blanketter fra henholdsvis borgere og virksomheder. 2 I procent af myndigheder, der har digitaliserede blanketter rettet mod henholdsvis borgere og virksomheder 3 Virksomhedsindberetninger system-til-system Oversigtstabel 3. Et stort flertal 75 af myndighederne med virksomhedsindberetninger understøtter system-til-system-løsninger i en eller anden grad (oversigtstabel 3). Andelen er lidt højere i kommunerne (83 ) end i staten (65 ), hvor der til gengæld er flere, som svarer i høj grad. De mindre kommuner synes at have en mere intensiv understøttelse af system-til-system-indberetning end de større. Virksomhedsindberetninger - understøttelse af system-til-system løsninger I alt 2 Stat Kommuner I alt Under Mindst af myndigheder med virksomhedsindberetninger I høj grad I nogen grad I ringe grad Ingen understøttelse Ved ikke System-til-system-løsninger vedrører elektronisk dataudveksling: via internettet eller andre netværk, i form af strukturerede meddelelser (fx ordrer, fakturaer, løntransaktioner eller varebeskrivelser), uden menneskelig indtastning af den enkelte meddelelse og i aftalte meddelelsesstandarder (fx OIOXML, EDIFACT mfl.). 2\n6 6 2008:0 4. Ekstern kommunikation Markant vækst i elektronisk kommunikation med borgere og virksomheder Figur 3. Myndighederne blev spurgt om, hvor stor en andel dokumenter (dvs. breve o.l.), der ankommer elektronisk, fx via e-post. 44 af myndighederne modtager mindst 25 af deres dokumenter elektronisk fra borgere og 5 den samme andel dokumenter fra virksomheder, hvilket er en synlig vækst i forhold til 2006 (figur 3). Hvad angår dokumenter fra myndigheder er niveauet højere 76, hvilket er en stigning fra 66 i Andel dokumenter der modtages elektronisk Pct Fra borgere Fra virksomheder Fra andre myndigheder Mindst 25 Under 25 Ved ikke Anm.: Ved 'dokumenter' ses der bort fra uformel e-post (fx korte meddelelser, svar m.m.). Det skal understreges, at der ikke er tale om en eksakt måling af modtaget e-post m.m., men derimod om et skøn fra myndighedernes side. Vækst i kommunerne Oversigtstabel 4. Hvor det tidligere gjaldt, at flest myndigheder modtog under /4 af deres dokumenter elektronisk fra såvel borgere som virksomheder, er andelen, der modtager mindst /4 af dokumenterne elektronisk nu den største. Væksten har ikke mindst fundet sted i kommunerne, der dog stadig ligger en del under niveauet i staten (oversigtstabel 4). Andel dokumenter der modtages elektronisk I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst E-dokumenter fra borgere Mindst Under Ved ikke E-dokumenter fra virksomheder Mindst Under Ved ikke E-dokumenter fra myndigheder Mindst Under Ved ikke Anm.: Ved 'dokumenter' ses der bort fra uformel e-post (fx korte meddelelser, svar m.m.). V æksten er især høj inden for kommunerne. Medvirkende er formentlig at mindre kommuner, som i 2006 modtog en lavere andel elektronisk dokumenter, er blevet sammenlagt med større. At der også er tale om en reel vækst i kommunikationens volumen indikerer størrelsen af de kommunale stigninger samt den parallelle stigning i staten.\n7 2008:0 7 Staten modtager flest e-dokumenter /3 bruger XML-format Oversigtstabel 5. Når de statslige myndigheder ligger foran kommunerne, kan det hænge sammen med en højere grad af specialisering af de statslige myndigheders opgaver og brugergrupper. Forskellen mellem stat og kommuner er mest udtalt i forholdet til borgere og virksomheder. 33 af myndighederne kommunikerer med andre myndigheder i XML-formatet. XML er det fælles format for udveksling af data internt i den offentlige sektor og med private virksomheder. 30 i staten og 34 af kommunerne bruger XML-format i kommunikationen med andre myndigheder, hvilket er en mindre stigning i forhold til 2006 (oversigtstabel 5). Hvor de statslige myndigheder ser ud til at have haft et fald i XML-udbredelsen, er anvendelse steget en del hos kommunerne. Kommunikation med andre myndigheder i XML-format I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Anm.: Ved XML forstås extensible Markup Language et systemuafhængigt sprog til beskrivelse af dokumentstrukturer. 5. Elektronisk sags- og dokumenthåndtering (ESDH) Stagnation i elektronisk sagsstyring Mest udbredt i kommunerne Oversigtstabel af alle myndigheder anvender et system til elektronisk sagsstyring (oversigtstabel 6), Det er lidt under niveauet i 2006 på 58, men tilbagegangen dækker navnligt over de statslige myndigheders større vægt i undersøgelsen efter kommunalsammenlægningerne i På det kommunale område er der således en stigning fra 62 til 69 mod en mindre tilbagegang i staten fra 45 til 4 Sammenlignet med tidligere års vækst, kan man dog tale om en vis stagnation i væksten. Elektronisk sagsstyring er mest udbredt i kommunerne, hvor 69 er omfattet i modsætning mod 4 i staten. En del flere myndigheder, 86, har et elektronisk dokumenthåndteringssystem mod 83 i Også hér har kommunerne et forspring. Sags- og dokumenthåndteringssystemer I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Elektronisk dokumenthåndteringssystem Elektronisk sagsstyring I alt omfatter stat, regioner og kommuner 2 Elektronisk registrering og lagring af dokumenter og dokumentoplysninger. 3 System med understøttelse af selve sagsforløbet mellem sagsbehandlere. Inkl. journalisering og dokumenthåndtering.\n8 8 2008:0 Hvad er elektronisk sags- og dokumenthåndtering? ESDH omfatter it-systemer der har til formål at digitalisere og automatisere dokumenter og de forbundne arbejdsgange. I undersøgelsen skelnes mellem to trin:. Elektronisk dokumenthåndteringssystem. Dvs. med elektronisk registrering og lagring af selve dokumenterne (scannede eller egenproducerede) 2. Elektronisk sagsstyring. Dvs. som også understøtter selve sagsforløbet (workflow) mellem sagsbehandlere. Det forudsættes, at de mest avancerede systemer også indeholder funktionerne fra de mere grundliggende systemer; dvs. at et system til elektronisk sagsstyring også indeholder faciliteter til dokumenthåndtering. I tidligere undersøgelser er der også spurgt til Klassisk elektronisk journaliseringssystem, som alene vedrører elektronisk lagring af oplysninger om sager og akter (fx modtagelsesdato, afsender m.m.). Denne facilitet fandtes hos 94 af alle myndigheder i Vækst i papirløse sager især i kommunerne Figur 4. Selv om udbredelsen af af elektronisk sagsstyring synes at være stagneret, stiger andelen af sager, der håndteres papirløst blandt de myndigheder, der har indført elektronisk sagstyring (figur 4). Andelen af myndigheder med elektronisk sagsstyring, der håndterer mindst hver anden sag papirløst steg således fra 43 i 2006 til 57 i Denne vækst finder især sted hos kommunerne, hvor andelen er steget fra 37 af kommunerne i 2006 til 54 i Hermed kommer kommunerne tættere på det statslige niveau, som var 65 i 2007 en stigning fra 6 i Andel af sager der håndteres papirløst Pct. af myndigheder med elektronisk sagsstyring Mindst Under 25 Ved ikke/ikke relevant Anm.: Ved elektronisk sagsstyring forstås et system, der understøtter sagsforløbet mellem sagsbehandlere. Den eksterne kommunikation i forhold til borgere, virksomheder og andre myndigheder er også blevet mere papirløs jf. forrige afsnit '4. Ekstern kommunikation'. FESD-standarden 49 af myndighederne har et elektronisk sags- og dokumenthåndtering ssystem, som er baseret på FEST-standarden 2. Der er ikke den store forskel mellem staten, hvor 45 bruger FESD-standarden, og kommunerne, hvor andelen er 53 Blandt nyanskaffede eller -udviklede ESDH-systemer i 2006, havde 74 af myndighederne brugt FESD-standarden. 2 Ved FESD-standarden forstås de fælles tekniske standarder, som udvikles i regi af Det Fællesoffentlige Elektroniske Sags- og Dokumenthåndteringsprojekt (FESD). Projektet indgik januar 2004 rammeaftaler med udvalgte ESDHleverandører.\n9 2008: Open source-software Open source-software har øget udbredelse Stigning i statslig brug af open source Figur af myndighederne bruger open source-software på ét eller flere områder (figur 5). Open source betyder, at softwaren kan anvendes uden licensbetaling, og at kildekoden er åben og frit tilgængelig for enhver. Udbredelsen er en del større hos de statslige myndigheder end i kommunerne. Udbredelsen af open source-software hos alle myndigheder er steget fra i I staten steg andelen fra 49 i 2006 til 57 i 2007, hvorimod kommunerne kun er steget fra 36 til 37 Myndighedernes brug af open source-software Pct Bruger open source På egne servere Office-pakker på medarbejdernes pc'er Andre formål Anm.: Open source betyder, at softwaren kan anvendes uden licensbetaling, og at kildekoden er åben og frit tilgængelig for enhver (fx Open Office, Linux, Firefox/Mozilla). Office-pakker er meget sjældent open source-software Fordele ved open source-software Open source svært at tilpasse til fagsystemer 34 af myndighederne bruger open source-software på egne servere fx styresystemer, hvilket er en stigning fra 27 i På medarbejdernes pc'er er open source-software i form af office-pakker til gengæld meget sjælden og findes kun hos én af myndighederne. I alt 3 af myndighederne bruger open source-software til andre formål det kan fx være internet-browsere eller administrative systemer et fald fra 20 i Gennem de seneste år har der været fokus på mulige fordele ved brug af open sourcesoftware i den offentlige sektor såsom lavere driftsomkostninger (fx sparede licenser) eller uafhængighed af leverandører (åbne standarder og ret til ændringer). Fordelene skal imidlertid også ses i lyset af en række barrierer. Blandt barriererne for brug af open source-software, har manglende tilpasning til fagsystemer den største betydning. 