Uheldsstatistik - året Tabeller og udvikling - PDF Free Download\nDownload "Uheldsstatistik - året Tabeller og udvikling"\n1 Uheldsstatistik - året 2013 Tabeller og udvikling\n2 Uheldsstatistik - året 2013 Tabeller og udvikling Dato: Juli 2014 ISBN (NET): Foto: Vejdirektoratet og Christoffer Askmann Copyright: Vejdirektoratet, 2014\n3 Indhold Opsummering 4 Forudsætninger og indhold 5 Generel udvikling 6 Transportmidler 11 Ulykkessituationer 13 Alder 15 Spiritusulykker 17 Regioner 18 Politikredse 21 Vejtyper 23 Tabeller 25\n4 Opsummering af året 2013 Det fjerde laveste antal dræbte og det laveste antal personskader i trafikken siden 1930 I 2013 er der registreret 191 dræbte i trafikken. Det er det laveste antal siden 1930 bortset fra 2012 og krigsårene Selvom antallet er højere end i 2012, er det stadig en rigtig positiv udvikling, hvor antallet af dræbte er en tredjedel af, hvad det var i Antallet af dræbte og tilskadekomne i alt er det laveste antal siden statistikkens start i Også her ses mere end en halvering i forhold til i 2003 og et fald på 5 % i forhold til I forhold til 2012 er der et fald i både alvorligt og lettere tilskadekomne. Personskadeulykkerne er faldet med 5 % fra 2012 til 2013, og er fortsat historisk lavt. Antallet af materielskadeulykker er derimod steget i forhold til de 2 foregående år. I forhold til 2012 er det en stigning på 2 %. Lavere fald for cyklister og fodgængere i 2013 Faldet i antallet af personskader fra 2012 til 2013 er lavest for cyklister og fodgængere. Sammen med motorcyklister er faldet mindst for cyklister og fodgængere fra 2003 og frem. Stigning i personskader i varebil i 2013 Antallet af personskader i varebil er steget med en femtedel i forhold til Der er især en stigning iblandt dræbte. Fortsat positiv udvikling for ulykker med spiritus i 2013 Andelen af personskadeulykker, hvor der har været mindst én spirituspåvirket fører eller fodgænger involveret har været faldende de senere år, så vi er nede på lidt over halvdelen af, hvad der var i For materielskadeulykker har andelen også været faldende siden 2008, men her er andelen stagneret over de seneste tre år. 4\n5 Forudsætninger og indhold Dette notat indeholder en statistisk beskrivelse af den øjeblikkelige status for trafikulykker i Notatet indeholder dels en række figurer over udvalgte parametre under ulykker, dels et antal tabeller med de faktiske oplysninger for året Notatet er udarbejdet som konsekvens af, at oplysningerne for hele 2013 nu er endelige informationer fra politiet. Notatet findes kun i elektronisk form. Gengivelse af resultaterne er tilladt med kildeangivelse Vejdirektoratet. Notatet består af to afsnit. I afsnittet om generel udvikling er vist en række figurer og hovedtal, som viser den øjeblikkelige udvikling indenfor en række udvalgte områder som f.eks. transportmidler, ulykkessituation, aldersfordeling for tilskadekomne og dræbte, ulykkessted mm. Desuden er der kommenteret på det faktuelle tal for 2013 i forhold til den beregnede forventning for året og i forhold til de faktiske tal for Forventningen er beregnet ud fra tal siden 2003 og bygger på trenden, som er fundet ved at korrigere for sæsonvariation og ekstreme værdier. I afsnittet med tabeller er vist de faktisk tal for en række hovedoplysninger for året Kilde Opgørelserne bygger på de informationer vi har modtaget i Vejdirektoratets ulykkesregister fra politiets ulykkesregister i POLSAS. I forbindelse med data fra politiet modtages først en foreløbig indberetning af ulykken og senere en endelig. I forbindelse med de foreløbige indberetninger mangler typisk information om personskadernes omfang. Det er derfor først i forbindelse med de endelige oplysninger, at tilskadekomne kan opdeles på alvorligt og lettere tilskadekomst. Definitioner Som dræbte regnes personer, der er døde indenfor 30 dage som følge af ulykken. Alvorligt tilskadekomne er personer, hvor politiet har angivet tilskadekomst og en anden skadetype end Alene lettere skade. Selvmord og dødsfald før ulykken, fx som følge af hjertestop, er udeladt som dræbte i statistikken. Som spiritusulykker regnes uheld, hvor mindst én fører/ fodgænger har haft en promille større end 0,50 o/oo eller er skønnet påvirket. I forbindelse med de nye bevisalkometre er målingen omsat til, hvad der svarer til værdien ved blodprøve. F.eks. er 0,25 g/l omsat til 0,50 o/oo. Markante ændringer Når der i notatet tales om en markant ændring, afvigelse eller forskel menes der - med mindre andet er anført - at antallet i det beskrevne år statistisk set afviger fra en prognose baseret på de foregående 10 års tal, samt evt. fra tallet for forrige år. Samtidig kræves det, at den beregnede forventning er mindst 10. (Der er anvendt et statistisk signifikansniveau på 95 %). I nogle tilfælde kan forventningen ikke beregnes, fordi der er for mange 0-værdier. 5\n6 Generel udvikling I det følgende er vist information som generelt beskriver 2013 i forhold til tidligere år. Der er typisk set på udviklingen i forhold til de seneste 10 år. Tabellen nedenfor viser de faktiske tal for ulykker og personskader for 2013 sammenlignet med de foregående 10 år. Oversigtstabel. Antal ulykker og personskader for årene Antal ulykker Antal personskader Personskade Materielskade I alt Alvorligt tilskade Lettere tilskade I alt I det følgende er vist information som generelt beskriver 2013 i forhold til tidligere år. Der er typisk set på udviklingen i forhold til de seneste 10 år. Tabellen ovenfor viser de faktiske tal for ulykker og personskader for 2013 sammenlignet med de foregående 10 år. Her skal man så huske, at antallet i 2012 var ekstremt lavt i forhold til, hvad man kunne forvente. Antallet af alvorligt tilskadekomne er med det laveste siden Det svarer til et fald på 3 % i forhold til Der er et fald på 51 % siden Antallet af personskadeulykker i 2013 er med det laveste i den viste periode. Antallet er dermed faldet med 5 % siden I forhold til 2003 er antallet er personskadeulykker faldet 56 % og er dermed mere end halveret. Antallet af personskadeulykker har været generelt faldende i perioden. I 2013 er antallet af materielskadeulykker det fjerede laveste i den viste periode. Der er en stigning på 2 % siden Der ses et fald på 14 % i forhold til Antallet af dræbte i 2013 er med 191 det næstlaveste i den viste 11 års periode. Kun i 2012 er der lavere tal. Siden 2003 er antallet af dræbte faldet med 56 %, dvs. antallet er mere end halveret over en periode på 11 år. I forhold til 2012 er antallet af dræbte i trafikken steget 14 %. Antallet af lettere tilskadekomne er med ligeledes det laveste antal siden Her er faldet på 9 % i forhold til 2012 og 67 % i forhold til Antallet af personskader i alt er dermed også det laveste siden Faldet er på 5 % i forhold til 2012 og 60 % i forhold til I forhold til de forventede tal for 2013 er antallet af materielskadeulykker markant højere end forventningen. Det er især november 2013, der har et væsentligt højere antal end forventet. Antallet er samtidigt højere end i 2012, men ikke markant højere. For alvorligt, lettere tilskadekomne og personskader i alt er antallet også højere end forventet. Her er antallet dog lavere end i\n7 Generel udvikling Følgende figurer viser den generelle udvikling over de seneste 11 år (aktuelt år og foregående 10 år, som der i det følgende generelt sammenlignes med). På figurerne er 1. kvartal markeret med en grøn søjle. De øvrige kvartaler er markeret med glå søjler. Kurven Udvikling beskriver trenden, hvor der er korrigeret for ekstreme værdier og sæsonvariation. Figur 1 Udvikling i ulykker og personskader fra 2003 til 2013 på kvartaler Ulykker med personskade Antal Udvikling Ulykker alene med materielskade Antal dræbte 1200 Alvorlige personskader Lettere personskader Alle personskader\n8 Generel udvikling Der er i alle figurer et generelt fald gennem årene, dog ikke så stort for materielskadeulykker som for de øvrige. Dette kan skyldes, at registreringerne af materielskadeulykker er mere usikre end personskadeulykker, og derfor spiller registreringsgraden ind i højere grad end ved personskadeulykker og personskader. I alle udviklingskurverne er der et markant dyk omkring i 2006, hvor det igen stiger mod starten af Dykket i 2006 kan nok i nogen grad tilskrives indførelsen af klippekort 1. september Fra starten af 2007 falder samtlige kurver igen med undtagelse af dræbte. I de fleste kurver ses et lille dyk i både 1. kvartal 2010 og mere markant 1. kvartal 2011, hvilket formentlig skyldes de usædvanlig hårde vintermåneder disse to år. Kurven for dræbte falder først fra starten af Ulykker alene med materielskade viser et nogenlunde konstant antal ulykker frem til 2007, dog med den samme variation ved årsskiftet 2005/06 som de øvrige. Fra 2007 ses også her et fald, der dog flader noget ud i slutningen af perioden, og efterfølges af en stigning i Det fremgår tydeligt af figur 1, at faldet siden 2002 er klart mindre for materielskadeulykker end for personskadeulykker og personskader. For dræbte virker variationen i udviklingen større end for de øvrige. Det er primært et resultat, at tallene er mindre og skalaen derfor mere fintmasket. Udviklingen stagnerer fra 1. kvartal 2007 til udgangen af 2008, hvor der for de øvrige grupper er tale om et fald. Faldet for dræbte indtræder først i starten af 2009, hvorefter der ses endnu en stagnering fra starten af 2010 efterfulgt af et dyk i starten af I slutningen af 2011 ses igen en faldende udvikling i antallet af dræbte, som afløses af en stigning i Stigningen i udviklingen i 2013 er primært et resultat af højere tal i 4. kvartal Samlet kan det siges, at der fra 2003 til 2013 ses en generel nedadgående tendens med færre ulykker og personskader. Der ses en tendens til en udfladning mod slutningen af perioden. 8\n9 Månedsfordeling Opdeles ulykker og personskader på måned, er der flere markante afvigelser i 2013 i forhold til de forventede tal baseret på udviklingen de seneste 10 år. Der er alene kommenteret på de måneder, hvor antallet i 2013 er markant lavere, eller antallet er markant højere og samtidigt højere end i 2012: Personskadeulykker Juni: Der er 296 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 255. Det er samtidigt højere end de 272 personskadeulykker i juni Juli: Der er 296 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 230. Det er samtidigt højere end de 246 i December: Der er 257 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 201. Det er samtidigt markant højere end de 169 i Materielskadeulykker Juli: Der er 673 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 578. Det er også markant højere end de 577 i Oktober: Der er 732 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 674. Det er også højere end de 715 i November: Der er 778 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 647. Det er også markant højere end de 585 i December: Der er 978 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 856. Det er også markant højere end de 754 i Ulykker i alt Juni: Der er 959 ulykker, hvilket er markant højere end de forventede 887. Det er også højere end de 929 i Juli: Der er 945 ulykker, hvilket er markant højere end de forventede 823. Det er tillige markant højere end de 823 i November: Der er ulykker, hvilket er markant højere end de forventede 972. Det er også højere end de i Alvorligt tilskadekomne April: Der er 120 alvorligt tilskadekomne, hvilket er markant lavere end de forventede 144. Det er også lavere end de 139 i Juni: Der er 202 alvorligt tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 175. Det er også markant højere end de 171 i December: Der er 169 alvorligt tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 124. Det er også markant højere end de 115 i Lettere tilskadekomne Juni: Der er 202 lettere tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 124. Det er også højere end de 136 i Juli: Der er 144 lettere tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 108. Det er også højere end de 131 i September: Der er 137 lettere tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 110. Det er også højere end de 134 i December: Der er 111 lettere tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 79. Det er også højere end de 98 i Personskader i alt Juni: Der er 362 personskader, hvilket er markant højere end de forventede 300. Det er også markant højere end de 321 i Juli: Der er 339 personskader, hvilket er markant højere end de forventede 266. Det er også markant højere end de 295 i September: Der er 323 personskader, hvilket er markant højere end de forventede 284. Det er også højere end de 315 i December: Der er 300 personskader, hvilket er markant højere end de forventede 226. Det er også markant højere end de 224 i\n10 Det er især 2. halvår af 2013, som har højere tal end forventet. Det gælder stort for alle grupper på nær dræbte, hvor der ikke er nogen markante afvigelser. For dræbte er der dog noget højere tal i juli, oktober og december set i forhold til de øvrige måneder. Antallet af personskader i 2013 er det laveste siden statistikkens start i I figur 2 nedenfor ses udviklingen for personskader i perioden 1930 til 2013, hvor den vandrette streg er angiver niveauet i Antallet af dræbte siden 1930 er vist i figur 3. Antallet af dræbte i 2013 er det fjerde laveste, kun overgået af 2012 og krigsårene Figur 2 Antal dræbte og tilskadekomne (Kilde Danmarks Statistik, Vejdirektoratet). Den vandrette streg markerer 2013 niveauet Personskader Figur 3 Antal dræbte (Kilde Danmarks Statistik, Vejdirektoratet). Den vandrette streg markerer\n11 Generel udvikling Transportmidler Figur 4 Udvikling i personskader for udvalgte transportmidler i 2013 i forhold til de seneste 10 år. Vist som indeks for summen af de seneste fire kvartaler, hvor 4. kvartal 2003 er sat til 100 Indeks Personbil Motorcykel Knallert 45 Knallert 30 Cykel Fodgænger Kvt Kvt Kvt Kvt Kvt Kvt Kvt Kvt kvt kvt kvt 2013 I figuren er varebiler, lastbil/bus og øvrige udeladt, da antallet af personskader i disse grupper er relativt lille. Indeks for disse grupper ville derfor variere betydeligt og ikke give noget retvisende billede af udviklingen. Det fremgår af figuren, at der i 2013 er tre grupper på lidt forskellige niveauer: Øverst ligger personskader på motorcykel, cykel og blandt fodgængere. Cykel og fodgænger har haft en nogenlunde ensartet nedadgående udvikling. For cykler har der dog været en tendens til en lille stigning på det seneste, hvor fodgængere i højere grad er stagneret. Motorcykel har haft et højere niveau indtil starten Herefter følger personskader i personbil og knallert 30/ lille knallert. Personbil har været faldende over hele perioden, hvorimod knallert 30 havde en stigning i perioden Nederst ligger personskader på knallert 45/stor knallert. Her er der et generelt fald gennem hele perioden bortset fra et lille hop op i Dette fald skal nok ses i lyset af, at denne transportform ikke længere er så populær, så faldet i højere grad er et resultat af færre køretøjer i gadebilledet. 11\n12 Generel udvikling I 2013 er der følgende markante afvigelser fra de forventede tal med hensyn til transportmidler. Kun lavere eller højere og markant højere end 2012 er nævnt: Personskader i alt Varebil: Der er 129 personskader i varebil. Det er markant højere end de forventede 68. Det er også markant højere end de 85 i Varebil: Der er 17 dræbte i varebil. Det er markant højere end de forventede 9. Det er også markant højere end de 6 i Alvorligt tilskadekomne Varebil: Der er 47 alvorligt tilskadekomne i varebil. Det er markant højere end de forventede 30. Det er også markant højere end de 33 i Lettere tilskade Varebil: Der er 65 lettere tilskadekomne i varebil. Det er markant højere end de forventede 30. Det er også markant højere end de 33 i Cykel: Der er 33 dræbte på cykel. Det er markant højere end de forventede 21. Det er også markant højere end de 22 i Knallert 45, cykel og til dels fodgænger ligger generelt over forventningen, men ikke generelt over antallet for Det er især varebil, der ligger over forventningen og højere end i Ikke overraskende ses der flest personskader med personbiler. Det gælder generelt for alle år, nok fordi personbiler er det hyppigste transportmiddel på vejene. Næst flest personskader ses for cykler og herefter knallert 30/ lille knallert, fodgænger og motorcykel afviger ikke i fordelingen i forhold til de tidligere år. 12\n13 Generel udvikling Ulykkessituationer Figur 5 viser, hvordan udviklingen i antallet af personskadeulykker har været inden for de 10 hovedsituationer for året 2013 sammenlignet med de fem foregående år. Som det ses på figuren, er der alle år flest personskadeulykker ved hovedsituation 0, eneulykker. Der ses færrest personskadeulykker ved hovedsituation 7, parkeringsulykker, og hovedsituation 9, ulykker med genstande, dyr eller lign. Dette er ikke specielt for 2013, men et mønster som ses for samtlige viste år. I 2013 er der ligeledes flest eneulykker, efterfulgt af ulykker med fodgængere. En femtedel af personskadeulykkerne i 2012 er eneulykker, mens 14 % er fodgængerulykker. Over årene er der størst fald i antallet af eneulykker og ulykker i samme retning. I 2013 er antallet af mødeulykker stort set lig antallet i I forhold til de tidligere år er der tale om et fald. Figur 5 Antal personskadeulykker fordelt på hovedsituation i 2013 sammenlignet med de foregående fem år Antal ulykker med personskade Hovedsituation De 10 numre henviser til følgende hovedsituationer, der her er illustreret med eksempler på ulykkessituationer indenfor hovedsituationerne: 0. Eneulykker 1. Ulykker med ligeudkørende samme kurs 2. Ulykker med ligeudkørende modsat kurs 3. Ulykker med svingning samme kurs 4. Ulykker med svingning modsat kurs 5. Krydsningsulykker uden svingning 6. Krydsningsulykker med svingning 7. Ulykker med parkeret køretøj 8. Ulykker med fodgængere 9. Ulykker med genstande, dyr og lignende 13\n14 Generel udvikling Der kan ses følgende markante ændring for 2013 i forhold til den beregnede forventning: I tabelafsnittet bagerst i notatet er tillige vist en fordeling på partskombinationer. Hovedsituation 0 Totalt er antallet personskadeulykker ikke højere end forventet. Alligevel er antallet for varebil markant højere end forventet og markant højere end i Hovedsituation 1 Der er 380 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 315. Det er også højere end de 353 i Hovedsituation 3 Der er 326 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 284. Det er lavere end de 348 i Hovedsituation 5 Der er 302 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 253. Det er lavere end de 320 i Hovedsituation 6 Der er 334 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 298. Det er lavere end de 360 i Hovedsituation 7 Der er 100 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 77. Det er lavere end de 133 i Hovedsituation 8 Der er 417 personskadeulykker. Det er markant højere end de forventede 347. Det er lavere end de 420 i\n15 Generel udvikling Alder Der er i 2013 enkelte afvigelser i personskadernes fordeling på aldersgruppe og transportmiddel i forhold til de forventede tal. I modsætning til den generelle tendens er der her i højere grad tale om lavere tal end forventet: 3-6 år: Fodgænger: Der er 9 personskader, hvilket er markant lavere end de forventede 15. Det er også lavere end de 12 i år: I alt: Der er 216 personskader. Det er markant lavere end de forventede 270. Det er også markant lavere end de 263 i Personbil: Der er 64 personskader. Det er markant lavere end de forventede 72. Det er også lavere end de 81 i Knallert 30: Der er 80 personskader. Det er markant lavere end de forventede 135. Det er også markant lavere end de 105 i år: I alt: Der er 245 personskader. Det er markant lavere end de forventede 346. Det er lavere end de 247 i Personbil: Der er 155 personskader. Det er markant lavere end de forventede 215. Det er lavere end de 170 i Motorcykel: Der er 21 personskader. Det er markant lavere end de forventede 31. Det er lavere end de 30 i Fodgænger: Der er 27 personskader. Det er markant lavere end de forventede 44. Det er lavere end de 38 i år: Lastbil/bus: Der er 34 personskader. Det er markant lavere end de forventede 38. Det er højere end de 29 i Knallert 30: Der er 172 personskader. Det er markant lavere end de forventede 241. Det er lavere end de 192 i Cykel: Der er 474 personskader. Det er markant højere end de forventede 364. Det er lavere end de 503 i år: I alt: Der er 516 personskader. Det er markant højere end de forventede 465. Det er højere end de 498 i år: Personbil: Der er 234 personskader. Det er markant lavere end de forventede 289. Det er lavere end de 246 i Selvom det er gået dårligere i 2013 for nogle af de andre parametre, så er det gået bedre for en række aldersgrupper. Det er især blandt de årige, at der ses fald i forhold til det forventede og i forhold til Aldersfordelingen af personskaderne i 2013 er vist i figur 6. Det ses tydeligt, at der er en overvægt af tilskadekomne i alderen fra 16 til 24 år. Aldersgruppen år dækker 22 % af personskaderne i 2013, hvilket er lidt lavere end i de øvrige år. Overvægten kan formentlig forklares med, at denne aldersgruppe i høj grad begynder at færdes som selvstændige trafikanter i trafikken på knallert og i personbil. Som ny trafikant i disse transportmidler har de unge endnu ikke opnået rutinen i at færdes i trafikken. Omvendt ses der relativt få personskader med børn i alderen 0-15 år og for ældre over 64 år. 4 % af alle per- 15\n16 Generel udvikling sonskader i 2013 er blandt børn, mens 14 % er blandt ældre på 65 år og derover. At der er så få børn mellem 0 og 15 år, som kommer til skade eller bliver dræbt i trafikken kan skyldes, at de sjældent færdes som selvstændige trafikanter. De få tilskadekomne børn er ofte passagerer i biler, fodgængere eller for de ældre børns vedkomne cyklister. At tallet er lavt kan derfor betyde, at der benyttes sikkerhedsudstyr til børn i bilerne, og at dette fungerer efter hensigten. