Apple scanner kun efter CP på telefoner som tilhører børn hvis forældre kontrollerer telefonen og hvor forældrene aktivt har slået denne scanning til.\nFor alle andre scanner Apple "kun" fotos i ICloud Photo-libraries. Har man ikke sine fotos i ICloud (og det er jo ganske frivilligt) bliver de altså ikke scannet.\nApple melder ikke nogen til politiet med mindre de a) finder et antal (de siger ikke hvor mange - men mere end et i hvert fald) CP billeder, og b) billederne er blevet reviewet af et menneske (de kan KUN ses af et menneske hvis de er blevet matchet med databsen over CP billeder)\n24. juni 2021 kl. 11:46\n4. maj 2021 kl. 11:27\n26. april 2021 kl. 17:43\n26. april 2021 kl. 14:55\n26. april 2021 kl. 14:47\nDer er en retssag igang, så man må regne med at parterne maler sig selv i et så kønt lys som muligt. Man skal altså tage hvad de siger med mere en et gran salt.\nOg til substansen i artiklen: det er helt normalt i USA at arbejdsgiver må overvåge hvad man bruger sin arbejdstelefon (og andet IT-udsyryr udleveret af arbejdspladsen) til. Den vil formodentlig derfor også ved udleveringen være sat op så dette er muligt og det vil være en del af vilkårene for at anvende den. Dette er ikke ulovligt. Dermed ikke sagt at Apple ikke kan have gjort noget ulovligt, men det er så næppe overvågningen som sådan der er ulovlig.\nDet er Apple der har anlagt sagen fordi de mener at nogle nu tidligere (ledende) medarbejdere har været iloyale over for firmaet, idet de har startet en ny virksomhed op mens de stadig var hos Apple (sagen er meget mere kompleks en det, men det er kernen). Og her er man ude i noget af en juridisk gråzone, det kan nemlig være fuldt ud lovligt det de tidligere medarbejdere har gjort - men det kan også være ulovligt... Så det kan blive en ret interessant sag at følge.\nDer er hele tiden folk der forlader store firmaer som Apple og jeg har da set adskillige eksempler på at de har startet for sig selv - uden at de fik en sag på halsen. Så der må være særlige omstændigheder her der har ført til en retssag. Det har intet at gøre med ufine metoder (som nogen synes at mene), men om at virksomhederne på den ene side har en berettiget forventning om loyalitet og at deres IP beskyttes, mens medarbejderne på den anden side har en fundamental ret til at tage den viden de har i hovederne (men også kun i hovederne) og (i det omfang den ikke er beskyttet fx af patenter) bruge den til at bygge noget op selv. Spørgsmålet her synes at være hvor langt man må gå i starte noget nyt op mens man stadig er ansat (herunder fx om man må bruge arbejdets tid og ressourcer på det)\n(jeg skal skynde migt at gøre opmærksom på at jeg ikke på nogen måde er ekspert, men har bekendte der arbejder i high-tech i USA og derfra stammer min "viden").\n12. december 2019 kl. 11:35\nForsker: Massiv it-modstand blandt offentligt ansatte skyldes frygt for fyresedlen\nTil Bent Okholm: Alle offentligt ansatte der i et eller andet omfang har andre menneskers velbefindende (fysisk, psykisk, eller socialt) i deres hænder - og er i direkte kontakt med disse mennesker, er "varme hænder". Det gælder også borgerservicemedarbejderen, sagsbehandleren i ydelsescentret og jobkonsulenten. Reelt er det kun dem der sidder i rene administrative funktioner der kan karakteriseres som "kolde hænder" - selv om det egentlig også er en nedgørelse af deres arbejde at kalde dem det. Men selv disse "kolde hænder" kan være afgørende for at de "varme" kan udføre deres arbejde. Som Jan Carlzon er citeret for at sige "Hvis du ikke betjener kunderne, er det dit arbejde at betjene nogen der gør det". Så, lad os droppe den der forsimplede "varme/kolde" hænder retorik, og i stedet fokusere på hvad der skaber værdi - for borgerne og for samfundet, og i forhold til servicekvalitet, faglig kvalitet, forvaltningsmæssige kvalitet og samfundsmæssige effekter. Det giver mere mening - ikke mindst i forhold til digitalisering hvor man gerne "overser" en eller flere af disse kvalitetsdimensioner\n25. april 2016 kl. 13:32\nNaturligvis kan digitaliseringen få nogen til at frygte for deres job. Men mine (i denne sammenhæng uvidenskabelige) erfaringer fra mange år i det offentlige, både som medarbejder og leder - og nu som konsulent er, at det først og fremmest er en (ofte berettiget) frygt for at digitaliseringen overser, udgrænser eller på anden måde vanskeliggøre praktiseringen af centrale faglige kvaliteter i arbejdet, der er på spil. Digitaliseringen gør det for ofte (men selvfølgelig ikke altid) vanskeligere at udføre det man ser som kerneopgaven og, (som et andet indlæg rigtigt påpeger) reducerer den menneske-til-menneske kontakt som ofte er vigtigt både for medarbejderen og borgeren. Denne kontakt er ikke "bare" et spørgsmål om "vaner" eller "følelser" (selv om begge disse faktorer er noget man også burde tage langt