78 af myndighederne opfatter dette som en barriere af stor eller nogen betydning, og et flertal af disse ser det som en barriere af stor betydning (figur 6). Herefter kommer barriererne 'usikkerhed om produkternes modenhed' (7 ), 'mangel på leverandører og support' (67 ), 'manglende viden om området' (60 ) og endelig gevinst ikke tilstrækkelig' (53 ), heraf temmelig mange stor betydning.\n10 0 2008:0 Figur 6. Barrierer for brug af open source-software Manglende tilpasning til fagsystemer 64 4 Usikkerhed om produkternes modenhed Mangel på leverandører/support 37 3 Manglende viden om området 4 46 Gevinst ikke tilstrækkelig Stor betydning Nogen betydning Pct. Barrierer størst for kommunerne Oversigtstabel 7. De statslige myndigheder, som er de hyppigste brugere af open source-software, tillægger i almindelighed barriererne mindre betydning end kommunerne (oversigtstabel 7). Barrierer for brug af open source-software I alt Stat Kommuner Barrierens betydning Stor Nogen Stor Nogen Stor Nogen Manglende tilpasning til fagsystemer Usikkerhed om produkternes modenhed Mangel på leverandører og/eller support Manglende viden om området Gevinst ikke tilstrækkelig\n11 2008:0 7. Elektronisk indkøb, attestation og betaling Mindst hver anden bestilling elektronisk hos fire ud af ti myndigheder Figur af alle myndigheder har elektronisk indkøb i et omfang, der svarer til mindst halvdelen af det samlede antal bestillinger, og 62 har e-indkøb på mindst 25 af de samlede bestillinger. Elektronisk indkøb er afgivelse af ordrer via computer, fx via internetportaler (figur 7). Det er første gang, at intensiteten i myndighedernes e- handel måles i undersøgelsen af den offentlige sektors brug af it. Internetkøb andel af myndighedernes samlede ordrer Pct. af myndigheder I alt¹ Stat Kommuner Ved ikke Under Mindst 75 I alt omfatter myndigheder i stat, regioner og kommuner. Intensiv e-handel mest udbredt i staten Sammenligning med virksomheder Kommuner har hyppigst digitaliseret attestation og betaling De statslige myndigheder ligger i spidsen, idet 54 har e-køb svarende til mindst halvdelen af de samlede ordrer. Det er noget hyppigere end kommunerne, hvor andelen er 29 Forskellen mellem stat og kommuner øges, hvis man alene ser på myndigheder, hvor e-indkøbene svarer til mindst 75 af de samlede ordrer. Til sammenligning havde blot 5 af de private virksomheder e-indkøb for mindst 25 af beløbet til de samlede indkøb i 2006 (se Danske virksomheders brug af it 2007, Med forbehold for forskelle i opgørelsesmetoden (i virksomhedsundersøgelsen spørges til værdien af indkøbene og ikke antal ordrer) antyder tallene, at intensivt elektronisk indkøb foregår mere hyppigt i det offentlige end blandt virksomhederne. 77 af myndighederne angav i 2007, at de interne arbejdsgange vedrørende attestation (godkendelse) og betaling var fuldt digitaliserede, hvilket svarer omtrent til niveauet i 2006 (figur 8). Blandt de statslige myndigheder var andelen 7 i 2007, hvilket er lavere end kommunernes 86 De statslige myndigheder har dog mindsket forskellen mærkbart fra 2006.\n12 2 2008:0 Figur 8. Elektronisk indkøb integreret med økonomisystem Pct Fuld digitalisering af interne arbejdsgange vedr. attestation og betaling Integration af elektronisk indkøb med økonomisystem I alt Stat Kommuner Stigning i elektronisk indkøb integereret med økonomisystem Oversigtstabel 8. Elektronisk indkøb var integreret med den offentlige sektors økonomistystemer hos 38 af myndighederne i 2007, hvilket er en stigning fra 3 i Der er her kun en mindre forskel mellem de statslige og kommunale myndigheder. Elektronisk indkøb integreret med økonomisystem eller digital fakturering I alt Stat Kommuner Fuld digitalisering af interne arbejdsgange vedr. attestation og betaling Integration af elektronisk indkøb med økonomisystem It-sikkerhed Virusangreb med tab af data eller arbejdstid hos hver femte myndighed Kommuner mest udsat for denial of service angreb 9 af myndighederne har inden for det seneste år oplevet virusangreb med tab af data eller arbejdstid af genererende eller alvorlig karakter (oversigtstabel 9). Der svarer stort set til niveauet i 2006 på 22, men er et synligt fald fra 3 i Denial of serviceangreb har fundet sted hos 5 af alle myndigheder; lidt hyppigere i kommunerne end i staten. Denial of service angreb er et forsøg på at forstyrre kommunikationen til et netværk ved at fremsende overflødige data.\n13 2008:0 3 Oversigtstabel 9. Myndigheder der havde været udsat for problemer i forhold til it-sikkerhed I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Virusangreb med tab af data eller arbejdstid Denial of service angreb Datatab pga. manglende backup Uautoriseret adgang til systemer og data Økonomisk it-misbrug Afpresning/trusler mod data eller software Anm.: Spørgsmålet lød: Har myndigheden været udsat for nogle af følgende problemer inden for det seneste år? Procenterne angiver andelen, hvor problemet blev betegnet som 'alvorligt' eller 'generende'. Så godt som ingen benyttede sig af svarmuligheden 'katastrofal' betydning, hvorfor denne kategori er slået sammen med 'alvorligt'. 2 Denial of service angreb er et forsøg på at forstyrre kommunikationen til et netværk ved at fremsende overflødige data. Datatab pga. manglende backup hos hver tiende myndighed Økonomisk misbrug og afpresning er sjældent Organisatoriske sikkerhedstiltag mest udbredt i staten Færre kommuner med it-sikkerhedsansvarlige Figur 9. 0 af myndighederne har mistet data pga. manglende backup. Uautoriseret adgang til systemer og data fandt sted hos fem, dog hos 0 af kommunerne med mindst.000 indbyggere mod ingen blandt de mindre kommuner. Endelig blev der spurgt til it-misbrug af økonomisk karakter (fx bedrageri) og afpresning/trusler rettet mod data eller software. Disse to sikkerhedsproblemer mærkes generelt ikke blandt myndighederne. It-sikkerhedsstyring efter DS484-standarden, godkendt af ledelsen, findes hos næsten alle statslige myndigheder og hos 37 af kommunerne. (figur 9). En næsten lige så stor andel i staten og 7 af kommunerne har formelt udnævnt en it-sikkerhedsansvarlig. Mindre udbredt er myndigheder med en it-beredskabsplan som er ajourført inden for de seneste to år samt løbende it-sikkerhedsuddannelse af medarbejdere. Også på disse områder ligger de statslige myndigheder foran kommunerne. Andelen af kommuner med formelt udnævnt it-sikkerhedsansvarlig er faldet fra 85 i 2006 til 7 i Faldet kan tænkes at hænge sammen med stillings-rokader efter kommunesammenlægningerne pr. / Andelen med ajourført it-beredskabsplan og løbende it-sikkerhedsuddannelse er også faldet, men kun et par procent-point. Organisatoriske sikkerhedstiltag it-sikkerhedsstyring DS 484¹ (godkendt af ledelsen) Formelt udnævnt itsikkerhedsansvarlig 7 90 Ajourført it-beredskabsplan 3 6 Løbende itsikkerhedsuddannelse Pct. Kommuner Stat DS 484 er åben standard for it-sikkerhed.\n14 4 2008:0 Sikker kommunikation mest udbredt i kommunerne Oversigtstabel af myndighederne, kan modtage sikker e-post med digital signatur. (oversigtstabel 0). 49 giver mulighed for kommunikation via hjemmesiden med sikker forbindelse, dvs. understøttet af server-certifikater (fx SSL/TLS), 35 med digital signatur og 3 med pinkode eller adgangskode. Sikker kommunikation med myndigheder I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Kan modtage sikker e-post med digital signatur Sikker forbindelse, understøttet af server-certifikater Log-on på hjemmeside via digital signatur Log-on på hjemmeside via pinkode eller adgangskode I alt omfatter stat, region og kommuner. 2 Ved digital signatur forstås den standardiserede fælles offentlige løsning OCES (Offentlige Certifikater til Elektronisk Service), der muliggør elektronisk identifikation, underskrift og kryptering. 3 Server-certifikater bruges bl.a. til at dokumentere hjemmesidens ægthed over for brugere og til at kryptere kommunikation mellem brugere og myndighed. 