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at andelen af de ældre på over 64 år som bliver dræbt eller har alvorlige personskader er større end andelen i øvrige aldersgrupper. De ældre på 65 år og derover udgør 26 % af de dræbte og 11 % af de lettere tilskadekomne. Det svarer til fordelingen de tidligere år. Den større andel af dræbte kan skyldes, at ældre er mere skrøbelige, og derfor lettere kommer mere alvorligt til skade end yngre trafikanter. Omvendt sker 29 % af de lettere personskader i aldersgruppen år. For dræbte er det 25 %. Det skal i øvrigt bemærkes, at aldersfordelingen også afspejler befolkningstallet. F.eks. er en af grundene til, at der samlet set ses færre personskader blandt ældre trafikanter, at denne aldersgruppe udgør en relativt mindre andel af befolkningen. Kønsfordeling 39 % af de dræbte og tilskadekomne i 2013 var kvinder. Det svarer meget godt til den normale fordeling af personskader på køn de seneste 10 år. Andelen varierer med alderen. I 2013 var 43 % af de dræbte og tilskadekomne børn i alderen 0-14 år piger, mens andelen af dræbte og tilskadekomne kvinder i aldersgruppen år er på 35 %. 51 % af de dræbte og tilskadekomne ældre på 65 år og derover i 2013 var kvinder. Der ses nogenlunde samme fordeling på alder og køn de foregående 10 år. At kvinder udgør en større andel i aldersgruppen på 65 år og derover skyldes bl.a., at kvinderne udgør en relativ større andel af befolkningen i denne aldersgruppe. Personskadernes alvorlighed adskiller sig også for de to køn. 34 % af de dræbte i 2013 er en kvinde, mens 41 % af de lettere tilskadekomne er kvinder. Dette mønster ses også de foregående 10 år. Generelt gælder det, at jo mere alvorlig personskaden er, desto større er andelen af mænd. Figur 6 Antal personskader fordelt på alvorlighed og alder i Tilskadekomne uden oplysninger om alder er udeladt, hvilket drejer sig om 17 personer i 2013 Antal Lettere tilskadekommen Alvorligt tilskadekommen Dræbt Alder 16\n17 Generel udvikling Spiritusulykker I figur 7 ses udviklingen i antallet af person- og materielskadeulykker med og uden spirituspåvirkning i 2013 sammenlignet med de foregående fem år. Der er markant flere personskadeulykker med spirituspåvirkede førere og fodgængere i 2013 i forhold til det forventede antal. Antallet er dog lavere end i For cyklister er der tale om både et højere antal end forventet og et højere antal end i For personskader i alt er antallet i 2013 markant højere end forventet. Det er dog lavere end i Her er det især i forbindelse med varebil, at antallet er markant højere og højere end i 2012, og fodgængere, hvor antallet også er markant højere og samtidigt markant højere end i For alvorligt tilskadekomne i forbindelse med personbil ser vi til gengæld et markant lavere antal, der samtidigt er markant lavere end i For fodgængere er der blandt alvorligt tilskadekomne til gengæld tale om et markant højere antal, der også er markant højere end i Over perioden har andelen af personskadeulykker med sprit været stødt faldende. For materielskadeulykker har der været en stagnation de seneste tre år Figur 7 Indeks for trafikulykker med og uden spiritus i 2013 sammenlignet med de 5 foregående år. Antallet af ulykker i 2008 er sat til 100, men markeret med faktiske tal over søjlerne Indeks Med spiritus Uden spiritus Med spiritus Uden spiritus Personskadeulykker Materielskadeulykker 17\n18 Generel udvikling Regioner I det følgende er vist udviklingen indenfor de fem danske regioner for de seneste 11 år. I figurerne vises udviklingen over de seneste 11 år inden for de fem sygehusregioner i Danmark. Det ses på figuren, at for personskadeulykker og personskader er der et generelt fald i perioden for alle regionerne. Personskadeulykker og personskader fordeler sig groft sagt på to niveauer. Det største antal er i hovedstaden, Syddanmark og Midtjylland, som følger nogenlunde samme udviklingen, og færrest på Sjælland og i Nordjylland, som også ligger på omtrent samme niveau. Materielskadeulykkerne viser en mere spredt fordeling med mindre udtalt fald. I 2013 ligger hovedstaden og Syddanmark højest. Der er færrest i Nordjylland. Det er bemærkelsesværdigt, at antallet af personskadeulykker og personskader er mere end halveret fra 2003 til 2013 i samtlige regioner. Faldet for personskadeulykker er størst i region Sjælland, hvor antallet er faldet 60 % siden 2002, og lavest for Nordjylland, hvor antallet af personskadeulykker er faldet 50 %. For personskader er faldet ligeledes størst for Sjælland, som har 63 % færre personskader i 2013 end i Faldet i personskader er med 54 % lavest i Nordjylland. I forhold til 2012, ses der et fald i 2013 for alle regioner på nær Nordjylland, der har en stigning på 3 %. For personskadeulykker er faldet størst i hovedstaden med 9 %. Faldet er mindst i Syddanmark med 2 %. For materielskadeulykker er der en stigning for Syddanmark og Sjælland fra 2012 til Højeste stigning har Sjælland med 21 %. De øvrige regioner har et lille fald. Antallet af personskader er faldet i alle regioner på nær Nordjylland, der har en lille stigning på 2 %. Det største fald ses i Sjælland med 12 %, og det mindste fald i Syddanmark med 3 %. Antallet af dræbte er steget med hele 75 % i region Syddanmark og 50 % i Nordjylland fra 2012 til Der er tale om små tal, så procenterne bliver nemt høje. For hovedstaden er antallet faldet 29 %. 18\n19 Generel udvikling Figur 8 Antal personskader i fordelt på regioner Personskadeulykker Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Materielskadeulykker Personskader\n20 Generel udvikling Der er følgende markante ændringer i fordelingen på regioner i 2013 i forhold til forventningen. For alle regioner er afvigelserne desværre i den negative retning. Personskadeulykker: Hovedstaden: Der er 718 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 545. Det er lavere end de 789 i Materielskadeulykker: Nordjylland: Der er 597 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 543. Det er lavere end de 611 i Sjælland: Der er materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede Det er markant højere end de i : Nordjylland: Der er 30 dræbte, hvilket er markant højere end de forventede 20. Det er markant højere end de 20 i Syddanmark: Der er 63 dræbte, hvilket er markant højere end de forventede 38. Det er markant højere end de 36 i Tilskadekomne: Midtjylland: Der er 850 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 710. Det er lavere end de 888 i Syddanmark: Der er 821 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 758. Det er lavere end de 878 i Hovedstaden: Der er 780 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 556. Det er lavere end de 847 i\n21 Generel udvikling Politikredse På grund af store forskelle i antallet af personskader i de enkelte politikredse, er der i det følgende vist en indekseret udvikling i antallet af personskader i 2003 til 2013 i politikredsene opdelt efter områderne Jylland, Øerne og hovedstaden. År 2003 er valgt som basisår, hvilket betyder at antallet af personskader i 2003 er sat til 100 for de enkelte politikredse, og personskaderne for de øvrige år er udregnet som ændringer ud fra dette basisår. Figur 9 Personskader i fordelt på politikredse. Tallene er indekseret, hvor personskader i 3. kvartal 2003 er sat til 100 Indeks Personskader - Jylland Nordjyllands Politi Midt- og Vestjyllands Politi Syd- og Sønderjyllands Politi Østjyllands Politi Sydøstjyllands Politi Jylland Indeks Personskader - Øerne Fyns Politi Midt- og Vestsjællands Politi Sydsjæl. og Lolland-Fl. Politi Bornholms Politi Øerne Indeks Personskader - Hovedstadsområdet Nordsjællands Politi Københavns Politi Københavns Vestegns Politi Hovedstadsområdet\n22 Generel udvikling Der er ikke påfaldende stor forskel på udviklingen i de tre områder. Det ses umiddelbart - at med undtagelse af Bornholm, der varierer meget grundet små værdier - følges alle politikredse i hvert område meget pænt ad i et generelt fald i antallet af personskader. Det høje tal for Bornholm i 2010 er et resultat af 2 alvorlige turistbusulykker med mange personskader. Det ses også direkte af figur 9, at faldet er nogenlunde lige stort på Øerne, i Hovedstaden og i Jylland. Der ses det mindste fald i Jylland, hvor antallet af personskader er faldet 57 % siden 2003, mens det største fald ses på øerne, hvor antallet af personskader er faldet med 63 %. Hovedstaden er med 62 % dog på samme niveau. Antallet af personskader er således mere end halveret i 2013 i forhold til 2003 for hele landet. Højeste indeks i 2013 er Bornholms politikreds med 64 svarende til et fald fra 2003 til 2013 på 36 %. Det laveste indeks er 30 for Nordsjællands politikreds, hvilket svarer til et fald på 70 % siden Som det kan ses på figur 9 er antallet af personskader steget fra 2012 til 2013 i Midt- og Vestjyllands, Syddanmarks og Midt- og Vestsjællands politikredse. Der er tale om en stigning på henholdsvis 3, 6 og 3 %. I det følgende er vist markante afvigelser i 2013 fra de forventede tal for de enkelte politikredse, der er alene set på lavere end, større end eller markant større end i forhold til Personskadeulykker Midt- og Vestjylland: Der er 428 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 370. Det er højere end de 397 i Sydøstjylland: Der er 242 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 201. Det er højere end de 222 i Midt- og Vestsjælland: Der er 185 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 143. Det er også markant højere end de 154 i Nordsjælland: Der er 191 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 113. Det er højere end de 187 i Materielskadeulykker Nordjylland: Der er 549 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 479. Det er højere end de 538 i Syd- og Sønderjylland: Der er 886 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 805. Det er højere end de 844 i Sydsjælland og Lolland-Falster: Der er 679 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 546. Det er også markant højere end de 503 i Midt- og Vestsjælland: Der er 573 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 519. Det er højere end de 535 i Bornholm: Der er 71 materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 55. Det er også markant højere end de 56 i Tilskadekomne Midt- og Vestjylland: Der er 529 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 410. Det er højere end de 493 i Sydøstjylland: Der er 292 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 231. Det er højere end de 262 i Midt- og Vestsjælland: Der er 197 tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 143. Det er højere end de 195 i Udover de fremhævede afvigelser er der en række tilfælde, hvor antallet er markant højere end forventet men lavere end i På grund af de små tal for Bornholm skal der ikke så meget til, før det bliver markante afvigelser i forhold til de øvrige politikredse. 22\n23 Generel udvikling Vejtyper Figur 10 viser udviklingen i personskader opdelt efter vejtype. Der er tale om indeks for summen af løbende 4 kvartaler. I signaturforklaringen er vist antallet af personskader som sum af seneste 4 kvartaler ved udgangen af 2013, dvs. antallet af personskader i hele De to vejtyper med flest personskader er øvrige kommuneveje (ekskl. motorvej og motortrafikvej) og øvrige statsveje (ekskl. motorvej og motortrafikvej). De to vejtyper viser en næsten identisk udvikling gennem årene, udover en lille afvigelse med relativt flere personskader på kommuneveje gennem Siden midten af 2009 er der også lidt flere personskader på kommuneveje. Motortrafikveje hopper noget over tid på grund af de små tal. Til trods for tilkomsten af nye motorvejsstrækninger over perioden, følger udviklingen på motorvej i det store og hele udviklingen for øvrige vejtyper. Øvrige kommuneveje har ved udgangen af 2012 et indeks på 42 svarende til et fald på 58 % siden slutningen af 2003, mens øvrige statsveje har et indeks på 38 ved udgangen af 2013 svarende til et fald på 62 %. For motorveje og motortrafikveje er der på grund af et lavere antal personskader større variation gennem årene. Indeks i 2013 er for motorveje på 35 og for motortrafikveje på 37. Det svarer til et fald på hhv. 65 % og 63 % siden slutningen af Antallet af personskader på alle typer veje er således mere end halveret siden slutningen af Figur 10 Indeks for sum af personskader for løbende 4 kvartaler opdelt på vejtype. Antal af personskader i 4. kvartal 2003 er sat til 100. Indeks Øvrig kommunevej Motorvej Motortrafikvej Øvrig statsvej Indeks af personskader løbende 4 kvartaler. Seneste periode: Motorvej: 175 personskader Motortrafikvej: 33 personskader Øvrig statsvej: 436 personskader Øvrig kommunevej: personskader I 2013 ses der følgende markante ændringer i forhold til forventningen: Personskadeulykker Øvrige statsveje: Der er 321 personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede 281. Det er lavere end de 323 i Øvrige kommuneveje: Der er personskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede Det er lavere end de i Materielskadeulykker Øvrige kommuneveje: Der er materielskadeulykker, hvilket er markant højere end de forventede Det er også højere end de i Alvorligt tilskadekomne Øvrige statsveje: Der er 217 alvorligt tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede 159. Det er højere end de 195 i Øvrige kommuneveje: Der er alvorligt tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede Det er lavere end de i Lettere tilskadekomne Øvrige kommuneveje: Der er lettere tilskadekomne, hvilket er markant højere end de forventede Det er lavere end de i\n24 Tabeller Tabel 1. Antal ulykker og personskader i 2013 sammenlignet med 2012 Antal ulykker Antal personskader Personskade Materielskade I alt Alvorligt tilskade Lettere tilskade Heraf: Januar Februar Marts April Maj Juni Juli August September Oktober November December I alt Heraf: Januar Februar Marts April Maj Juni Juli August September Oktober November December Ændring ,5 % 1,7 % -0,1 % 14,4 % -3,1 % -9,4 % -5,1 % 24\n25 Tabel 2. Antal personskader fordelt på transportmiddel i 2013 sammenlignet med 2012 *Andet inkluderer transportmidler som traktorer, motorredskaber og heste. Varebil Lastbil/ Bus Personbil Motorcykel Knallert 45 Knallert 30 Cykel Andet* Fodgænger 2012 Personskader i alt Alvorligt tilskade Lettere tilskade I alt 2013 Personskader i alt Alvorligt tilskade Lettere tilskade Ændring ,1 % 51,8 % -2,1 % 10,4 % -3,9 % -10,1 % -3,6 % -9,5 % -2,1 % -5,1 % 25\n26 Tabeller Tabel 3. Antal personskadeulykker fordelt på transportmiddel og hovedsituation i 2013 Nr. 1 og nr. 2 refererer til nummereringen af de to første elementer i ulykkessituationen. Hovedsituation i alt Ulykker i alt Ulykker med et transportmiddel Personbil Varebil Lastbil/Bus Motorcykel Knallert Knallert Cykel Andet Ulykker med to eller flere transportmidler nr. 1 - nr Personbil - personbil Personbil - varebil Personbil - lastbil/bus Personbil - motorcykel Personbil - knallert Personbil - knallert Personbil - cykel Personbil - fodgænger Personbil - andet Varebil - personbil Varebil - varebil Varebil - lastbil/bus Varebil - motorcykel Varebil - knallert Varebil - knallert Varebil - cykel Varebil - fodgænger Varebil - andet Lastbil/bus - personbil Lastbil/bus - varebil Lastbil/bus - lastbil/bus Lastbil/bus - motorcykel Lastbil/bus - knallert Lastbil/bus - knallert Lastbil/bus - cykel Lastbil/bus - fodgænger Lastbil/bus - andet Motorcykel - personbil Motorcykel - varebil Motorcykel - lastbil/bus Motorcykel - motorcykel Motorcykel - knallert Motorcykel - knallert Motorcykel - cykel Motorcykel - fodgænger Motorcykel - andet\n27 Tabeller Tabel 3 fortsat. Hovedsituation i alt Knallert 45 - personbil Knallert 45 - varebil Knallert 45 - lastbil/bus Knallert 45 - motorcykel Knallert 45 - knallert Knallert 45 - knallert Knallert 45 - cykel Knallert 45 - fodgænger Knallert 45 - andet Knallert 30 - personbil Knallert 30 - varebil Knallert 30 - lastbil/bus Knallert 30 - motorcykel Knallert 30 - knallert Knallert 30 - knallert Knallert 30 - cykel Knallert 30 - fodgænger Knallert 30 - andet Cykel - personbil Cykel - varebil Cykel - lastbil/bus Cykel - motorcykel Cykel - knallert Cykel - knallert Cykel - cykel Cykel - fodgænger Cykel - andet Andet - personbil Andet - varebil Andet - lastbil/bus Andet - motorcykel Andet - knallert Andet - knallert Andet - cykel Andet - fodgænger Andet - andet Hovedsituationsnumre anvendt i tabellen: 0 Eneuheld 5 Krydsuheld uden svingning 1 Uheld mellem ligeudkørende samme kurs 6 Krydsuheld med svingning fra hver sin vej 2 Uheld mellem ligeudkørende modsat kurs 7 Uheld med parkeret køretøj 3 Uheld med svingning samme kurs 8 Uheld med fodgængere 4 Uheld med svingning modsat kurs 9 Uheld med genstande, dyr og lignende 27\n28 Tabeller Tabel 4. Antal dræbte og tilskadekomne fordelt efter anvendt elementart og alder i 2013 Summen af tallene i de enkelte fordelinger vil ikke altid udgøre den anførte total, da der ikke foreligger aldersoplysninger for alle personer. Heraf i aldersgruppe I alt 0-2 år 3-6 år 7-14 år år år år år 65 - år Personskader i alt Personbil Varebil Lastbil/Bus Motorcykel Knallert Knallert Cykel Andet Fodgænger i alt Personbil Varebil Lastbil/Bus Motorcykel Knallert Knallert Cykel Andet Fodgænger Alvorligt tilskade i alt Personbil Varebil Lastbil/Bus Motorcykel Knallert Knallert Cykel Andet Fodgænger Lettere tilskade i alt Personbil Varebil Lastbil/Bus Motorcykel Knallert Knallert Cykel Andet Fodgænger\n29 Tabeller Tabel 5. Antal spiritusulykker og personskader i disse i 2013 Heraf med spirituspåvirket fører af Varebil Lastbil/ bus Spiritusulykker i alt I alt Personbil Motorcykel Knallert 45 Knallert 30 Cykel Andet Fodgænger Personskade * Materielskade * Personskader i alt Alvorligt tilskade Lettere tilskade Personskader blandt spiritus påvirkede førere/fodgængere Alvorligt tilskade Lettere tilskade Uskadte Personskader blandt passagerer hos spiri tuspåvirkede førere Alvorligt tilskade Lettere tilskade Personskader blandt øvrige Alvorligt tilskade Lettere tilskade *Da flere spirituspåvirkede førere kan være involveret i samme ulykke, er summen fordelt på transportmidler ikke lig kolonnen med i alt. For personskader er skaderne anbragt under elementarten for højeste promille, og er dermed kun talt med en gang. 29\n30 Tabeller Tabel 6. Antal ulykker og personskader fordelt på regioner i 2013 Antal ulykker Personskader Regioner Personskade Materielskade Tilskade 1081 Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland Hele landet Personskader fordelt på elementart Personbil Motorcykel Knallert 45 Knallert 30 Cykel Fodgænger Øvrige Regioner Til skade Til skade Til skade Til skade Til skade Til skade 1081 Nordjylland Midtjylland Syddanmark Hovedstaden Sjælland Hele landet Til skade Tabel 7. Antal ulykker og personskader fordelt på politikredse i 2013 Antal ulykker Personskader Politikreds Personskade Materielskade Tilskade 1 Nordjylland Østjylland Midt- og Vestjylland Sydøstjylland Syd- og Sønderjylland Fyn Sydsjæl. og Lolland-Fl Midt- og Vestsjælland Nordsjælland Københavns Vestegn København Bornholm Hele landet\n31 Tabeller Tabel 7. fortsat Personskader fordelt på elementart Personbil Motorcykel Knallert 45 Knallert 30 Cykel Fodgænger Øvrige Politikreds Til skade Til skade Til skade Til skade Til skade Til skade Materielskade 1 Nordjylland Østjylland Midt- og Vestjylland Sydøstjylland Syd- og Sønderjylland 6 Fyn Sydsjælland og Lolland-Falster 8 Midt- og Vestsjæl Nordsjælland Københavns Vestegn København Bornholm Hele landet Til skade Tabel 8. Antal ulykker og personskader fordelt på vejtyper i 2013 og 2012 *Gruppen dækker over til- og frakørselsramper. Rastepladser og lignende sideanlæg ved motorveje indgår under øvrige veje. Hvis både forrige år og aktuelle år er mindre end 10 er procenten ikke beregnet, da det kan give antydning af store stigninger eller fald, som ikke er reelle. Antal ulykker Personskade I alt Antal personskader Alvorligt tilskade Lettere tilskade 2012 i alt Heraf: Motorvej Motortrafikvej Ramper Mv - Mtv*) Øvrige statsveje Øvrige kommuneveje I alt 2013 i alt Heraf: Motorvej Motortrafikvej Ramper Mv - Mtv*) Øvrige statsveje Øvrige kommuneveje Ændring alle veje -4,5 % 1,7 % -0,1 % 14,4 % -3,1 % -9,4 % -5,1 % Motorvej 1,7 % 7,0 % 5,8 % 50,0 % 1,2 % -18,2 % -6,9 % Motortrafikvej 9,5 % 1,7 % 3,8 % - -29,4 % -26,1 % -23,3 % Ramper Mv - Mtv -40,0 % 18,9 % 6,4 % - -11,1 % -45,5 % -29,0 % Øvrige statsveje -0,6 % -3,5 % -2,5 % -25,8 % 11,3 % -16,6 % -5,4 % Øvrige kommuneveje -4,9 % 1,5 % -0,3 % 23,6 % -4,7 % -6,8 % -4,5 % *Gruppen dækker over til- og frakørselsramper. Rastepladser og lignende sideanlæg ved motorveje indgår under øvrige veje. Hvis både forrige år og aktuelle år er mindre end 10 er procenten ikke beregnet, da det kan give antydning af store stigninger eller fald, som ikke er reelle. 31