9. Barrierer for it og digital forvaltning Vanskeligt at frigøre ressourcer Systemer svære at integrere Figur 0. Den mest markante barriere for it og digital forvaltning er vanskeligheder med at frigøre ressourcer til udvikling. Det er en barriere af stor eller nogen betydning for 85 af myndighederne (figur 0). Blandt disse angiver forholdsvis mange, at det er en barriere af stor betydning. For 75 har det stor eller nogen betydning, at de eksisterende systemer er svære at integrere, fulgt af barriererne 'mangel på fælles offentlige løsninger og infrastruktur' samt it-udgifter højere end forventet. Barrierer for it og digital forvaltning Svært at frigøre ressourcer 44 4 Eksisterende systemer svære at integrere Mangel på fælles offentlige løsninger It-udgifter højere end forventet Lovgivning mangler tilpasning Mangel på fælles standarder Manglende udbytte for organisationen Manglende udbytte for borgere eller virksomheder Mangel på politisk vilje og klare mål Mangel på engagement hos ledelsen Stor betydning Nogen betydning Pct.\n15 2008:0 5 Mønster i barriererne Økonomi og offentlige rammebetingelser dominerer Barrierer mindskes i betydning Oversigtstabel. Barriererne kan grupperes tematisk, her nævnt med placering efter betydning:. Økonomi (, 4) 2. Systemintegration (2) 3. Offentlige rammebetingelser (3, 5, 6, 9) 4. Manglende udbytte internt og eksternt (7, 8) 5. Manglende engagement (0). Grupperet på denne måde, ligger de økonomisk barrierer højest, fulgt af problemer med systemintegration. Lavest ligger de barrierer, der relaterer sig til manglende udbytte og engagement. Typisk er barriererne faldet i betydning fra 2006 til 2007: Mangel på engagement hos ledelsen er er faldet fra en 7.-plads og 67 ( stor / nogen betydning) i 2006 til en 0. plads med 37 i Mangel på fælles standarder, er faldet fra en 4.-plads og 75 ( stor / nogen betydning) i 2006 til en 6. plads med 60 i Mangel på politisk vilje og klare mål er faldet fra 62 til 46 Barrierer for it og digital forvaltning Stor betydning Nogen betydning Stor betydning Nogen betydning Svært at frigøre ressourcer Eksisterende systemer svære at integrere Mangel på fælles offentlige løsninger It-udgifter højere end forventet Lovgivning mangler tilpasning Mangel på fælles standarder Manglende udbytte for organisationen Manglende udbytte for borgere eller virksomheder 0 36 Mangel på politisk vilje og klare mål Mangel på engagement hos ledelsen\n16 6 2008:0 Tilpasning af systemer og snitflader er en stor barriere især for kommunerne Lovgivning mangler tilpasning Oversigtstabel 2. Der blev i undersøgelsen spurgt særskilt til en række barrierer for elektronisk adgang til data hos offentlige samarbejdspartnere. Den største barriere er her, at tilpasningen af systemer og snitflader er for dyr. 74 af myndighederne mener, at dette er en barriere af stor eller nogen betydning og, at det er et problem af stor betydning (oversigtstabel 2). Denne barriere tillægges noget større betydning i kommunerne, hvor 56 mener at det er af stor betydning (oversigtstabel 2). Tilpasning af systemer og snitflader vedrører ikke selve adgangen til data, men mere hvordan de overføres fra ét it-system til et andet. Manglende tilpasning af lovgivning og regler udgør en barriere for 63 af myndighederne, heraf i stor grad for 8 Manglende digital tilgængelighed af data er et problem for i alt 53, heraf i stor grad for 5 Også på disse to områder mærkes barriererne mest af kommunerne. Barrierer for elektronisk adgang til data I alt Stat Kommuner Barrierens betydning Stor Nogen Stor Nogen Stor Nogen For dyr tilpasning af systemer og snitflader Lovgivning og regler mangler tilpasning Data ikke tilgængelige digitalt It-udgifter Om begreberne Stigning på de fleste områder Figur. Myndighederne er blevet spurgt om, hvordan it-udgifterne vil udvikle sig fra 2007 til 2008 set i forhold til det totale budget og fordelt på anvendelsesområder. Tallene beskriver relative stigninger de enkelte områders vægt i kr. fremgår således ikke af tallene. Stigningerne fordeler sig på et bredt felt af områder, hvor typisk halvdelen af myndighederne forventer et øget udgiftsforbrug (figur ). Myndigheder der forventer stigning i it-udgifterne fra 2007 til 2008 Borger- og virksomhedsservice Integration af eksisterende applikationer It-sikkerhed 6 Fælles standarder It-infrastruktur Pct. Kommuner Stat\n17 2008:0 7 Flest stigninger i itudgifter i kommunerne Nettotal for stigning i it-udgifterne Få myndigheder forventer it-besparelser Oversigtstabel 3. Kommunerne forventer i en del flere tilfælde stigninger i it-udgifterne end de statslige myndigheder. Det gælder alle områder undtagen it-infrastruktur, hvor de statslige myndigheder lidt oftere forventer stigninger i udgifter end kommunerne. Et andet udtryk for myndighedernes økonomiske prioritering er at se på forskellen mellem den andel, der forventer stigning i udgifterne og den andel, der forventer fald. Forskellen benævnes nettotal, og inddrager således besparelser på it-områderne. Et positivt nettotal er udtryk for det antal myndigheder, netto, der forventer stigning i udgifterne. Tallet er derimod ikke et udtryk for væksten målt i kr. (oversigtstabel 3). Målt på denne måde gør den samme prioritering af områderne sig gældende som i figur. Dog dækker det relativt lave nettotal for udgifter til infrastruktur over, at en del myndigheder forventer egentlige besparelser, i modsætning til de øvrige områder, hvor stort set ingen forventer besparelser. Nettotal for stigning i it-udgifterne fra 2007 til 2008 I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst procentpoint Borger- og virksomhedsservice Integration af eksisterende applikationer It-sikkerhed Fælles standarder It-infrastruktur Anm.: Nettotallet er forskellen mellem den andel, der forventer stigning i udgifterne og den andel der forventer fald. Supplerende tabeller Mere detaljerede oplysninger om myndighedernes it-udgifter kan findes i tabel, bagerst i publikationen.\n18 8 2008:0. It-styring og -strategi It-strategi It-strategi hos hovedparten It-sikkerhed i staten service i kommunerne Oversigtstabel 4. Flertallet af myndighederne, 60, har en ajourført it-strategi for brug eller anskaffelse af it (oversigtstabel 4). De mest udbredte elementer er it-sikkerhed og it-infrastruktur, som begge er indeholdt i langt de fleste it-strategier. Herefter kommer itarkitektur samt borger- og virksomhedsservice, som også er udbredt til et stort flertal. It-sikkerhed er lidt mere udbredt i de statslige it-strategier, sammenlignet med kommunerne, hvorimod borger- og virksomhedsservice er mere udbredt i de kommunale it-strategier. It-strategiens indhold I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Ajourført it-strategi af myndigheder med it-strategi It-sikkerhed It-infrastruktur It-arkitektur Borger- og virksomhedsservice Anm.: Ved it-strategi forstås en officiel, skriftlig plan indeholdende målsætninger og retningslinjer for myndighedens anskaffelse eller brug af it. It-strategien skal være ajourført inden for de seneste to år. 2 It-infrastruktur omfatter software, hardware og netværk. 3 It-arkitektur: Retningslinjer for opbygning af it-systemer. It-arkitektur De fleste myndigheder har retningslinjer for it-arkitekturen Oversigtstabel af myndighederne anvender retningslinjer for it-arkitekturen (oversigtstabel 5), hvilket er lidt færre end 2006, hvor andelen var 65 Retningslinjer for it-arkitekturens understøttelse af opgaveløsningen er det mest udbredte element, og findes hos 62 af de myndigheder, der har retningslinjer for it-arkitektur. Grundlæggende retningslinjer for it-arkitektur I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Har retningslinjer for it-arkitektur af myndigheder, der har retningslinjer for it-arkitektur Retningslinjer for it-arkitekturens understøttelse af opgaveløsningen Konkrete mål for it-arkitektur-arbejdet Katalog over Offentlige It-Standarder anvendes i it-arkitektur-arbejdet OIO Entreprise Arkitekturmetoder Anm.: Ved it-arkitektur forstås it-systemers opbygning og sammenhæng. 2 Katalog over Offentlige It-Standarder på Offentlig Information Online standarder.oio.dk\n19 2008:0 9 Katalog over Offentlige It-Standarder i stigning Retningslinjer mere udbredt end it-strategi 52 har opstillet konkrete mål for it-arkitektur-arbejdet en stigning fra 44 i anvender Katalog over Offentlige It-Standarder i it-arkitektur-arbejdet, hvilket er en mærkbar stigning fra 29 i Andelen af myndigheder med retningslinjer for it-arkitektur, 60, er noget højere end den andel, 47 3, der har en it-strategi, hvor it-arkitektur er omfattet. En del myndigheder har således retningslinjer på området uden at it-arkitektur er direkte omfattet af it-strategien. It-styring generelt Andre former for strategisk forankring Digitalisering i andre strategier end it-strategien hos seks ud af ti Hver anden myndighed har strategi for outsourcing af it Figur 2. Udover it-strategien som vedrører anskaffelse og brug af it (oversigtstabel 4), er der andre strategier som vedrører styring af it og digitalisering. Blandt flere af de styringsmål, der indgår i undersøgelsen, har der fundet en stigning sted siden Mellem 2006 og 2007 er billedet dog nogenlunde uforandret (figur 2). Et mål for digitaliseringens forankring bredt i organisationen er hvorvidt digitalisering indgår i andre strategier end it-strategien, fx service- eller effektiviseringsstrategier, resultatkontrakter m.m. Det er tilfældet hos 6 af alle. 53 af alle myndigheder har en strategi for outsourcing af it. Ved outsourcing forstås i denne sammenhæng hvilke it-opgaver, der løses eksternt. Endelig har 37 af alle myndigheder en strategi for udvikling af organisationens it-kompetencer. It-styring generelt Pct Mål for digitalisering i andre strategier Strategi for outsourcing af it Strategi for it-kompetencer Systemejer til alle fagsystemer Anm.: Se spørgsmålsformuleringer i oversigtstabel Ledelsen som systemejer hos syv ud af ti Staten længst fremme med formaliseret it-styring Mindre kommuner har hyppigere outsourcings-strategi Hos 72 er der en systemejer på mindst kontorchefniveau med overordnet fagligt ansvar for, at systemet understøtter opgavevaretagelsen. Det er et mindre fald fra 2006 men noget over niveauet i På flere områder ligger de statslige myndigheder forrest, både hvad angår strategisk forankring af it og ledelsens rolle i it-styringen (oversigtstabel 6). Fx indgår der mål for digitalisering i andre strategier end it-strategien hos 68 i staten mod 50 af kommunerne og topledelsen har en styrende rolle i digitaliseringsprojekter hos 68 i staten mod 57 af kommunerne. Den formaliserede styring er mest udbredt blandt de større kommuner. En undtagelse er strategi for hvilke it-opgaver, der løses internt/eksternt, som er mest udbredt blandt de mindre kommuner med under.000 indbyggere. Det hænger formentlig 3 79 af 60 med it-strategi.\n20 :0 sammen med den højere grad af outsourcing hos de mindre kommuner, jf. afsnit 3. Udlægning af it-funktioner. Oversigtstabel 6. It-styring generelt I alt Stat Kommuner I alt Under Mindst Strategi for it-styring og digitalisering Mål for digitalisering i andre strategier Strategi for hvilke it-opgaver, der løses internt/eksternt Strategi for udvikling af it-kompetencer Ledelsens rolle i it-styringen Alle it-systemer til opgavevaretagelse har en systemejer med overordnet fagligt ansvar for opgaveunderstøttelsen Styrende rolle for topledelsen i et eller flere digitaliseringsprojekter (seneste to år) Ét medlem af topledelsen har koordinerende ansvar for digitaliseringsprojekterne Har myndigheden mål for digitalisering, der indgår i andre strategier end it-strategien (fx service- eller effektiviseringsstrategi, resultatkontrakt eller handlingsplan for myndigheden)?. 3 Findes der en strategi for hvilke it-opgavetyper der skal løses internt/eksternt?. 4 Findes der en strategi for udvikling af organisationens kompetencer indenfor it-styring, it-arkitektur og it-sikkerhed?. 5 For alle it-systemer, der anvendes i myndighedens opgavevaretagelse, findes en systemejer på mindst kontorchefniveau med overordnet fagligt ansvar for, at systemet understøtter opgavevaretagelsen?. Styring af digitaliseringsprojekter Topledelsen har ofte styrende rolle i digitaliseringsprojekter Koordinerende ansvar hos topledelsen i hver anden kommune Figur 3. Den øverste ledelse i myndighederne (direktion o.l.) er i hovedreglen involveret direkte i it-projekter. Således har topledelsen en formel styrende rolle i ét eller flere digitaliseringsprojekter hos 68 af de statslige myndigheder og hos 57 af kommunerne (figur 3). Næsten lige så udbredt er placeringen af ansvaret for koordineringen af digitaliseringsprojekter hos ét medlem af topledelsen, nemlig hos 57 i staten og i 54 af kommunerne. Topledelsens rolle i digitaliseringsprojekter Pct Styrende rolle i ét eller flere digitaliseringsprojekter I alt Stat Kommuner Én topleder har ansvar for koordineringen af digitaliseringsprojekter\nDen offentlige sektors brug af it 79 5. Den offentlige sektors brug af it 5.1 Introduktion Om statistikområdet Anvendte kilder Stigning i elektronisk kommunikation fra borgere og virksomheder Markant stigning


Få mere ud af din placering i det online univers\nDu er her:Hjem»Computer og IT»Få mere ud af din placering i det online univers\nAf Visolis den\t november 24, 2015 0 Comments\nI dag er det alfa omega, at man bliver set på internettet. Når ens virksomhed konkurrerer med så mange andre, så bliver med nødt til at gøre noget ekstra, for at stå ud fra massen. Det kunne blandt andet være ved at skabe sig en bedre rating, når man søger efter virksomheden, eller produkter relateret til virksomheden online. Og der findes i dag rigtig gode muligheder for annoncering på google, som kan få en længere frem, og gøre en mere synlig over for kunderne. Og det er jo det, det i sidste ende handler om. At kunderne kommer til at se en, sådan så at de også vælger ens produkt, når de skal købe.\nLær de små tricks bagved\nOg rent faktisk så findes der små tricks, som kan være med til at gøre en mere synlig. Det er blandt andet noget af det, man kan lære på et google adwords kursus. Så kan man nemlig selv blive i stand til at gøre det, der skal til. Hvis man hellere vil have andre til det. Så kan man selvfølgelig også kontakte et google adwords bureau, som kan hjælpe en med at få en bedre placering online. For det er selvfølgelig lige noget, som man skal have bare en smule forstand på, for at kunne få noget ud af. Men når man først er blevet introduceret for denne verden, så går det som en leg.\nBliv fri for at være et nummer i rækken\nDer findes rigtig mange google annoncer, og derfor er det jo også vigtigt, at man forstår at skabe noget opmærksomhed omkring sin virksomhed, som får en til at stikke ud. Kunne man tænke sig at vide, hvordan man kan få en bedre placering via annoncering på google, så kan man finde mange flere informationer, hvis man bruger det link, som man finder i denne artikel. Se mere på RiverOnline.dk, og få et indblik i, hvad denne digitale verden, kan være med til at gøre for netop din virksomheden i virkeligheden.


I slutningen af 2020 indgik Storbritannien og Den Europæiske Union en brexit-handels-aftale, der trådte i kraft i starten af januar 2021. Som en virksomhed med base i Europa og retslige enheder i både Portugal og Tyskland glæder det os at meddele vores kunder i United States, at vores services vil fortsætte uændret eller med få ændringer.\nTransaktioner til Europa udgør nu halvdelen af dem, vi har, og vi forventer, at de vil komme til at udgøre majoriteten. Vi er, som altid, meget opsatte på at yde samme serviceniveau til alle vores kunder, hvad enten de er i Storbritannien eller Europa.\nFølgende regler gælder for kunder bosiddende i United States\nDen eneste forskel er, at du nu vil blive pålagt moms, når din vare ankommer til dit land, i stedet for at betale moms ved kassen, som det var tilfældet før brexit. Din lokale momssats vil gælde her. Du kan kontakte dit toldkontor for yderligere information eller bruge vores told- og skat-beregnerr for at få at vide cirka hvor meget, du skal betale.\nSom det fremgår af brexit-handels-aftalen, er varer produceret i Storbritannien toldfrie. Dette betyder, at dine smykker vil passere gennem EU-tolden uden yderligere gebyrer som før brexit.\nI nogle sjældne tilfælde kan du blive bedt om at betale importafgift på visse varer, når de ankommer til United States. I det usandsynlige tilfælde at du skulle blive bedt om betale told, forpligter 77 diamonds sig til at refundere det fulde beløb.\nDer vil ikke blive ændret på vores leveringsservice. De fleste af vores varer er håndsmedede og specialtilpassede. Derfor har vi også brug for lidt ekstra tid til at skabe dine smukke smykker. Grundet COVID-19 må der udvises forståelse for visse forsinkelser: Klassiske ringdesigns vil nu tage ca. 3 uger at levere, mens vores diamantbesatte smykker vil tage omkring 6-7 uger at levere.\nHvis du har brug for dine smykker tidligere, så kontakt vores team, og vi vil organisere en hurtigere levering.\nHvis du sender din vare tilbage til os til reparation eller tilpasning, er det vigtigt at du holder din lokale toldmyndighed underrettet for at undgå skatter og afgifter. Vores eftersalgsteam kan organisere dette fra start til slut, så sørg for at kontakte os.\nHvis du ønsker at returnere din vare vil vi refundere hele det beløb du har betalt ved kassen. Du vil dog skulle kontakte din lokale toldmyndighed for at få refunderet moms. Hvis du har brug for hjælp til at få refunderet momsen i United States så kontkte venligst vores kundeservice.\nTilmeld dig vores mailingliste nu og deltag i vores lodtrækning om at vinde en Eden Coin halskæde med værdien $ 938.