Hvad er Svanemærket? | Pluscenter.dk\n11. november 2021\tSlået fra\tAf Mikkel\nI 2003 gennemførte Miljømærkesekretariatet en informationskampagne for miljømærkede tryksager – den henvendte sig både til trykkerier og til indkøbere af tryksager. Selv om kampagnen ikke er helt ny er informationerne stadig meget relevante.\nHvert år dumper omkring to milliarder tryksager ind gennem de danske postkasser. Kun en ganske lille del af tryksagerne er mærket med det nordiske miljømærke Svanen. Og det er langt fra tilfredsstillende.\nMange af de tryksager, der produceres i dag, lever allerede op til kravene for at få miljømærket den nordiske Svane. Det er bare de færreste, der skilter med det. Ifølge en ny analyse er den væsentligste årsag til, at så få har Svanen på tryksagerne, at trykkeriernes kunder enten ikke ved, at man kan svanemærke tryksager, eller at de mangler information om, hvordan man bruger Svanen.\nHvordan og hvor henvender man sig som bruger, indkøber eller lignende, når man gerne ser sine reklamer eller ugeblade mere miljøvenlige? Du kan enten rette direkte henvendelse til det pågældende trykkeri og høre om muligheden for at svanemærke tryksagerne – og ellers kan du på siden ecolab.dk se alle de trykkerier, der kan miljømærke dine tryksager.\nNogle tror at svanemærkede tryksager er dyrere at producere end almindelige. Andre undgår Svanemærket fordi de forbinder det med groft og kedeligt genbrugspapir uden plads til farver og kreativitet.\nDe publikationer der er links til på ecolab.dk er et bevis på det modsatte. Det er tekster der i trykt form viser at design og kvalitet er helt i top. Og det er tekster der – når de trykkes med Svanemærket – der kan produceres med størst mulig hensyntagen til miljøet. Trods et krævende design og trykkemetoder.\nHvorfor skal tryksager mærkes med Svanen?\nNår en virksomhed vælger at lade en tryksag mærke med den nordiske Svane, har den på en enkel og troværdig måde signaleret, at virksomheden handler miljøbevidst.\nVed at vælge en svanemærket tryksag er man sikker på:\nEn lav udledning af forurenende stoffer til luft og vand\nEt mindre og kontrolleret forbrug af kemikalier i produktionen\nAt papiret er fremstillet med lav miljøbelastning\nAt tryksagen er fremstillet med meget lidt papirspild\nAt tryksagen er let at genanvende.\nBåde og! Hos nogle trykkerier koster det ekstra og hos andre er prisen den samme! Fakta er at trykkeriet betaler 0,4% i afgift af salgsprisen på tryksagen. Det vil sige, at ved en ordre på 10.000 kr. betaler trykkeriet 40,- kr. i afgift til Miljømærkesekretariatet.\nSpørg trykkeriet, om det kan levere svanemærkede tryksager. Eller se en komplet liste over trykkerier med Svanemærkelicens på ecolab.dk I bestillingen skal man huske at angive, at tryksagen skal svanemærkes. Det skyldes, at et trykkeri med licens til Svanemærket kan fremstille andre tryksager, der ikke lever op til kravene. Tryksager uden Svanelogo mister jo desuden sin signalværdi som det mest miljøvenlige valg!\nEn Svanemærket tryksag\nviser omverdenen, at virksomheden tager ansvar for miljøet.\nviser at forureningen forbundet med en tryksag er minimeret fra træ til tryksag.\ngår ikke på kompromis med kvalitet og design.