Sort / hvidt køkken i det indre + foto\nFunktioner ved at bruge et sort / hvidt koncept i køkkendesign\nEfterbehandling og vigtige designelementer\nHvordan man vælger møbler i et sort / hvidt køkken\nDet sort / hvide køkken design er som en scene fra en gammel film. I det er mænd karismatiske og modige, og kvinder er smukke og mystiske. Desværre er det ekstremt vanskeligt at finde et headset lavet i dette farveskema. Nogle gange er du endda nødt til at foretage en individuel ordre. Men resultatet er det værd.\nSort / hvidt køkken er ikke kun en klassiker. Dette er designeliten. Kombinationen af to klassiske farver skaber en unik komposition, der fængsler ved første blik. Ikke desto mindre, for at skabe et virkelig succesfuldt design, skal man nærme sig sagen med ansvar og tage hensyn til erfaringerne fra verdensdesignere såvel som deres anbefalinger.\nFunktioner ved brug af sort / hvide koncepter i design af køkkenet ↑\nOftest bruges sort / hvid køkkendesign i sådanne stilarter som art deco, moderne, hi-tech og minimalisme. Glem heller ikke avantgarde. I de fleste tilfælde vælges hvid som den primære farve. Dette skyldes det faktum, at sort fremkalder stærke følelser. Derfor bruges det til at lægge den rigtige vægt på det rigtige sted..\nVigtig! Det anbefales at designe et køkken i sort / hvid, hvis rummet er godt oplyst.\nFor at understrege designet på et sort / hvidt køkken er naturligt lys og en lysekrone ikke nok. Det er nødvendigt at passe på det ergonomiske arrangement af belysningselementer og det krævede antal lamper.\nI midten af designet kan være en dekorativ lysekrone eller lampe med en lampeskærm. Køkkenet fremhæves lokalt. Spotlights eller pletter i arbejdsområdet forstyrrer ikke. Som i ethvert køkken, skal der tilvejebringes et tilstrækkeligt antal forretninger til design af det sort / hvide koncept.\nDekoration og vigtige designelementer ↑\nSom dekorationsmateriale kan du bruge almindeligt tapet med et entourage sort / hvidt mønster. Sorte ruller med et hvidt tryk ser smukke ud. Meget ofte, i udformningen af sort og hvidt køkken, er kun en væg limet. Resten er malet i neutrale toner. Dette giver dig mulighed for at fokusere på den rigtige del af rummet med minimale omkostninger..\nNår du vælger et headset, skal du være særlig forsigtig. For eksempel betragtes en sort facade og en hvid bordplade som den bedste mulighed. Det er ikke kun stilfuldt, men også praktisk. På en hvid baggrund er det let og praktisk at tilberede selv i svagt lys.\nTip! På en af væggene kan du lave et forklæde med sorte fliser. Samtidig skal dens overflade være blank.\nSpisegruppen fortjener særlig opmærksomhed i design af sort og hvidt køkken. Der er mange designkoncepter. For eksempel kan du købe et bord med et låg på sort frostet glas og stole i samme farve. I dette tilfælde skal hele sættet være blankt.\nEn anden variant af et bordsæt er meget populært, når man opretter et sort / hvidt køkkendesign, nemlig et bord med en hvid bordplade og sorte stole..\nEt af de vigtigste designelementer i et sort / hvidt køkken er gulvet.. Det komplementerer det avantgarde design, hvilket gør konceptet endnu mere urealistisk. Oftest bruges store plader. Deres pris er på et overkommeligt niveau, og installationen tager mindst tid. Derudover tåler de store belastninger..\nGlem ikke træet. Naturligvis har fliser en masse fordele. Det er næsten evigt og let at vaske. Træet har ikke desto mindre sine fordele. For det første er det en unik lugt, der kun er iboende for naturlige racer. For det andet er der sorte sorter, der passer perfekt ind i det sort / hvide køkkendesign.\nEt bestemt kompromis mellem fliser og træ er laminatet. Prisen er på et overkommeligt niveau, det er let at installere, og dets udseende er behageligt for øjet. Levetiden afhænger stort set af prisen, men i princippet kan denne belægning tåle 5-10 år uden problemer..\nNår du opretter et sort / hvidt køkkendesign, er det ikke nødvendigt at fremstille gulvet i de samme farver. For eksempel kan det fremstilles beige eller gråt. I princippet kan du vælge enhver neutral farve, der ikke er i modstrid med det grundlæggende koncept.\nHvis du ikke er bange for at eksperimentere og ønsker, at designet af dit sort / hvide køkken skal være virkelig fremragende, skal du gøre loftet sort. For at få det til at se smukt skal du blødgøre overgangen fra de hvide vægge. Til denne opgave er vandrette striber langs den øverste kant i to farver ideelle..\nFor bedre at matche designet af et sort / hvidt køkken med art deco-stilen, kan du gå meget længere og skifte loft og gulv. Effekten bliver bare fantastisk. Den sorte top og den hvide bund vil føre gæsterne i det mindste til forvirring og i det mindste glæde.\nGlem ikke tilbehør som vaser, tesæt i det passende farveskema og applikationer lavet af blomster. Alle disse elementer forbedrer designet af det sort / hvide køkken og gør det mere atmosfærisk. Der skal være særlig opmærksomhed på redskaber. Det er også en del af konceptet og skal laves i passende farver..\nHvordan man vælger møbler i et sort / hvidt køkken ↑\nDer er hemmeligheder her. For eksempel, hvis optagelserne i et sort / hvidt køkken er små, er det bedst at vælge hvide møbler. Sagen er, at hvid reflekterer lys, hvilket gør rummet visuelt større. Sort besidder ikke en sådan ejendom.\nSærligt populær er den såkaldte to-sektionsdesign. Forestil dig, at i et sort / hvidt køkken er de nederste sektioner lavet i sort og de øvre sektioner i hvidt. Denne løsning er meget praktisk. Faktisk, i køkkenet, spildt olie, stænk fra en veltet karaffel med juice og så videre er ikke ualmindelige. Naturligvis vil dråber ikke nå de øverste skabe, men de nedre elementer i headsettet vil blive smurt ud.\nDet skal bemærkes, hvor stilfuldt design af et sort / hvidt køkken ser ud som en mørk bordplade og en lys pakke. Vi har allerede talt om spisesættet, men især originale sæt bruger stole med sorte ben og hvide sæder. Det er ikke let at finde dem til salg.\nAt vælge en sofa, når man opretter et sort / hvidt køkkendesign, er et separat emne til samtale. Bedste to-tone mulighed. For eksempel kan basen være lys og dækslerne sorte. Det vigtigste er bekvemmelighed.\nTip! Hjørnesæder-sofaer ser godt ud i det samlede design. De tilføjer det generelle koncept om yderligere omgivelser..\nSort-hvide gardiner ↑\nUndervurder ikke rollen som dette designelement i et sort / hvidt køkken. Gardinens farve behøver ikke at være sort / hvid. Selvom en stilfuld tegning, der er lavet i denne serie, kun vil være til gavn for køkkenets overordnede design.\nDet kan være enkle sorte striber på en hvid baggrund eller noget mere originalt. For eksempel ser antracit-møl, der er skyhøje blandt hvide blomster, meget stilfuld ud. I virkeligheden er der mange muligheder. Men i de fleste tilfælde vælges standardmotiver som fugle eller blomster..\nI det mest avancerede design af sort / hvid køkken er gardiner en logisk fortsættelse af hele konceptet. Deres design er sammenflettet med billeder på stole og et headset, hvilket skaber et unikt koncept..\nGardiner i et sort / hvidt køkken behøver ikke at fremstilles i samme sortiment. Du kan bruge en grå eller beige nuance. Det vigtigste er, at det harmonerer godt med det overordnede design af rummet.\nMan skal være særlig opmærksom på gardinernes længde. Dets valg afhænger af højden på lofterne. Men du kan gå den anden vej og installere for eksempel persienner. Et interessant paradoks, jo højere lofter i et sort / hvidt køkken, jo kortere er længden på gardinerne. I modsætning hertil anbefales brugen af lange gardiner i små rum. De giver dig mulighed for visuelt at øge optagelserne.\nAdvarsel! Brug ikke gardiner under designet under ingen omstændigheder. «blid» blomster. Lyserød farve er forbudt!\nDet er tilladt at bruge pastelfarver i sort og hvidt køkken design. En række geometriske mønstre vil se godt ud i dette koncept. En speciel mode bruger nu vandrette sorte striber i forskellige tykkelser. Hvis du vil have gardinerne til at beskytte mod skarpt lys i første omgang, skal du vælge et tykt hvidt materiale eller installere persienner.\nKøkkenet, der er lavet i sort / hvidt design, nyder velfortjent popularitet. Kombinationen af disse to farver skaber et komplet koncept, der ikke kan ignoreres. Med stor ærbødighed skal du overveje valget af gardiner, headset og tilbehør. I tilfælde af et sort / hvidt køkken kan der ikke være bagateller.