LIQUA E væske | Køb e væske online her - Altid Gratis Fragt ApS\nLiqua e væske Der er 3 varer.\nItalienske Ritchy løfter deres arv med Liqua-serien, som indeholder skønne smagsoplevelser, som man kan forvente af et italiensk brand. I e-væskerne fra Liqua møder man de helt klassiske smage, men med et italiensk twist.\nDe producerer væsker, der stammer fra naturen, hvilket betyder, at du blandt andet får smagen af methol eller klassisk tobak, men i en smagsliga helt for sig. Serien er blevet en bestseller i mere end 85 lande verden over, hvilket nok primært skyldes, at Ritchy med serien fokuserer på god smag og høj kvalitet.


Lilians strikkeblog: januar 2012\nDet er hyggeligt, interessant, inspirerende og lærerigt at være til strikkeworkshop afholdt af Sommerfuglen, Vandkunsten, København sammen med en masse andre (dame)strikkere.\nForeløbig har jeg set og hørt\nBente Geil, 25. januar 2012\nHelga Isager, 8. februar 2012, ca. 15 deltagere\nhar købt billetter til\nHanne Falkenberg, februar 2012\nAnnette Danielsen, marts 2012\nHelga Isager har udgivet THE BIRD COLLECTION fra hendes firma Amimono, en ny bog med fotos og opskrifter, vi fik med hjem, som en del af workshoppen.\nHelga Isager havde sit lækre strik med, som hun viste, og hun delte beskrivelser ud af strikketeknikprøver og hjalp os fint. Jeg lærte bl.a. at strikke vandrette masker og biese.\nDer strikkes en hjælpetråd af en anden farve ind i første pind i biesen. Så er det nemmere at samle masker op fra samme strikkede pind til sammenstrikning af biesen.\nMaskerne i kanten skulle først samles op (= strikkes op). Jeg lærte af Helga Isager, at hun i kanten bestående af knudekantmasker tager under to lænker og mellem knuderne (og med strikkepind).\nSådan skal de vandrette masker vende. Der bliver samtidig en række løse masker lige ovenover de vandrette - det er også en del af mønsteret.\nIndsendt af Lilian kl. 10.34 1 kommentar:\nEtiketter: Helga Isager, Sommerfuglen.dk, Workshop\nStribet striktrøje til Anton str. 5½ mdr.\nHalsen viste sig, at være for vid.\nFine detaljer mht striber i hhv sammenstrikket skulder og i tilsat ærme.\nKlik evt. på billede for at se halsen nærmere.\nGarnet er Bonita fra Stof 2000. Der er 25% uld i, og garnet kan maskinvaskes.\nJeg har nogle mål på barnebarnet Anton, en strikkefasthed på fladt og rundt strik og nogle tanker om modellen (tilsat ærme, god plads til at få den over hovedet). Desuden blev jeg inspireret til et navnefelt, hvor jeg har broderet hans navn med maskesting (pænest at sy nede fra op).\nRibben er med drejede retmasker. Jeg havde slået 10 masker for meget op ved 'et tilfælde' og gået i gang med at strikke og skulle skille mig af med dem efter ribben. Det var ikke nogen god idé på første pind hvid, se billedet, hvor 'stederne' tydeligt ses. Jeg ændrede teknik, og lagde de sammenstrikkede masker i den sidste pind blå rib, hvor jeg strikkede 2 m drejet ret sammen med retmasken siddende som nr. 2 på pinden og vrangmasken ved spidsen.\nKnitPro-rundpind 60 cm passer fint til et strikketøj, der skal være 50 cm i omkreds, surprise!\nJeg strikker ærme på rundpind med magic loop teknik. Det dækker bare over, at rundpinden, der er for stor, stikker ud to steder mellem maskerne. Der skal så bare trækkes i rundpind/kabel undervejs, så de to sæt/dele med masker kan strikkes fortløbende.\nJeg viser også lige den anden side af ærmet, der hvor tråden skiftes, og hvor jeg tager ud. Striberne består af 4 pinde af hver farve. Ved farveskift føres garnet, der stammer fra striben længere nede, højre om det netop afsluttede garn, så der ikke kommer et lille hul på stedet. For ikke at garnet, der løber bag på, bliver for stramt, så ærmet rynker, trækker jeg i den gamle ende, så den kommer til syne bag pinden, og holder den fast der, mens jeg strikker 3-4 masker. Så checker jeg lige om, det er gået godt, ellers kan det jo hurtig laves om. Udtagning har jeg lavet ved at tage en lænke op og dreje den i ét hug. Stederne er mellem 1. og 2. maske og mellem næstsidste og sidste maske, som på et 'fladt' strik.\nDet f'ørste ærme jeg strikkede blev for bredt for oven og rigeligt langt, men efter ønske. Derfor strikkede jeg et mere harmonisk ærme to striber kortere og 'to striber ærmegab' smallere. Det blev så til udtagning på hver 5. pind i stedet for hver 4. pind, som jo følger mønsteret. Det kræver lidt opmærksomhed at ramme hver 5. pind, men fravalgte idéen med den sikkert nemmere måde med skiftevis 4. og 6. pind. Faconen er let bananagtig, jeg strammer 'det hentede garn til ny stribe' lidt for meget, men hellere det end huller.\nÆrmerne er syet i med maskesting. Der går (stort set) 6 m til 8 pinde). En halv tråd brugt som ritråd viste afmålte 6 masker, som gjorde det nemt at tilpasse 8 pinde. Jeg havde strikket en 5. blå pind inden alm. aflukning til at sy i, så der stadig ville være 4 pinde efter isyning. Ærmegabet måtte syes til/lukkes to striber under ærmet. Afhængig af trådender til rådighed blev det hhv før ærmeisyning og efter. Det blev ens.\nHalsen har jeg designet så den både passer på (håber jeg) og er til at få over hovedet. Hals- og hovedmål afviger 13-14 cm. Jeg tog udgangspunkt i fremstillet maskepapir, men lavede den egentlige facon på halsåbningerne efterhånden, som jeg strikkede.\nHalsåbningen er lavet på rundpind/magic loop og aflukningen er syet i hånden for stor elasticitet.\n(Se evt. tidligere indlæg fra 3. juli 2011 med rosa halsedisse).\nA prospos maskepapir så var det noget jeg lavede i et Excellregneark. Klik først på 'Vis' og der øverst til venstre (hos mig) klik på 'Sidelayout'. I det vindue kan række- og kolonnestørrelsen vælges i cm (pointe). Jeg kender strikkefastheden, og tastede størrelsen af én maske ind. Så satte jeg en ramme om en velvalgt mængde masker svarende til det øverste af blusen. Det kunne være på ét ark.\nDernæst printede jeg ud.\nIndsendt af Lilian kl. 10.17 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Babytrøje, Bonita, Broderi med maskesting, Drejet rib, Excelregneark, GrubeDesign, Maskepapir, Striber, syet aflukning\nOpskriften stammer fra Den store bog om DUKKETØJ fra Ingelise - Alt om håndarbejde, som jeg købte som et tilbud i Stof 2000 for 20 kr. (normalpris 50 kr.).\nJeg har brugt noget andet garn end i opskriften, lavet strikkeprøve og har taget nogle masker mindre.\nAlle delene er strikket frem og tilbage på pind 3½ KnitPro-rundpind.\nRibben er med drejede retmasker på den ene side og med drejede vrangmasker på den anden side.\nÆrmegabet er bibeholdt, så jeg har lavet skulderen lidt smallere.\nKnaphullerne skulle laves helt færdig på samme pind. Aflukning ved at trække maske hen over nabomaske og slå ny maske op straks, en eller to masker.\nHalsen skulle have været strikket inden forkanterne, så nu kommer den til at gå ud til kanten, det er ok.\nHar købt blå knapper billigt i Stof og Stil (ok til dukketøj) i str. 12 mm. Ville have haft hvide, men de var udsolgt et par steder.\nIndsendt af Lilian kl. 08.56 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Baby born, Bonita, Drejet rib, Dukketrøje, Ingelise, Knaphul på én pind, Striber\nStrikket i retstrikning inden for perioden '98 til '05.\nSjalet her er strikket i Decoy garn. Jeg har startet i spidsen antagelig med tre masker. Jeg kan ikke huske hvilken udtagning, der er brugt. Mon ikke jeg har strikket for og bag i den første maske på hver pind, der er en slags hulkant.\nBrochen er fra Pandora, en gave jeg fik til min 50 års fødselsdag i 2006.\nIndsendt af Lilian kl. 05.20 Ingen kommentarer:\nDenne trøje er antagelig strikket i begyndelsen af dette årtusinde til min mand\n- og fotograferet i dag.\nGarnet hed Decoy\nMønsteret ser lidt patentagtigt ud.\nDer er en lille 'roleau' efter ribben.\nIndsendt af Lilian kl. 05.16 Ingen kommentarer:\nDenne trøje, som jeg har maskinstrikket i 1994, kom også frem fra gemmerne i dag til fotografering.\nJeg gik på et forårskursus på Hellerup Håndarbejdsseminarium og havde maskinstrik undervejs. Trøjen er mit eget design.\nFisken har jeg designet og klippet ud i hulkort.\nGarnet er et strømpegarn.\nJeg har beregnet maskerne så fiskene kunne svømme 'hele' rundt i hals og den nederste kant.\nI ærmekanten kunne det ikke lade sig gøre.\nPå billedet oven over går sidesømmen ved fiskehalen til venstre.\nKanten er lavet dobbelt og strikket sammen på maskinen.\nMaskinstrikningen gav 'fladerne', men jeg husker,\nat der var en del monteringsarbejde for en mindre øvet.\nIndsendt af Lilian kl. 05.14 1 kommentar:\nSommerbluse til min datter på, gæt, 4 år. Hun er selv mor nu.\nDet er bomuldsstrik i retstrikning.\nSiderne er syet sammen med stikkesting, i dag ville jeg have brugt madrassting,\nder giver meget mindre sømrum.\nFin overgang på en sammensyet skulder.\nIndsendt af Lilian kl. 04.55 Ingen kommentarer:\nAnton vokser, så den lyseblå hue (se evt. under 2. jan. 2012) måtte have en 'storebror'.\nDen er ligeledes strikket i Bonita (et kunstgarn med 25% uld) og opskriften er fra http://www.ingahansen.dk/\nHun bruger løkkeopslagning til udtagning og en yderligere drejet maske samme sted på 'vrangpinden'. Effektiv opstramning og parallelle sider.\nSyet aflukning, se evt. metode vist 3. juli 2011.\nAlle sømme er flade 8-tals sømme, dejligt behageligt for brugeren.\nBindebåndene består af 60 luftmasker med kædemasker på tilbagevejen. Jeg startede med at fæstne med en fastmaske og slutfæstnede med en km.\nJeg har strikket på (strømpe)pinde 3½, 36 masker og 6 'paneler' med hhv 14-14-12-12-14-14 riller.\n1. pind var fra vrangsiden, så i alt er der 80½ rille, da ud- og indtagninger foregik på retsiden.\nIndsendt af Lilian kl. 13.18 Ingen kommentarer:\nEtiketter: 8-talssøm, Bonita, Djævlehue, Drejede masker, Flade sømme, Hæklet bindebånd, ingahansen.dk, Løkkeopslagning, Parallelle sider, syet aflukning\nDette er en model af strikdesigner Bente Geil, som jeg fandt som gratisopskrift på geilsk.dk\nGarnet, som er Geisk tynd uld (superlækkert) har jeg købt hos Sommerfuglen i Kbh.\nJeg læste opskriften (prøvede) for fornøjelsens skyld, men det gav mere mening, da jeg havde strikket mønsteret.\nEn 3/3 rib (= 3 ret 3 vrang) som skiftevis udvides til 5 m i hhv ret og vrang.\nSå strikkes der et antal pinde, hvorefter der reduceres til 3 m igen ved at lade 'hveranden' maske løbe. Rendemasker!\nDesuden blev det erfaret, at løsgængeren er et langt, bredt 'halstørklæde' med et kort ærme i hver ende, der skal krydses på ryggen og sidde på tværs over brystet.\nHvordan man går fra rundstrikket rib til rib 'frem og tilbage' var lidt kringlet forklaret efter min opfattelse, så jeg tog de tre masker ud i de første 3 retmasker, som angivet, og valgte samtidig at starte 'startpinden' efter de 3 af de nu 6 masker.\n(Det indebar nogle sl o masker samtidig med udtagningen).\nSom det ses på billedet fortsatte jeg med at strikke 'frem og tilbage' på rundpinden (nr. 3).\nNu har jeg strikket det første nøgle (50 g) op, og det rækker jo dejlig langt.\nFlot farve, lækkert og fnuglet strik.\nDet er det rene kilometerstrik, men lidt hver dag, så må den blive færdig. Om jeg vil bruge den, det vil vise sig, alternativt som halstørklæde, men jeg fik knækket opskrift og mønsterkoden!\nOg strikket i et kvalitetsuldgarn, hvilket er en fornøjelse!\nIndsendt af Lilian kl. 10.58 Ingen kommentarer:\nEtiketter: ´Geilsk tynd uld, 3/3-rib, Bente Geil, Løsgænger, Rendemasker\nIndsendt af Lilian kl. 10.52 Ingen kommentarer:\nSokker str. 4½ mdr.\nSokkerne er strikket som vanterne, se evt. indlæg.\nDet var mit første forsøg med 'magic loop', og jeg har strikket dem enkeltvis i modsætning til vanterne, som efterfølgende blev strikket samtidig.\nGarnet er Drops Baby Merino, og sokkerne er strikket 20 cm lange, så der kan bukkes et stykke ned.\nJeg har strikket på Knit Pro pinde str. 3½ og med et kabel, der giver en rundpind på ca. 100 cm.\nJeg fik begyndersættet i julegave :-), men har et 'par ting' i forvejen.\nTil en lille fod, der er 5 cm bred, gav min strikkefasthed og elasticiteten anledning til at slå 48 masker op.\nHer ses sokkerne (med ombuk) sammen med vanterne. Mit dejlige barnebarn Anton på 4½ mdr. passer sættet fint.\nMht Knit Pro strikkepinde synes jeg, at de er flotte og dejlige, men pinden kan skrue sig op og garnet sætte sig fast, øv.\nIndsendt af Lilian kl. 10.48 Ingen kommentarer:\nEtiketter: 'Spiralrib', All you knit is love, Drops Baby Merino, Magic loop\nIndsendt af Lilian kl. 05.00 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Lilian kl. 03.00 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Lilian kl. 01.00 Ingen kommentarer:\nFiltede babysutsko - okt/nov. 2011\nOpskriften er af Lene Holme-Samsøe.\nGarnet er Tove, et 2-trådet uldgarn, fra Sandnes, som kan filtes.\nModellen starter med skaftet, dernæst overlæderet, hvorefter der tages masker op i\noverlædersider og tå. Skaftmaskerne tages med og højden på sutskoen strikkes. Til sidst laves sålen, som dernæst syes på.\nJeg havde lavet en lille filteprøve først.\nAnton brugte dem, da han var en 3-4 mdr.\nDe har været en tur i vaskemaskinen ved 60 grader sammen med et par håndklæder og er blevet filtet.\nIndsendt af Lilian kl. 10.55 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Baby, Filtet, Sandnes, sutsko, Tove\nIndsendt af Lilian kl. 11.37 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Lilian kl. 11.09 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Lilian kl. 10.30 Ingen kommentarer:


Tirsdagens transferrygter: PSG forbereder kæmpebud på Christian Eriksen | BT Fodbold - www.bt.dk\n14. aug. 2018 - 8.06\nTirsdagens transferrygter: PSG forbereder kæmpebud på Christian Eriksen\nChristian Weber (Ronaldo.com)\nChristian Eriksen skulle være på blokken i Paris. Her ses danskeren sammen med Son Heung-min. Foto: ERIC MILLER\nFransk interessere for Christian Eriksen. Real Madrid begynder at røre på sig i transfervinduet. Det er bare nogle af de ting, der er at finde i dagens transferoversigt.\nSchalke 04 viser interesse i en låneaftale for den engelske Chelsea-midtbanespiller Ruben Loftus-Cheek, men Chelsea bider ikke på. (Telegraph)\nParis Saint-Germain forbereder et bud på 835 millioner kroner for Christian Eriksen, der lige er startet på endnu en sæson i Tottenham. (Express)\nManchester Uniteds italienske back, Matteo Darmian, rygtes fortsat væk fra Old Trafford. Juventus, Napoli og Inter bliver alle nævnt som bejlere. (Manchester Evening News)\nManchester Uniteds Paul Pogba. Foto: PETER POWELL\nJosé Mourinho skulle efter sigende være blevet noget forundret over Paul Pogbas udtalelser fredag. Franskmanden hentydede til, at der var dårlig kemi mellem ham og Mourinho. (Telegraph)\nLiverpool lægger gerne øre til bud på klubbens forsvarsspiller Ragnar Klavan. (Liverpool Echo)\nDet er ikke fransk elegance, man først og fremmest tænker på, når samtalen falder på Lee Cattermole. Men Sunderland-midtbanespilleren kan være på vej til Bordeaux, hvor hans tidligere chef Gus Poyet er manager. (Teamtalk)\nDer er også transferrygter, der cirkulerer om Manchester Uniteds ledelsesgange: Hvem skal være den nye sportsdirektør? Mulige bud skulle være Edwin van der Sar, Juventus-direktør Fabio Paratici og AS Romas spanske sportsdirektør, Monchi. (Independent)\nWilfried Zaha er en ombejlet spiller. Foto: JOHN SIBLEY\nWilfried Zaha siger, at han stadig er i gang med at tale med Crystal Palace omkring kontraktforlængelse. (Mail)\nDen nu tidligere landstræner for Argentina Jorge Sampaoli har udset sig posten som mexicansk landstræner. (Goal)\nSteven N'Zonzi er fortsat en spiller, der er på tale i flere klubber. Franskmanden skulle ønske at rejse fra Sevilla, og både Paris Saint-Germain og AS Monaco har interesse i at få ham til den franske liga. (France Football)\nReal Madrid-træner Julen Lopetegui vil gerne have en central forsvarsspiller og en angriber, inden transfervinduet lukker. (AS)


Her kan du tilmelde dig til holdene.\nDu tilmelder dig ved at vælge det hold du går på i liste ude til venstre. Der vil så komme oplysninger frem om holdet, og du vil f.eks. kunne se hvem der er trænere, samt hvad det koster at gå på holdet. Du udfylder de relevante oplysninger, og trykker på knappen "Tilmeld" nederst på siden.