Bukser, Uld bukser, Hm, str. 92, Nye Se hele annoncen\nStrømpebukser, Strømpebukser, Molo, str. 92, Molo uld strømpebukser str 86/92 Næsten som nye Se hele annoncen\nTrøje, Uldtrøje, Norlie, str. 92, 100% uld. Kan bruges til både piger og drenge. Fremstår som ny Se hele annoncen\nFritidstøj, Vind og regnstopper, Pomp de Lux, str. 92, Dragten er næsten som ny, kun anvendt få gange og vasket 1 gang. Super lækker, kan bruges med ellers uden uld indvendigt Se hele annoncen\nVintersæt, Flyverdragt og vinterjakke, Reima, str. 92, Flot vinterovertøj fra Reima i str. 92 og med lækkert tilbehør. Brugt én sæson og i rigtig fin stand. Flyverdragten er lidt beskidt på indersiden af benene, og jakken har et par små pletter på fronten, men ingen huller og ingen tegn på slid. - Reima Tec flyverdragt i lyserød - model Copenhagen - Reima vinterjakke i grå og lyserød - model Misteli - Reima Tec luffer i grå (aldrig brugt og stadigvæk med mærke på) - model Ote -... Se hele annoncen\nBlandet tøj, uldvest, hjemmestrik, Eget design, str. 92, Nystrikket uldvest, som er strikket i 100% ren ny uld som ikke kradser. Håndstrikket i røgfrit og husdyrfrit miljø. Længde 35 cm, bredde -26 cm Kan også laves i andre farver og størrelser Porto med DAO 37 kr. Se hele annoncen\nSweater, Merino uld, Fanø strik, str. 92, Merino uld vaskes i maskinen Længde 37 cm Se hele annoncen\nHeldragt, Uld, Joha, str. 92, Meget fin ulddragt, den er kun brugt til at sove i. Ombuk på hænder og fødder. Se hele annoncen\nBlandet tøj, 42 stk tøj, Se tekst, str. 92, Tøjpakke str 92 med 42 stk tøj sælges samlet til 300kr eller 10kr pr del på 1 buksedragter POMPdeLUX 8 kjoler og 1 nederdel (små folk, ubang, name it, miniature, Molo, Mads Nørgård, little duckling) 1 par grå strømpebukser 2 par jeans (h&m) 6 par leggings og bukser i strækstof (h&m, Mads og Mette,ebaluh) 1 strikbluser med unicorn (primark) 1 strikbluse zara 10 trøjer/cardigans (fixoni, Alba baby, phister philina, hippo, Molo, Zara, wheat... Se hele annoncen\nCardigan, Uld cardigan, Racoon, str. 92, 50% uld 50% bomuld Har en “gennemsigtig” plet foran-ikke forsøgt fjernet-se billede Ellers rigtig fin stand Fast pris Se hele annoncen\nBukser, Str 92 uld bukser, FUB, marmarcopenhagen, str. 92, 100 % uld bukser fra FUB, kun vasket 250 kr Bluse fra marmar 75 kr Nederdel fra marmar 200 kr Se hele annoncen\nHue, Uld Elefanthue, Husker ikke, str. 92 Se hele annoncen\nKøredragt, Uld, Okker gokker, str. 92, Super fin dragt str 86-92 Se hele annoncen\nBluse, Uld bluse, Mikkline, str. 92 Se hele annoncen\nAndet, Dragt, Hjemmelavet, str. 92, Flot dragt i uld til at putte i eller blot til at trække over alm tøj i forår/efterår. Se hele annoncen\nUndertøj, Uld undertrøje, Dilling, str. 92, Lækre uld undertrøjer fra Dilling i str. 92. Undertrøjerne er brugt, men fejler ikke noget. Er kun vasket i uld vaskemiddel. Se også gerne mine andre annoncer. Se hele annoncen\nHue, Uld hue, Bekids, str. 92, Lækker hue i uld/bomuld Se hele annoncen\nKjole, Kjole, NameIt, str. 92, 38%uld. Skøn kjole i lidt tykkere stof. Se hele annoncen\nStrømper, uldsokker, hjemmestrikkede, str. 92, Sokkerne har en fodlængde på ca 15 cm svarende til str 23/24 og koster 30 kr pr par OBS mønstret i de pinke er ikke 100% ens i mønstret De er strikket af strømpegarn med ca 75 % superwash uld. Kan maskinvaskes Se flere af mine annoncer for andre størrelser Se hele annoncen


• Billig Nike Lightweight "no show" Strømper – 69 kr.\nNavn: Nike Lightweight "no show" Strømper\nStørstedelen af webbutikker i Danmark giver til alt held mange forskellige fragtmuligheder. Den mest moderne er nu om stunder at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente de bestilte produkter når der er tid til det. Fragttypen er nemlig i høj grad ligetil, og endda derudover den mest betalelige fragttype ved køb af Nike Lightweight "no show" Strømper.\nDu kan omvendt forsøge at få pakken sendt hjem til din privatadresse eller ud på dit arbejde. Metoden viser sig almindeligvis en sjat mere bekostelig, men ligeledes ultra hensigtsmæssig. Den mest prisbevidste leveringsform er dog selv at hente produkterne, som jo afhænger af at du fysisk befinder dig nær internet firmaets tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden på Løb oggt; LØBETØJ oggt; Løbestrømper er jo meget vigtig om man har behov for dine nye varer omgående, og af den grund er det i sandhed vigtigt at man tjekker den anslåede leveringstid for den aktuelle vare.\nMasser af online forretninger yder 1 hverdags levering på en række af deres varer, eksempelvis Nike Lightweight "no show" Strømper, men vær obs på at det antager at transaktionen realiseres forinden et angivent klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få varerne ekspederet før personalet har fri.\nEnkelte e-butikker frembyder fri fragt, men i de fleste tilfælde kun når du aftager for et bestemt beløb. Som alternativ skal du beslutte sig for den prisbilligste fragtmetode, der i de fleste tilfælde – uafhængig om man er tæt på Randers, Dragør eller Ringkøbing – vil blive at få fragtmanden til at levere din bestilling til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være vældig ukompliceret for forbrugerne at søge sig frem til priser på diverse internet firmaer i Danmark, og på grund af dette har mange Nike internet firmaer været tvunget til at reducere salgsværdien på varerne – til juniorer, og endvidere også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange yde fragt uden betaling.\nDet kan alligevel være rentabelt at undersøge diverse internet varehuse i Danmark efter rabat på Nike Lightweight "no show" Strømper forud for at du shopper, således at du er sikret at få den billigste pris.\nDu må dog huske på, at i tilfælde af at en e-forhandler annoncerer en vare til salg for en salgspris som er enormt attraktiv, burde det tit være et tegn på en snydagtig internet webshop. Handler med kort er heldigvis en del af en bestemmelse, der assisterer en imod svindlende online firmaer.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du benytte en afdragsløsning fra fx ViaBill, når du vil afdrage regningen over tid.\nForud for at nogen shopper hos en Nike internet forhandler burde man når alt kommer til alt have øje for e-butikkens vilkår, dog er det i mange tilfælde et omfattende projekt.\nEn anden løsning kunne måske være at undersøge om e-forhandleren er e-mærket, fordi det ofte er et kendetegn for at internet virksomheden føjer de officielle danske regler, og at netshoppen løbende overvåges af fagfolk der kender de gældende love. Desuden tilbydes du chance for at blive assisteret, for så vidt du møder udfordringer med dit køb.\nTilmed er det at foretrække at køber er sat ind i de mest vitale forhold der spiller ind i forbindelse med transaktionen, som fx hvilken ombytningsret netshoppen tilbyder. I den forbindelse er det virkelig relevant, at man stadigvæk gemmer ens kvitteringsmail, så man når som helst kan bevise sin bestilling af Nike Lightweight "no show" Strømper, uafhængig om man leder efter en vare til en mand eller kvinde.\nTrustpilot genererer relativt stabile genveje til at bese en række nuværende køberes ratings og af den grund er det at foretrække, at du studerer internet selskabets kritik af Nike Lightweight "no show" Strømper inden du færdiggør din shopping.\nFacebook forærer dig ydermere altid anstændige muligheder for at få et kig ind i online virksomhedens kundefokus. Foruden det ser vi nogle internet forretninger som giver kunderne mulighed for at levere en kritik af deres købsoplevelse, som også burde anvendes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi hjælper en gruppe internet firmaer og præsenterer virksomhedernes produkter, og tager godtgørelse ifald en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer et køb.\nAnvisninger omkring varer og online shops understøttes løbende, men vi ønsker ikke at tage ansvar for modifikationer der potentielt er realiseret siden vi nyligst opdaterede websitets informationer.


En ynkelig blogger | Nikki Lund | Rejse -og livsstilsblogger\nEn ynkelig blogger\nDet er blevet tirsdag – jeg har det, som om det er mandag. Er jeg den eneste? Jeg bliver altid en smule “rundtosset”, når ugen starter lidt senere end normalt pga. forlænget weekend eller ferie. Det er selvfølgelig ikke blevet bedre efter sådan en weekend. (Ved du ikke helt, hvad jeg snakker om? Så kan du læse det lige her). Så udover at være en smule rundtosset føler jeg mig også lidt ynkelig efter to nætter med dårlig søvn.\nDog hjælper det at tænke på, at det går fremad med Sonny ude på sygehuset. Han har her til morgen skrevet til mig, at alt efter hvordan resultaterne er i dag, så bliver han muligvis udskrevet. I går da jeg var ude at besøge ham, virkede det også til, at han havde fået det lidt bedre – på trods af at han stadig havde stærke smerter; apparatet var blevet udskiftet og den har efterhånden gjort sin pligt og lungen var så småt ved at folde sig selv ud igen. Nu er de to største udfordringer så bare, at han 1. Skal holde op med at ryge og 2. Tage 10-15kg på. Det er ingen hemmelighed, at det bliver svært. Manden har jo for helvede spist sønderjysk fedt og remoulade på samtlige håndmadder det sidste års tid og æder slik og chips stort set hver dag og alt han har taget på de sidste 5 år er sølle 5kg. Og rygningen. Den historie kender vi jo alle sammen. Det er nemt at starte, svært at holde igen.\nUanset hvad, så glæder jeg mig bare helt vildt, til at han kommer hjem, så jeg kan pusse nusse om ham og give ham noget godt mad. Der er så tomt i lejligheden uden ham. ♥\nI mellem tiden kan jeg jo så glæde mig over, at jeg starter ude i Bilka igen i morgen. Det bliver dejligt at komme ud i de vante omgivelser igen blandt de mennesker, som jeg har været omgivet af de sidste 3 måneder. 🙂\nSådan charmerer du din lærer


Sportsleverandøren.dk bruger GLS Pakkepost (Andre fragtformer kan anvendes ved levering af større produkter i volume). Der er således mulighed for at få tracking nr. på alle leveringer. Sportsleverandøren.dk vil sikre og tilstræbe, at levering altid sker hurtigst muligt efter din bestilling. Vores leveringspolitik er, at en levering i langt de fleste tilfælde, vil være fra 1 til 5 hverdage fra din ordre afgivelse. I nogen tilfælde dog længere tid - naturligvis alt efter din bestilling.\nVi kan ikke garantere for levering fra 1-5 hverdage, såfremt vores leverandører har restordre eller uforudsete leveringssvigt. Opstår disse uventede og lange forsinkelser hos os tilgår der naturligvis information til dig som kunde, så du er opdateret på en forventet levering.\nSportsleverandøren.dk kan ikke tage ansvar for force marjeure situationer eller andre transport forhindringer eks. ved dårlige vejr forhold, som forud sager ekstra forsinkelse af din bestilling. Sportsleverandøren.dk kan ikke drages til ansvar for forsinkelser hos GLS.\nI tilfælde af meget forsinkede (adskillige dage) eller decideret udeblevne leverancer, fremsender Sportsleverandøren.dk naturligvis en ny leverance uden beregning til dig som kunde.\nSportsleverandøren.dk leverer gerne til EU lande - ikke EU-lande samt Færøerne og Grønland ved forudgået attale med sportsleverandøren.dk\nSportsleverandøren.dk kan ikke drages til ansvar såfremt leverandøren ikke længere kan levere det bestilte, såfremt det er udgået af sortiment eller er udsolgt fra leverandør. Sportsleverandøren.dk vil i disse tilfælde naturligvis give besked - og forsøge at give dig et alternativ tilbud/mulighed for en erstatningsvare der lever op til dine forventninger. Ellers annulleres købet.


Bliv financial controller i Aalborg - UCN\nDu er med til at sætte den økonomiske retning\nSom financial controller er du god til at håndtere tal. Du er skarp til at spotte tendenser i regnskaber og lave analyser, der kan få indvirkning på økonomien i en virksomhed. Du kan arbejde med økonomiopgaver i bred forstand herunder bl.a. revision, bogføring og rådgivning af kunder.\nArbejd i privat eller offentlig virksomhed\nEn financial controller kan både arbejde i offentlige og private virksomheder. Det kan bl.a. være i økonomiafdelinger eller revisionsvirksomheder. Her vil du typisk lave revision, som er kontrol af regnskaber eller lave beregning af løn og skat.\nDu formidler dine resultater til kunder\nDu kommer ikke udelukkende til at arbejde med tal ved din computer. I dag har mange financial controllere også til opgave at videreformidle deres læsninger til kunder eller kollegaer. Derfor er det vigtigt at kunne vise og forklare dine resultater på en let, forståelig måde, så andre også forstår det.\nHvad lærer man på uddannelsen Financial Controller på UCN?\nSom finansøkonom kan du lave beregninger på finansiering og investering. Du kan udarbejde regnskaber, lave bogføring og har tjek på juraen.


Danmarks første forskningsanlæg til biogas og separation | Ingeniøren\nDanmarks første forskningsanlæg til biogas og separation\nForskningscenter Foulum skal udvikle sig til nationalt og internationalt videnscenter for gyllebehandling.\nAf Jan Dahlmann 4. nov 2003 kl. 08:00 0\nEt nyt biogas- og gyllesepareringsanlæg på Forskningscenter Foulum skal sparke afgørende mere liv i indsatsen for at udnytte de kolossale mængder husdyrgødning bedst muligt, i Danmark såvel som internationalt.\nPlanerne om et biogasanlæg på Forskningscenter Foulum har rumlet en tid, og behovet er indlysende, når Danmark producerer omkring 25 mio. svin årligt.\nFørst var anlægget tænkt som en del af den daglige landbrugsdrift, men snart kom der ønsker fra såvel landbrugserhvervet som fabrikanter om at bygge et statsligt anlæg, hvor man samtidig kunne udføre storskalaforsøg.\nFoulum er en oplagt placering for forsøgsanlægget, fordi man her kan kombinere forskernes faglige viden og stedets store husdyrproduktion. Samtidig er der mange husdyr i Viborg Amt.\nFormålet med et biogasanlæg er at omsætte gødning til energi. Forskernes udfordring er at få mest mulig ud af de processer, der foregår i tankene. Man vil bl.a. eksperimentere med at tilsætte energiafgrøder og halm for at øge udvindingen af energi.\nForskningen skal endvidere sigte på at få en forbedret udnyttelse af næringsstofferne og klarlægge sideeffekterne på bl.a. drivhusgasemissioner og lugt.\n»Jeg er glad for, at vi snart kan tage det første spadestik til det nye forskningsanlæg på Foulum. Og jeg er stolt af, at det er Danmarks første af sin slags. Det er vigtigt, at vi forsker i og udvikler ny teknologi, der kan forbedre samspillet mellem landbrug og miljø. Derfor synes jeg også, at de penge, der er bevilliget til forskningsanlægget, er godt givet ud,« siger fødevareminister Mariann Fischer Boel, der i et såkaldt aktstykke om sagen til Folketingets Finansudvalg beder om bevillingen.\nI gyllesepareringsanlægget skilles gødningen i en vandig del og en fast del. Den vandige del indeholder næsten ingen næringsstoffer og vil blive spredt på de nærmeste marker. Derimod har den faste del en høj koncentration af næringsstoffer.\nOg ved at få næringsstofferne koncentreret fylder de mindre, og de bliver dermed lettere at transportere til områder med færre husdyr, hvor man har brug for stofferne.\nAmbitionen er, at anlægget på Forskningscenter Foulum med de tilknyttede forsknings- og udviklingsaktiviteter kan udvikle sig til et nationalt og internationalt videnscenter for gyllebehandling.


Jeg er en kvinde på 67 år med sclerose, som er bruger af kørestol. Jeg bor i andelsbolig sammen med min mand og har følgende interesser * Familien, bøger, krydsord og foredrag. Jeg søger en handicaphjælper gennemsnitlig 18 timer pr. uge over 4 dage, fortrinsvis sidst på eftermiddagen. Desuden 1 hel lørdag eller søndag pr. måned. Ekstra timer kan forekomme, når min anden hjælper afholder ferie. Arbejdsopgaverne vil være: * Personligpleje * Madlavning * Ledsagelse * Strygning * Rengøring m.m. Du har: * Situationsfornemmelse * Er udadvendt * Ansvarsbevidst og stabil. * Fleksibilitet, humor og god til at lave mad, vil være en fordel. * Du skal have B-kørekort og mod på at køre i en kassevogn. Løn ifølge Foas overenskomst. Send en mail hvori der står lidt om dig selv, og hvad du tidligere har lavet til mail: anniogarne (at) esenet.dk Hvis du har spørgsmål til stillingen så kontakt mig på lige ledes på mail: anniogarne (at) esenet.dk Venlig Hilsen Anni Schmidt


Telesektorens fyrtårn har kniven for struben - Computerworld\nMotorola lukkede sin afdeling i Aalborg. Dermed har flere internationale spillere trukket sig ud af byen, der har mange virksomheder specialiseret inden for trådløs kommunikation.\n23. januar 2009 kl. 07.00\nDette er første artikel i en serie om Danmarks it-klynger, der stammer fra dagens trykte udgave af Computerworld.\nLæs mere senere i dag og de\nto næste fredage.\nØnsker du som supplement\ntil de daglige it-nyheder på Computerworld.dk at abonnere på Computerworlds avis og\ngå endnu mere i dybden med analyser og perspektiver,\nInden for mobilindustrien går det stærkt. Rigtig stærkt. Det ved de alt om i Aalborg, hvor en lang række producenter igennem tiden har haft afdelinger.\nSenest har den amerikanske mobilgigant Motorola lukket og slukket og dermed sendt 260 - primært højtuddannede - medarbejdere på jobjagt. Et slag for Aalborgs telesektor, som endnu en gang er hårdt presset.\n"Tre gange har folk erklæret teleklyngen død. Det sker hver gang, når mobiltelefonien er ved at bevæge sig over til næste generation," fortæller Bent Dalum, der er institutleder ved Institut for Erhvervsstudier på Aalborg Universitet.\nInstitutlederen nævner eksemplerne, da sektoren i byen er blevet hårdt presset. Første gang da mobilstandarden GSM blev indført som anden generation omkring 1990, igen da skiftet skete til 3G i 2001 og senest i 2008, da overgangen til den fjerde generation, 4G, er undervejs.\nProfessor: Klyngen er død\nMens Bent Dalum afviser at erklære klyngen død, er professor Anders Drejer fra Handelshøjskolen, Aarhus Universitet ikke bange for at hamre et par søm i kisten.\nProfessoren er en del af ekspertgruppen i Innovationsrådet, der skal udpege Danmarks muligheder i videnssamfundet.\n"Klyngen er død. Det, der er tilbage, er en række virksomheder, der fungerer som rådgivere, og det kan man ikke leve af ret længe. Der er ikke nogen primær vidensproduktion eller produktion tilbage," lyder dommen fra Anders Drejer.\nSven Vestergaard er formand for Norcom, som er et netværk for televirksomheder i Aalborg-området, og han afviser, at det er slut med teleklyngen i Aalborg. Det er ganske vist et tilbageslag for området, at Motorola lukker, men der er også muligheder, forudser formanden.\n"Historien viser, at Aalborg kan klare det, og det er nok det vigtigste. Det går op og ned, og på et tidspunkt kan det kun gå op igen. Miljøet her er så stærkt, at vi kan komme igennem," siger Sven Vestergaard.\nTeleindustrien i Aalborg-området har rødder helt tilbage til begyndelsen af 60'erne, da virksomheden SP Radio voksede. Selskabet var blandt verdens førende inden for skibsradioer, og siden kastede det Dancall af sig.\nI løbet af 80'erne tog det for alvor fart, og udviklingen fortsatte op igennem 90'erne. Ericsson, Bosch og Nokia etablerede alle afdelinger i byen i forrige årti.