Young Ones → Book direkte online her\n1-8 timer, eller efter aftale\nDejlig, stilfuld og dæmpet musik under middagen og gang i den under dansen.\nYoung Ones har god lyd og medbringer nødvendigt lys m.m. afhængig af festen og lokalet.\nMere om Young Ones\nYoung Ones spiller til alle slags fester som eksempelvis:\nkonfirmationer, firmafester, julefrokoster, singlefester, weekendophold, receptioner og mange mange andre fester.\nOm selskabet er på 20 eller 200 gæster, er vi gode til at vælge den helt rigtige musik og skabe god stemning både under middagen og dansen.\nVi spiller dæmpet middagsmusik så alle kan tale sammen og akkompagnere selvfølgelig til lejlighedssangene. Under dansen sørger vi for at få dansegulvet fyldt.\nDansemusikken dækker hits fra 60´erne og op til nu med hovedvægt på hits fra 80´erne.\nVi kan desuden indlægge musiktemaer med Country-pop, Disco eller Grease.\nEksempelvis kan vi nævne følgende kunstnere som vi ofte spiller:\nBryan Adams, Fede Finn og Funny Boys, Volbeat, Maroon5, Bamses Venner, Gasolin, Rollo&King, Olly Murs, Lars Lilholt, Shubidua, Smokie, Rasmus Seebach, Thomas Helmig, Huey Lewis And The News, Shubidua, TV2, Dodo and the Dodos, Ray Dee Ohh, På Slaget 12, Springsteen, Shadows, Cliff Richard, John Denver, Randy Travis, Billy Ray Cyrus, Teddy Edelmann, Bellamy Brother, Mavericks, Village People, Billy Ocean, Grease, CCR, Elvis Presley, Laid Back, UB40, Tøsedrengene, Kim Larsen, Eric Clapton, The Drifters, John Mogensen, Avicii, Danseorkesteret, mange mange flere.\nAnmeldelser ( | af Young Ones: 4,9 ud af 5 baseret på 16 anmeldelser )\nDe er super perfekte.\nAnmeldt af Hardy Pedersen d. 8. oktober 2021\nEllen-Margrethe og Bjarne Pallisdal\nEt fantastisk band, mestrer alle genrer. Lyder totalt prof. Og et par rare mennesker. Er gode til at skabe og bevare en god feststemning. Vi vil ikke tøve med at anbefale dem til andre. Alle vores gæster var glade for musikken.\nAnmeldt af Ellen-Margrethe og Bjarne Pallisdal d. 12. august 2019\nElse og Bent Jakobsen\nEminent musik både under middagen og til dansen.\nAlle var henrykte - det gjorde I sgu godt.\nAnmeldt af Else og Bent Jakobsen d. 4. august 2019\nLillian Ahlstrøm Nielsen\nPerfekt stemning, 5 stjerner\n5 stjerner, god stemning, lydniveau under middagen tilpasses efter situationen, numre afstemt vores ønsker, gode sangstemmer!\nAnmeldt af Lillian Ahlstrøm Nielsen d. 14. juli 2019\nSuper godt danseorkester!\nYoung Ones var det helt rigtige orkester til vores Sølvbryllupsfest, hvor gæsterne var i alle aldre. Alle dansede fra start til slut og der var noget for enhver smag. Young Ones smittende humør og musikglæde er ikke til at tage fejl af.\nAnmeldt af Hanne Søgaard d. 27. juni 2019\nDe er utrolige søde og de har et humør som man sendt glemmer. På trods af et presset forløb med rigtige mange indslag under middagen, gav de den altså max gas i 1½ time ud i et. Deres valg af sange var perfekt til vores sølvbryllup. Vi kan kun varmt anbefale dem. 1000 Tak Young Ones. Kh Kate og Kim Dandanell.\nAnmeldt af Kate Dandanell d. 21. oktober 2018\nVi har lige haft 60 års fødselsdagsfest på Fakkelgården i Kollund. Vi havde Young Ones til at spille hele aftenen. Under middagen spillede de dejlige rolige melodier og da vi skulle danse spillede de super god dansemusik, som fik gæsterne ud på gulvet. Vore gæster roste musikken leveret af Young Ones. Vi vil gerne give dem vores allerbedste anmeldelser med på vejen, og sige til jer, der står for at skulle booke, at I er i trykke hænder.\nAnmeldt af Steffen Lorenzen d. 9. september 2018\nSuper alsidige, spiller super godt med god lyd og dejlig stemning\nAnmeldt af Kjeld Nielsen d. 12. august 2018\nVi havde d. 9/9-2017 fornøjelsen af Andreas og Henrik (Young Ones) til vores Bryllup. Vi var meget spændte på hvad vi fik, da vi ikke kendte dem i forvejen og fordi at musikken jo er en vigtig del af sådan en fest. Men vi havde absolut Intet at frygte. De leverede perfekt musik, både dæmpet under middagen så man kunne tale sammen, og de kunne spille op til dans senere på aftenen. Ligeså spillede de til gæsternes festsange og da vi (brudeparret) gjorde vores entre. I min tale nævnte jeg Poul Reichhard som har betydning for os og efter talen spillede de et Poul Reichhard nummer - uden at vi havde bedt dem om det.\nDe spillede ønsker efter vores musik smag og passende til festen og gæsterne.\nOg de havde Intet problem i at spille længere tid end først aftalt.\nVi vil varmt anbefale Young Ones og bruger dem helt sikkert til vores næste fest!\nTusind tak! Det var en fornøjelse!\nAnmeldt af Louise Falkenberg d. 17. september 2017\n⭐⭐⭐⭐⭐ Perfekt band\nHej vi havde Young Ones til at spille ved vores bryllup d. 26.08.17 på Restaurant Knapp. Det var bare en super perfekt dag, og det har Young Ones virkelig gjort det til. Dette band kan virkelig anbefales, de er simpelthen bare super gode til at få stemningen op og holde den hele aftenen/natten. Så se at komme igang og book dem, I vil aldrig fortryde det.\nAnmeldt af Lis Brodersen d. 16. september 2017\nPerfekt musik, lige vores smag\nDe kunne få alle ud på gulvet og der var musik for enhver.\nHar booket dem til om tre år til vores sølvbryllup.\nAnmeldt af Svend-Erik Hansen d. 18. juli 2017\nSuper professionelt band - Ikke et øje tørt!\nGrunden til de fem stjerner er fordi der ikke kunne vælges flere stjerner.\nDette band her leverede varen til punkt og prikke.\nAlt gik som smurt fra før vi overhovedet skulle holde festen med planlægning af musiknumre, der skulle spilles, og der blev øvet en sang, som jeg skulle synge for min brud.\nBåde far og søn er utrolig flinke og de supplerer hinanden perfekt.\nTil middagen lagde faren ud med at spille lidt roligt musik hvorefter sønnen begyndte at spille med senere men på et niveau som passede til gæsterne.\nSenere bød vi op til dans hvor der kom en trommeslager på og gæsterne fik muligheden for at låne mikrofonen og synge med på de velkendte sange som vi alle kender.\nAlle hyggede sig som aldrig før og ingen ønskede, festen skulle stoppe.\nHvis jeg kunne ville jeg holde en fest hver weekend med jer, for I forstår virkelig at sprede god stemning med jeres gode musik og jeres dejlige humør.\nMange varme hilsner til jer og alt det bedste jeres vej i fremtiden.\nPs. Dem der ikke vælger Young Ones begår en stor fejl!\nAnmeldt af Simon Rodriguez d. 13. juni 2017\nSusanne Øer Tonnisen\nHavde kobberbryllup med 88 gæster, hvor Young Ones spillede. Der var super stemning ved bordet, de formåede at få gæsterne med. Herefter spillede de op til dans, som også gik forrygende. Havde bestilt dem til kl. 01.30, men sluttede først kl. 03.00, så det taler for sig selv. Var også gode til at spille de sange, som gæsterne ønskede. Vi er fuldt ud tilfredse og anbefaler gerne Young Ones. Stor ros til Andreas som var super god på guitar. Vi havde ikke hørt dem før, men de levede fuldt ud op til, hvad vi forventede. Har fået meget ros af gæsterne.\nAnmeldt af Susanne Øer Tonnisen d. 9. december 2016\nErik H. Jepsen\nOver 80% spurgte hvor har du "FUNDET DEM DER"\nIndlevelse i egen præsentation og valg af repertoire. Det gjaldt både spise- og dansemusik. Instrument sammensætning er særdeles god. Farmand er en rigtig "gammel musik rotte" og sønnen kunne virkelig spille guitar.\nVil blive anbefalet med de 5 stjerner.\nAnmeldt af Erik H. Jepsen d. 9. februar 2016\nLise Rygaard Spohr\nJeg kan varmt anbefale Young Ones de var super gode, de fik alle til at synge med, sejlede op af åen osv\nVi havde en kanon dag og det kan vi takke Young Ones for. ikke sidste gang vi hyrer dem.\nMvh lise Spohr\nAnmeldt af Lise Rygaard Spohr d. 19. november 2015\nGod danse musik\nYoung Ones spillede super godt til vores fest og der var god stemning fra starten.\nDe har et god repertoire både under middagen og til dansen.\nVi anbefaler gerne Young Ones til andre.\nAnmeldt af Anders Skade Madsen d. 12. februar 2016\nKontakt Young Ones via formularen her, så vil Young Ones vende tilbage hurtigst muligt. Det er gratis. Du er ikke forpligtet til at benytte det tilbud du modtager.\n00:00 Stumblin In


Køb Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml. – 86 kr.\nCuraprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml.\nCuraprox Perio Plus Forte Mundskyllevæske virker desinficerende og reducerer infektion i mundenIntensiv antibakteriel mundskyllevæske med Klorhexidin og CITROX/P-Complex virker desinficerende, modvirker dannelse af plak og formindsker effektivt inflammati (Læs mere)\nNavn: Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml.\nMasser af online firmaer foreslår til alt held diverse forskellige leveringsmidler. En favorit iblandt mange er nu om stunder pakkeshoppen, og så henter du bare din nyindkøbte vare på et selvvalgt tidspunkt. Muligheden er jo i høj grad let, samt oftest ligeledes den mest betalelige fragtmetode ved køb af Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml..\nDu kunne ligeledes vælge at vælge at få sendt til din hjemmeadresse eller til din arbejdsplads. Løsningen viser sig i regelen en sjat mere pebret, men tillige særligt praktisk. Den prisbilligste fragtmetode vil dog utvivlsomt være selv at hente ordren, men det betinges af at du fysisk befinder dig i kort afstand af internet butikkens lager.\nLeveringstidspunktet på Mundskyl og mundspray kan i nogle tilfælde være rigtig central om du står og skal bruge varerne om få sekunder, så i det øjemed er det komplet væsentligt at man besigtiger den estimerede leveringstid for den aktuelle vare.\nFlere online firmaer byder på 1 hverdags levering på de fleste produkter, eksempelvis Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml., men som trods alt kræver at handlen gemmenføres inden et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer distribueret før de pakkeansatte har fyraften.\nVisse online selskaber tilbyder portofri fragt, men i mange tilfælde er det kun gældende hvis man bestiller for en præcis sum. I øvrigt kunne man udvælge den mindst kostelige form for levering, der oftest – uafhængig om du er tæt på Taastrup, Skive eller Hinnerup – vil blive at få dem til at levere varerne til et udleveringssted.\nDet er særdeles uproblematisk for folk at finde frem til de bedste priser på forskellige e-handler, og til tak har en lang række Curaprox internet varehuse været tvunget til at stampe prisniveauet på mange af deres produkter – til børn og babyer, lige så vel som til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nDet kan alligevel blive rentabelt at kigge forbi et par forskellige outlets på nettet efter udsalg på Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml. forud for at du gennemfører din bestilling, så du er skudsikker på at få den prisbilligste pris.\nMan skal alligevel ikke overse, at hvis en online butik tilbyder produkter til salg for en pris som virker utopisk lav, bør det ofte være et tegn på en uægte internet handler. Bestillinger med kort er trods alt omfavnet af en ordning, som støtter køberen overfor snydagtige e-forretninger.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du drage nytte af et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, ifald du higer efter at afbetale prisen over en længere periode.\nFør nogen køber i en Curaprox online butik kunne man når alt kommer til alt læse forhandlerens forretningsvilkår, men det er oftest en tidskrævende opgave.\nEt alternativt forslag kunne være at kontrollere om internet butikken er støttet af e-mærket, siden det er en tryghed om at internet forretningen anerkender de danske regler, udover at internet shoppen jævnligt kigges til af sagkyndige som kender de gældende regulativer. Det giver dig lejlighed til en hjælpende hånd, såfremt du møder problemstillinger som følge af din handel.\nDerudover er det godt at kunden er obs på de elementære vedtægter der kan have betydning for bestillingen, som for eksempel hvilken ombytningsret online virksomheden tilsikrer. I den relation er det ligeledes vigtigt, at man permanent opbevarer sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid vil kunne bevise købet af Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml., om du shopper til en kvinde eller mand.\nTrustpilot præsterer fuldkommen fremragende løsninger til at læse en hel del forhenværende brugeres vurderinger og herved er det prisværdigt, at du betragter webshoppens kritik af Curaprox Perio Plus Forte mundskyl – 200 ml. inden du placerer din ordre.\nFacebook bringer dig lige så vel forholdsvis ønskværdige genveje til at få indblik i internet selskabets kundetilfredshed. Tilmed ses faktisk shops på nettet som tilbyder kunderne at tilkendegive en kritik af købsoplevelsen, som desuden burde benyttes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er reklamefinansieret. Vi hjælper forskellige online webshops derved at vi annoncerer forretningernes produkter, og modtager kommission forudsat en af de besøgende på vores hjemmeside foretager en transaktion.\nViden omkring varer og internet handler opdateres løbende, men vi tager forbehold for forandringer der kan være realiseret efter at vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


Tania Ellis - Blog, Tilbud, Arrangementer, video, Kontakt\nForfatter, foredragsholder, erhvervsinnovatør med speciale i sociale business trends\nLarsbjørnsstræde 13, 1453 København\nTania Ellis er foredragsholder, forfatter og erhvervsinnovatør med speciale i sociale business tendenser.\nTania Ellis er en populær foredrags- og workshopholder blandt både virksomheder, foreninger, netværk, frivillige organisationer, kommuner, fagorganisationer og vidensinstitutioner. Foredrag og workshops tager udgangspunkt i Tania Ellis' arbejde med trends inden for ledelse og arbejdsliv, corporate og employer branding, virksomheders samfundsansvar (CSR), (corporate) social innovation samt socialt entreprenørskab, socialøkonomisk iværksætteri.\nI 2004 blev hun belønnet med Berlingske Nyhedsmagasins pris for opgaven ”En ledelsesmodel for fremtidens Danmark”. Desuden har hun skrevet en lang række artikler om ledelse og arbejdsliv. Derudover har hun bidraget til en række rapporter og antologier, bl.a. ”En bæredygtig fremtid” (InterfaceFLOR, 2007) ”Fremtiden er tæt på” (Dansk Industri, 2009), ”The CSR World Guide (Wiley, 2010) og ”Socialt entreprenørskab” (Børsens Forlag, 2010).\nTania Ellis er også forfatter til den første danske bog om social innovation og socialt entreprenørskab, ”De Nye Pionerer” (Jyllands-Postens Forlag, 2006) samt den internationale bog ”The New Pioneers” om sociale business tendenser (Wiley, 2010).\nBerlingske Nyhedsmagasins pris\nTania Ellis - Blog, Tilbud, Arrangementer, video, Kontakt


Fyldepennen - Dagbog - Bjørnen i mig\nJeg har været så træt hele dagen. Jeg ville helst have ligget i min seng og sovet, i stedet for at have taget på kursus. Jeg duer bare ikke om morgenen. Jeg er en syvsover, et komplet b-menneske, en ugle, en bjørn der er gået i hi.\nDet er efterhånden blevet ret mørkt om morgenen, og når det er mørkt, så sover man. Et eller andet i mig har trykket på den knap, der hedder "Autopilot-søvn". Min krop er indstillet på at sove, til det bliver lyst, og det er ikke lyst før ved 9-halv 10-10 tiden nu, men jeg kan sagtens sove længere end det. Selv hvis jeg går tidligt i seng om fredagen - lad os sige 22:30 -, kan jeg sagtens sove til klokken 11-halv 12 den næste morgen. Jeg har et kæmpe sovehjerte, og jeg kan ikke få nok søvn i øjeblikket. Jeg bor jo for mig selv, så der er ingen til at vække mig. Men der kommer nok et tidspunkt, hvor det hele vender, og jeg så bliver et morgenmenneske\nDagbogsindlægget Bjørnen i mig er publiceret 05/11-2012 18:23 af Gittepigen.


Enkelt Elsfleth frekke damer shemale\nÆrø Museum i Ærøskøbing er et kulturhistorisk museum, der rummer samlinger fra købstads- søfarts- og landbomiljø — herunder en kollektion af folketøj og legetøj.Hvilken er campingplads, vandrerhjem og hoteller. Marstal var i tallet var et lille fiskerleje som fra tallet udviklede sig til ei betydningsfuld søfartsby. Sankt Alberts Kirkekaldes dette område ved Vejsnæs. Det samme gælder langdyssen og jættestuen for toppen af Lindsbjerg — et udsigtspunkt, hvorfra bart kan se næsten behandle horisonten rundt. Samlingerne omfatter også H.\nCentret er et sted hvor turister kan opleve det gamle værftsareal og blandt andet se eleverne av Helvegsminde arbejde med by restaurere gamle nittede stålskibe. Jættestuen i Kragnæs og langdyssen i Store Banke er velbevarede. Marstal Søfartsmuseum ligger i Marstal og har belyst søfart siden Langs havnen finder bart et charmerende miljø med coastere, joller og ei stor lystbådehavn.\nÆrø Festspil opfører hvert alder friluftspil med op à medvirkende amatører. Øen har flere museer og tilbagevendende kulturelle begivenheder. Sankt Alberts Kirkekaldes dette område ved Vejsnæs. I kælderen for byens rådhus findes ei samling af Hammerichs buster i gips. I ei af gårdens længer er der en sal à brug for lokale aktiviteter. Øen er meget velegnet til vandre- og cykelture, har mange gode badestrande og tiltrækker lystfiskere og ikke mindst kunstnere. Gunnar Hammerich har også boet i Vestergade nr.\nJættestuen i Kragnæs og langdyssen i Store Rise er velbevarede. Havnemolen med burrow gamle kalkovn giver læ for østenvinden, bygget à formålet af skippere og bønder i Det blev til mere en 1. Kogehuset fra på havnemolen fungerede i gamle dage som kogested for sejlskibene i havn, da åben ild om bord for træskibene ikke måtte finde sted. I en af gårdens længer er hvilken en sal til brug for lokale aktiviteter. Hammerichshus var billedhuggeren Gunnar Hammerichs hjem i et velbevaret tals hus med ei samling antikviteter og hollandske kakler. I hovedbygningen kaldet Slottet er der alternativ udstillinger og museum.\nHammerichshus var billedhuggeren Gunnar Hammerichs hjem i et velbevaret tals hus med ei samling antikviteter og hollandske kakler. Havnemolen med burrow gamle kalkovn giver læ for østenvinden, bygget à formålet af skippere og bønder i De ældste huse er cirka alder gamle. Marstal var i tallet var et lille fiskerleje som fra tallet udviklede sig til ei betydningsfuld søfartsby. Nord designed for Søby Volde ligger Vester Mølle som er ei hollandsk vindmølle opført i som erstatning for en route for ældre stubmøller. Søby Kvern i Søby er ei stråtækt hollandsk mølle av\nI kælderen på byens bensinstasjon findes en samling af Hammerichs buster i gips. Søbygård er samlingssted igang øens beboere. Det ekvivalent gælder langdyssen og jættestuen på toppen af Lindsbjerg — et udsigtspunkt, hvorfra man kan se næsten hele horisonten rundt. Sankt Alberts Kirke , kaldes dette område ved Vejsnæs. Der er mange restauranter og cafeer i dem hyggelige gader og stræder. Byens tidligere fattighus huser Flaske-Peters samling. Samtidig åbnedes et nyt forløb af stier rundt om søen. Øen har flere museer og tilbagevendende kulturelle begivenheder. Centret er et sted hvor turister kan opleve det gamle værftsareal og blandt andet se eleverne fra Helvegsminde arbejde med at restaurere gamle nittede stålskibe. Møllen var i drift til


Vælg vurderingGiv produktet 1/10 Giv produktet 2/10 Giv produktet 3/10 Giv produktet 4/10 Giv produktet 5/10 Giv produktet 6/10 Giv produktet 7/10 Giv produktet 8/10 Giv produktet 9/10 Giv produktet 10/10 Prisen ligger for en Macintosh i den lave ende af spektret, men så skal der selvfølgelig tilkøbes tastatur, mus og skærm. Det behøver ikke være Apples egne produkter, for maskinen fungerer lige så fint med helt almindeligt pc-tilbehør, også når musen har både højre- og venstreknap. Skal der dystes på ren ydelse, står Mac mini bestemt ikke øverst på podiet, specielt ikke hvis den skal konkurrere med de maskiner i samme prisleje, som prioriterer design lavt. Mac mini har samtidig det problem, at det er umuligt selv at opgradere hardwaren. Den har dog tilstrækkelig med muskler til at tage sig af almindelige behov som internet, billedredigering og tekstbehandling.\nComputeren benytter Apples eget glimrende styresystem OS X, der kræver lidt tilvænning for Windows-brugere. Med lidt snilde kan det dog lade sig gøre at installere Windows, men så går man glip af iLife, der er fantastisk til at holde styr på billeder og redigere film.\nSe billeder og film direkte på dit TV. Få Miracast + 3 nr. af Komputer for alle for kun 99,50 kr. Aflæs vejret på din mobil. Få bluetooth-vejrstation + 3 nr. af Komputer for alle for 99,50 kr. Fakta En komplet løsning på en computer, hvor styresystem og software hænger godt sammen.\nLydløsLækkert designMasser af ekstra softwareKan ikke opgraderesInstallation af Windows Eksterne links Producentens hjemmeside Læs mere om... Arkiv Relaterede artikler\nMeget lille MacBook Overvåg dit hjem


HOSTAL DON JUAN SAN ANTONIO - San Antonio (Ibiza), Spanien\n7 Santa Ines, San Antonio Abad, Es, San Antonio (Ibiza), Spanien\nDet budget 2 stjernede Hostal Don Juan giver døgnåben reception, lægeservice og rengøring for at sikre gæsterne et behageligt ophold. Bygningen blev renoveret i 2002.\nMed central beliggenhed, sætter the hotel gæster i centrum af San Antonio. Bycentrum ligger 1 km væk fra hotellet.\nGæsterne kan finde Water Park inden for 14 km og Marina Botafoch inden for 14 km fra ejendommen.\nPå Hostal Don Juan tilbydes gæsterne værelser med satellit-tv og en balkon.\nGæsterne kan spise på Papizza og El Rincon de Pepe, ca. 50 meter væk fra ejendommen.\nIbiza lufthavn kan man nå på 20 minutter i bil fra Hostal Don Juan.\nGæsterne kan benytte sig af valutaveksling og en værdiboks.


Baggrund | Hammerich\nPeter Hammerich's slægtskommentar\nFirmaet L. Hammerich & Co.\nEtablering og indvielse\n- EN GÅRD I MOLS BJERGE\nProvstgården er en typisk dansk Mols-gård fra midten af 1870'erne. Ejendommen blev under 1. verdenskrig købt af grosserer Louis Hammerich (Pater), som brugte stedet til ferieophold for familien. Landbrug og skov blev drevet af en forpagter, som med sin familie boede på stedet. Siden begyndelsen af tyverne var forpagteren Frederik Petersen, som med sin kone Gudrun først flyttede fra stedet, da han i midten af 60'erne byggede aftægtshus i Femmøller og gik på pension efter mere end 40 år på Provstgården.\nEfter Paters død i 1931 førte hans enke Ellen Hammerich (Mater) ejendommen videre. I 1947 skænkede Mater gården til Grosserer L. Hammerich og Hustru Ellen, f. Liisberg's Legat (stiftet i 1936) sammen med en bankbog på kr. 12.500, så der var midler til vedligeholdelse.\nGården ligger højt for enden af en stejl opkørsel fra vejen. Billedet for oven til venstre er fra før anden verdenskrig. Billedet til højre viser Haalen i 1940, se separat afsnit. Arealerne umiddelbart omkring gården er i årenes løb blevet frilagt med græs og rundt om gården er plantet spredte frugttræer. Hønsehus er i dag ombygget til jagthytte for forpagterne.\nBygningerne, der siden 1972 udelukkende har været brugt som familiens ferie- og fritidsopholdssted, består af et stuehus, der er genopført i 1931, den oprindelige lade fra 1875 samt en staldbygning, genopført i 1947; alle bygninger er med stråtag, lade og stuehus i bindingsværk. 1998-2001 blev der foretaget en omfattende ombygning af dels stuehus, dels beboelsesdelen af staldbygningen, så stedet mht. komfort og udstyr i dag bedre lever op til moderne feriegæsters krav. Når man tænker på, at indtil 1965 blev store dele af stuehuset beboet af forpagteren, og gæsterne kun kunne benytte stuen til højre for hoveddøren samt de to værelser på 1. sal i staldbygningen, og at man relativt få år tidligere måtte klare sig med vand hentet i brønden ved maskinhuset og das bag vognporten i laden, så er der sket meget i årenes løb. I særlig tørre somre kunne gårdens brønd tørre ud i flere måneder, og vandet blev derfor kørt til stedet med mælkeruten med hestevogn. Gården har siden først i tresserne haft egen brøndboring med fint rent vand.\nSådan så der ud på Mols i "gamle dage". Gården i sin oprindelige skikkelse som også vist øverst til venstre (stuehuset dog genopbygget). For de, der er kommet der siden krigen, var det et eldorado af et feriested på trods af forholdsvis primitive forhold. Under krigen var det ikke ualmindeligt at cykle fra Aarhus med børn på bagagebæreren; siden cyklede børnene selv turen. Var der en grisefødsel i anmarch, lod man sig med glæde vække midt om natten for at være med. Masser af ferier er tilbragt på gården året rundt.\nNu lejes gården stadig ud til familiemedlemmer, dog kun i perioden påske til november, stadig til stor glæde for alle aldre.\nI september 2009 fik stuehuset nyt stråtag. En omfattende opgave med indvendig brandsikring, som forhåbentlig tidligst skal gentages om ca. 30 år.\nOpdateret: 07. juli 2020