\nNyrup-regeringen besluttede i 1999 at iværksætte et større it-projekt, der skulle gøre Nordjylland til prøveklud inden for it. Projektet fik navnet Det Digitale Nordjylland og skulle løbe fra 2000 til 2003. Et af målene var at gøre regionen til et it-fyrtårn herhjemme, men fyrtårnet udeblev, mener lektor Lars Gelsing fra Institut for Erhvervsstudier ved Aalborg Universitet.\n"Da vi evaluerede det sammen med Teknologisk Institut, tog vi derfra med en halvdårlig smag i munden. Der var hældt en masse penge i det, men det var begrænset, hvad det blev til. Fyrtårnet endte med at blive en masse fyrfadslys i klitterne," vurderer Lars Gelsing.\nIfølge Teknologisk Instituts rapport fra 2004 udgjorde den samlede projektsum inklusiv lokal medfinansiering 655 millioner kroner. Lars Gelsing beskriver resultatet som 'magert', ikke mindst i forhold til universitetet, som kun i meget begrænset omfang var involveret.\nHovedkritikpunktet fra Lars Gelsing er, at pengene blev spredt for meget ud over Nordjylland, og dermed blev det aldrig til en stor drivkraft i form af et fyrtårn.\nInstitutleder Bent Dalum fra Aalborg Universitet er også skuffet over projektet, som ifølge ham ikke understøttede den teleklynge, der havde stået for den højteknologiske industri i regionen. Han fremdrager, at det blev et bredt it-projekt for hele Nordjylland, men ikke et IKT-projekt. K'et står for kommunikation, og det "glimrede ved sit fravær", mener han.\n"Det var for galt, at Det Digitale Nordjylland ikke smittede af på den sektor, som havde lagt grunden til, at regionen i det hele taget fik projektet af regeringen," påpeger Bent Dalum.\nHan tilføjer dog, at der omkring 1999 og 2000 var ganske meget tryk på mobilsektoren, og at branchen derfor ikke gik op i at søge disse midler.\nFra mobil til trådløs\nI dag opererer den gamle teleklynge knap så meget med begrebet telekommunikation, i stedet hedder det wireless eller trådløs kommunikation.\nLars Horsholt Jensen er sekretariatsleder for BrainsBusiness - ICT North Denmark, der er underlagt Region Nordjylland, og han ser det som en naturlig udvikling.\n"De kompetencer, vi har haft inden for kommunikation, knyttede sig først til maritim kommunikation, derefter blev det til et mobileventyr, og i dag har det igen bredt sig ud til andre trådløse teknologier, og derfor taler vi om trådløs kommunikation i dag," siger Lars Horsholt Jensen.\nI statistikkerne er det svært at identificere telesektoren i Aalborg, da en stor del af virksomhederne udvikler software og dermed bliver kategoriseret under 'it-service' frem for 'telekommunikation'.\nMen netop it-service er siden årtusindeskiftet vokset kraftigt i Aalborg. Det viser tal fra en samkørsel med Danmarks Statistik udarbejdet for Computerworld af eStatistik.dk.\nSåledes er antallet af beskæftigede vokset med 67 procent i perioden 2000 til 2007. Dermed tæller softwareudvikling i dag mere end 2.600 mennesker i Aalborg. Samtidig har en tredjedel af dem en universitetsuddannelse, hvilket placerer Aalborg som den by i landet med det højeste kvalifikationsniveau i it-service-erhvervet.\n"En af forklaringerne kan være Aalborg Universitets datalogi-studie. Det har skabt nogle kompetencer i byen, men det hænger også sammen med, at softwareudvikling er begyndt at fylde meget i den gamle mobilklynge," siger Lars Horsholt Jensen.\nMed antallet af beskæftigede inden for it-konsulent-virksomhed placerer Aalborg sig blandt de byer i Danmark, der i år 2007 var stærkest på dette felt. Hvis landsgennemsnittet er indeks 100, topper Storkøbenhavn med en overrepræsentation på niveau 217, mens Århus og Aalborg følger efter med henholdsvis 176 og 147. Universitetsbyen Odense ligger med 90 under landsgennemsnittet.\nEn rapport fra december udgivet af Forsknings- og Innovationsstyrelsen viste, at det netop også var DTU i København, Aarhus Universitet og Aalborg Universitet, som stod for den klart største del af IKT-forskningen; forskning i informations- og kommunikationsteknologi.\nIfølge rapporten stod de tre nævnte universiteter for 70 procent af forskning og udvikling inden for området, hvoraf Aalborg toppede med 33 procent.\nKnap 3.000 mennesker arbejdede ved udgangen af 2007 i tele-relaterede virksomheder i Aalborg og omegn. Det vurderer Norcom, som oplyser, at der i Aalborg og omegn findes cirka 45 virksomheder, der arbejder med radiobølgekommunikation.\nDe største arbejdspladser inden for feltet er Sonofon med 800 ansatte, RTX Telecom med 170, ETI med 170 og Infineon med 160.\nOverhalet af 3G\nPå trods af de mange fornemme tal, som Aalborg i dag kan fremvise inden for kommunikationsområdet, ændrer det ikke det faktum, at det nu går i den gale retning. Senest eksemplificeret ved Motorolas lukning, men også da Ericsson forlod byen, da Nokia undlod at flytte ind i et nyt byggeri, og da Siemens frasolgte sine aktiviteter til BenQ, som senere gik konkurs.\n"Det går den forkerte vej. Da de kom hertil, blev det lovprist, men når de flytter igen, må det være tegn på, at det ikke er så vigtigt at være her," siger lektor Lars Gelsing fra Aalborg Universitet.\nI 90'erne kunne den nordjyske teleklynge producere samtlige dele til en en andengenerations-mobiltelefon (GSM), ligesom der også var produktion af telefonen. Da 3G slog igennem, var håbet, at området kunne fastholde positionen, men det har vist sig anderledes.\n"Dengang blev det sagt, at 3G-fasen ville blive for stor en mundfuld for Nordjylland, og det har vist sig at være rigtigt. Nu bliver der kun lavet bidder til 3G-telefoner," forklarer Bent Dalum.\nBortset fra produktionen kunne Motorolas afdeling i Aalborg udvikle en hel mobiltelefon inklusive kamera. I den sidste færdigudviklede telefon indgik et kamera udviklet i samarbejde med Kodak.\n"Lukningen af Motorola er et stød, der kan mærkes. Men der er stadig aktivitet i en lang række virksomheder, og sektoren blev jo også erklæret død i 2001. Klyngen er dog mere truet nu end i 2001, men man skal ikke begrave folk levende," siger Bent Dalum.\nKlyngen kan genstartes\nProfessor Anders Drejer fra Handelshøjskolen, Aarhus Universitet ser klyngen som død, men han understreger samtidig, at den kan genstartes. Det kræver dog, at politikerne igennem forskning tør tænke visionært, mener han. De skal stoppe med at sigte kortsigtet for at holde liv i arbejdspladser, som alligevel forsvinder på længere sigt.\n"Der er ting, der er lykkedes i Aalborg, fordi der var en langsigtet strategi på universitetet. Det skete på trods af, at politikerne glemte at skabe de rigtige rammer for i stedet at satse kortsigtet med eksempelvis en produktionshal til Flextronics. Aalborg Universitet har også lavet en 4G-satsning, som dog ikke ser ud til at lykkes," siger Anders Drejer.\nBent Dalum erkender, at der er en lang række faktorer, som politikerne ikke kan gøre noget ved. De kan hverken afværge krisen hos Motorola eller bremse den globale finanskrise. Begge dele rammer sektoren. Men de kan, ligesom Anders Drejer foreslår, tænke stort.\nBent Dalum fremhæver et projekt, som blev foreslået efter Det Digitale Nordjylland. Det hed fiber-til-hjemmet, og det skulle for 2,5 milliarder kroner forsyne alle nordjyske husstande med fiberkabler og dermed sikre beboerne højhastighedsinternet.\n"Jeg så gerne, at satsningen fiber-til-hjemmet blev gennemført, så man kunne lave et projekt med at skabe konvergens mellem den trådede og trådløse kommunikation. Det ville udvikle den trådløse kompetence i Nordjylland," siger Bent Dalum.\nSammenslutningen af virksomheder, der beskæftiger sig med trådløs kommunikation i området, Norcom, håber, at den seneste lukning alligevel vil kaste noget positivt af sig.\n"Det er beklageligt, at Motorola lukker, men det kan være, at der kommer tre til fem iværksættervirksomheder ud af det. Der er i forvejen lokaler og kompetencer i området, så der er også muligheder i det," siger Sven Vestergaard, formand for Norcom.\nI Aalborg udgør it- og telesektoren godt syv procent af den samlede private beskæftigelse i byen.