17-årigt dirigenthåb: Min drøm er at forme musikken på de største podier i verden - Kristeligt Dagblad\n17-årige Gustav Sønksen er til direktionstime under DR’s Koncerthus. Her øver han sig foran et billede af salen. – Foto: Niels Ulrik Østrup\nHvordan føles det at være født under en nodeformet stjerne? At tænke musik 24 timer af døgnet? Det ved 17-årige Gustav Aske Sønksen. Han er en del af en ny DR-satsning for unge dirigenter\nHvis man havde gjort sig vilde og romantiske forestillinger om dirigentfaget, så bliver de hurtigt punkteret, når man står i “Lille Prøvesal” i kælderen under DR’s Koncertsal. Der er ikke meget svalehale, krystalglas eller bourgeoisi-stemning over det.\nMest af alt ligner det et opbevaringsrum med stablede stole og borde på europaller, brugte og halvtomme kaffekopper i hjørnerne.\nGustav Aske Sønksen begyndte i sommer som en ud af fire elever på Malkos Dirigentskole, et toårigt talentudviklingsprogram for unge dirigenter, som DR’s kor og orkestre står bag. Derfor står han der i kælderen en torsdag aften hen imod jul. Han er til solotime med DR PigeKorets chefdirigent, Phillip Faber.\n“Gustav var på mange måder det sikre kort. Forstået på den måde, at om Gustav går her hos os eller ikke, så skal han nok blive til noget stort.”\nDet fortæller Faber, da han skal forklare, hvorfor Sønksen var en af fire elever, der blev valgt mellem 30 ansøgere.\nDet mest normale er at have en mangeårig karriere som medlem af et orkester, inden man, som en slags efteruddannelse, går dirigentvejen. Derfor er det på mange måder unikt, at Gustav Aske Sønksen og de andre elever bliver skolet i direktion i så tidlig en alder.\nHjemme i Fuglebakkekvarteret på Frederiksberg i København fisker han et hæfte frem.\n“Jeg købte partituret sidste sommer i 2015, da jeg var i Wien med Sankt Annæ Symfoniorkester.”\n”Le Sacre du printemps”, på dansk ”Forårsofret”; en ballet af Igor Stravinskij. Det er kendt som et af de absolut sværeste værker at dirigere.\n“Jeg vidste, at det var et vigtigt værk. Så det måtte jeg have,” forklarer han så.\nHan har ikke selv givet sig i kast med det endnu, for “det er ikke noget, man bare lige gør”, som han siger.\n“Det er vel nærmest et endepunkt. Et peak (højdepunkt, red.).”\nI stedet finder han noget Bach.\nDirigentstokken svæver i hans højre hånd og snitter i luften – nogle gange blødt, nogle gange pludseligt.\n“Når jeg åbner hånden og spreder mine fingre, synger koret med en mere luftig klang. Og det samme, når man lukker den til igen. Så har man et mere fast greb om klangen og lyden. Det er egentlig meget lige til billedligt.”\nDer er ikke tid til at være genert. Det virker som det mest naturlige, når Sønksen, der er 17 år, skiftevis synger, læser, dirigerer og forklarer på sit teenageværelse. Mellem partiturer, et nodestativ, Bach-, Mozart-, Strauss- og Stravinskij-cd’er, en håndfuld bøger, to store højttalere, et par franske vintageplakater fra 1950’erne, en venetiansk karnevalsmaske og en seng.\nHan er langtfra udmattet. Han har et drive, der er usædvanligt for en gymnasieelev. Det er muligvis det drive, der fortæller ham, at dirigentvejen er den eneste vej for ham. Men hvorfor egentlig?\nHan sætter sig i skrædderstilling på sengen og leder efter ordene. Kigger op i loftet, som skulle de dumpe ned i hovedet på ham.\n“Det handler jo bare om musik. At ville være i musikken. At skabe musik. Og at ville gøre noget for musikken. Det er det, jeg bruger al min tid på.”\nHan kan ikke komme det nærmere. Gustav Aske Sønksen har da overvejet “at være journalist eller noget”. Men ikke rigtigt.\n“Min ultimative drøm er at stå på podiet foran de bedste symfoniorkestre i de største opera- og koncerthuse i Europa og verden.”\nDet er svært at forstå , når man ikke er virtuos og ikke kender til den mani, der heraf følger. Det at skyggefægte med en træpind til Strauss’ opera ”Die Frau ohne Schatten”, mens timerne flyver af sted. Det at man øver sig, øver sig og øver sig og ikke giver op, fordi man ved, “at konkurrencen er enorm”.\n“Han var et meget sensitivt barn,” fortæller hans mor, Lisbeth Dorph, der er uddannet fysioterapeut og arbejder inden for psykiatrien.\n“Det gik op for os ved omkring toårsalderen, at han var en ret særlig dreng. Der var det her med, at han ikke ville have tøj på, fordi det gjorde ondt på huden. Men ellers talte han også meget tidligt og havde et ordforråd, der var helt vildt for en toårig. Han var ret kvik oven i pæren.”\nLisbeth Dorph ligger inde med et hav af anekdoter.\nHan var positiv, tålmodig, nysgerrig, målrettet, ærgerrig og kom aldrig i ballade. Han var et nemt barn. Og så havde han et specielt forhold til lyde.\n“Nogle af de første gange, Gustav sad på gulvet foran fjernsynet, kunne han sidde helt stille og fordybet. Pludseligt kunne noget irritere ham, og så ville han sige “Mor. Hun har en dårlig lyd.” Det var speakerens stemme inde i tv’et, han talte om. Det syntes vi var ret specielt.”\nAllerede som treårig kørte han i nattøj på sin trehjulede cykel op til den lokale kirke med forældrene på slæb, fordi han elskede at sidde og lytte til orglet og koret. Hans bedste barndomsminde er Sigurd Barretts Juleshow.\nVi springer ind i en øvelsestime på Frederiksberg Musikhøjskole i 2012.\nDet er mandag og forår. Det er her, drømmen om at blive dirigent tændes i den dengang 12-årige Gustav.\nHan sidder som førsteviolin på de vakkelvorne stole med fødderne på linoleumsgulvet. Foran ham står orkesterlederen Thorbjørn Kjærgaard.\nDer er intet nyt i situationen. Dagen er som alle andre. Men Gustav Aske Sønksen oplever det anderledes. Der er noget i musikken, der nager ham. Ligesom dengang med speakeren i fjernsynet.\n“Jeg kan huske, at det var en oplevelse af, at der var noget, der kunne gøres anderledes. Ja, måske bedre. Det var første gang, at jeg lyttede kritisk og dannede mig mine egne forestillinger om, hvordan musikken ellers kunne lyde,” husker han.\nEt år senere har han siddet ved klaveret og komponeret hele sommeren. Han sender kompositionen til Thorbjørn med det samme. Han er klar til sin uropførelse.\nDen 18. januar 2014 står Sønksen på scenen i Frederiksberg Rådhus. 14 år gammel. Der er 20-30 meter til loftet. Over 800 mennesker i salen. Han trækker vejret helt ned i maven. Han ser på partituret, der hviler i nodestativet. Strygerne, træblæserne, messingblæserne og slagtøjet sidder med samme noder, som han har skrevet. Så holder han armene ud fra kroppen i en 90-gradersvinkel, løfter sin højre hånd.\nSom en fugl, der letter for første gang.\nDet var ikke Stravinskijs forårsballet. Den ligger langt ude i fremtiden. Som et ”peak” eller et endepunkt. Men det var et skridt på vejen.\nUnge dirigenter skaber optimisme\nVar Luther ikke blevet teolog, var han blevet musiker


For 2 — 4 spillere Generelt om spillet I det tredje spil, jeg anmelder her på bloggen, bevæger vi os ind i de kongelige portugisiske gemakker. Kong Manuel I kom i det Han var undervejs blevet så betaget af de spansk-mauriske kakler i paladset Alhambra, at han besluttede sig for at tage både eksemplarer og kunstnere med til Portugal. Her kunne de så udsmykke kongens residens. Denne historie bringer os videre til spillet Azul.\nAdvis os Skrabekalenderen hitter: Her er millionerne vundet Selvom chancerne er små, håber masser af danskere at vinde én million kroner i julegave. Se underst på kortet, hvor de heldige vindere er fundet. Foto: Brian Bergmann - Scanpix Skrabejulekalderen er i hvert fald populær, og siden er der inklusiv i år solgt i omegnen af 34,8 millioner eksemplarer, oplyser pressechef Marie Grabow Westergaard til TV 2 Lorry.\nDe kan forestille sig en stamme af Homo rhodesiensis, for cirka Efter væddemålet var lavet, og prisen aftalt, var mændene uden tvivl meget mere engagerede i deres jagt. Med andre løfte, var det altså en gruppeaktivitet. Det er blevet en enkeltmandspræstation og drejer sig hovedsageligt om at vinde gysser. Sikker gevinst ved oddsning? Mange vil påstå, at oddsning på fodbold er baseret på viden og ikke succes. I så fald, ville der sikke ikke være mange flere, der vandt? Der er utrolig mange ting, hvordan ikke kan kontrolleres, og mange informationer, som ikke er tilgængelige for offentligheden. Det mest nærliggende eksempel er aldeles skade, som bliver hemmeligholdt for pressen.\nAskeonsdag d. I Aalborg blev der derefter kampen jublet endnu mere. Foto: AP Af: Jonas Hüttel Juventus' tur indtil Sardiniens hovedby Cagliari var så langt fra den sportsbegivenhed i weekenden, hvordan trak flest mennesker foran skærmen. Gid danskere fulgte med søndag aften på Eurosport 2, men en af nedgøre seere vil aldrig glemme denne sportskamp og nok så vigtigt Juventus' choksejr på Også selv han missede størstedelen af anden halvleg, fordi han pr. stedet vandrede hvileløst rundt i Aalborgs gader fuldstændig ør i hovedet af spænding.\nSpillere om titlen May Flower casino


Sengetunnel, legerør Winter Wonderland - Hoppekids\nSovetunnel til sengen - Winter Wonderland.\nForhæng med tyl, Winter Wonderland til halvhøj- og etageseng - Hoppekids VÆLG STØRRELSE\nFlot eventyrligt forhæng med tyl, til senge i Winter Wonderland design fra Hoppekids.\nEt forhæng til dit barns seng kan gøre værelset rigtig hyggeligt og det er jo altid dejligt med en legehule. Sættes forhænget på en køjeseng, er der ekstra mørke og fred til den underste køje.\nForhænget passer både til den halvhøje seng eller til køjesengen.\nTunnel, puder og andet der passer til forhænget kan tilkøbes.\nForhæng, Winter Wonderland til halvhøj- og etageseng 200 cm - Hoppekids\nFlot forhæng til senge i Winter Wonderland design fra Hoppekids.\nForhæng, Winter Wonderland til mellemhøj seng - Hoppekids VÆLG STØRRELSE\nDette Hoppekids Winter Wonderland forhæng passer til din mellemhøje seng.\nForhænget er øko-tex certificeret.\nPuder og andet tekstil, der passer til forhænget kan tilkøbes.\nPude 50x50 cm Winter Wonderland, Rosa - Hoppekids\nStor dejlig pude som passer til Hoppekids Winter Wonderland serien.\nDet er altid hyggeligt med en pude eller to i sengen. Puder pynter og gør sengen rigtig hyggelig.\nPuden er oeko-tex certificeret\n288,00 230,40 DKK\nPude 50x50 cm Winter Wonderland, strik - Hoppekids\nStor dejlig strikpude som passer til Hoppekids Winter Wonderland serien.\nPude 60x35 cm Winter Wonderland, Hvid - Hoppekids\nSkøn aflang pude til sengen på børneværelset.\nPuden passer Hoppekids Winter Wonderland serien. Det er altid hyggeligt med en pude eller to i sengen.\nPølsepude, Winter Wonderland Hvid - Hoppekids\nLækker pølsepude som kan pynte sengen og bruges at tumle med.\nPuden passer Hoppekids serien Winter Wonderland.\nPølsepude, Winter Wonderland Rosa - Hoppekids\nStor dejlig pølsepude som kan pynte sengen og bruges til at tumle med.\nPuden passer til Hoppekids serien Winter Wonderland.