mere alvorligt end man gør), men ikke sjældent også en væsentlig faktor i at sikre den samlede faglige kvalitet. Når dertil så kommer løsninger der til tider er teknisk og brugervenlighedsmæssigt uheldigt udformede (for nu at sige det pænt), er det intet under at offentligt ansatte ofte har en, velbegrundet, sund skepsis når det drejer sig om digitalisering. Nogle er sikkert "modstandere af forandring" - men det er der, fornemmer jeg, i dag ikke mange der reelt er. Hvis der er modstandere af noget er dårligt gennemtænke, dårligt udførte forandringer der bygger på manglende kendskab til de faglige kerneværdier og processer og ofte på en begrænset respekt både for medarbejderne og de borgere det "går ud over"\n25. april 2016 kl. 13:24\nEr digitaliserings-parate love nu også en god ide?\nNår man taler om at fjerne skøn for at letter digitaliseringen er det vigtigt at huske at skøn er et tveægget sværd.\nPå den ene side, åbner skøn for (magt)misbrug fra myndigheder og sagsbehandleres side, på den anden side er skøn et vigtigt redskab til at bygge bro mellem lovgivingens nødvendigvis endelige antal regler og kategorier, og borgernes mangfoldige virkelighed. Misbruget medfører mistillid og en oplevelse af uretfærdighed. Den positive anvendelse af fleksibiliteten giver tillid og er et centralt element i borgerens oplevelse af retfærdighed. Dette dilemma løse ikke bare gennem mere regler og kontrol (fx strammere systemstyring eller "scripting"), men nok snarere - gennem høj faglighed, god service-fokuseret ledelse og dyrkelsen af det man på udenlandsk kalder "public service ethos".\nUden fleksibilitet er der ikke plads til at se og tage hensyn til den enkelte borgers særlige omstændigheder eller at se og behandle borgeren som individ - som menneske. Uden fleksibilitet bliver borgeren (i endnu højere grad end i dag - og uden mulighed for selv at få indflydelse) reduceret til en kategori, en sag, et nummer. Uden fleksibilitet og muligheden for skøn bliver lovgivingen let enten for grovmasket eller for detaljeret - eller i værste fald - en kombination af begge dele.\nFleksibiliteten behøver ikke nødvendigvis ligge i om en ydelse bliver tildelt eller en tilladelse givet, eller ej. Selv hvor dette kan afgøres ud fra rent objektive kriterier, kan man fortsat give borgeren en oplevelse af at blive set, hørt og taget alvorligt som individ, gennem den måde man betjener dem og taler med dem - man kan vise fleksibilitet i anvendelse af procedurer og fleksibilitet i interaktionen (fx ved at give sig tid til at lytte til folk). Forskning viser faktisk at det at føle sig set, hørt og taget alvorligt kan have større betydning for oplevelsen af retfærdig behandling, end om man får en given ydelse eller ej.\nDenne form for proceduremæssig og interaktiv fleksibilitet forudsætter at de medarbejdere borgeren har med at gøre (ansigt-til-ansigt, på telefon eller evt. pr. mail) har den nødvendige faglige viden - og det nødvendige råderum til at være fleksibel på en forsvarlig og meningsfuld måde.\nDigitalisering, autoamtisering og centraliseringen udfordrer er alt sammen primært spændt for en dagsorden der handler om efficiens og produktivitet. Men dette bør afbalanceres med betydningen for tillid, retfærdighed, anerkendelse - og alle de andre væsentlige menneskelige og følelsesmæssige behov som udgør kernen i borgerens kvalitetsoplevelse, men sjældent indgår i businesscasen, sjældent tages alvorligt og yderst sjældent måles.\n6. oktober 2015 kl. 12:43\nHmmm, så vidt jeg forstår er det ikke Apple - eller de andre teknologivirksomheder med adresse i irland - der har gjort noget ulovligt, men - i givet fald- den Irske stat, der har overtrådt EUs regler. Så Apple - og de andre kan "højest" stå til at betale en restskat i milliardklassen, men ikke nogen bøder. Og så - fint at få lukket skattehuller (som altså er LOVLIG i det land de findes i) og begrænse staternes konkurrenceforvridende subsidier. Og det er DET der er sagen her. Men af en eller anden grund skal den altså vinkles så det handler om Apple. Jeg har ikke ondt af Apple, men når man præsenterer et problem så det fremstår som en enkelt virksomheds "fejl" (og så oveni købet så vidt jeg forstår beskriver problemet forkert), så fjerne man fokus fra de systemiske problemer som er sagens egentlige kerne. Så, Version2, gå efter bolden - ikke manden (eller i dette tilfælde firmaet) - med mindre selvfølgelig at manden/firmaet er en slyngel.\n1. oktober 2014 kl. 10:59\n28. august 2014 kl. 15:13\n28. august 2014 kl. 14:45


MissMqrn - Hunde-forum.dk\nMissMqrn begyndte af følge Hvilken race? og Halsbånd hele tiden?! Marts 28, 2017\nHalsbånd hele tiden?!\ntopic svarede på MissMqrn's MissMqrn i Debat\nHar jeg misforstået det med hundetegn, hvis hunde skulle stikke af hjemme fra, så skal den vel have hundetegn på?\net emne tilføjede MissMqrn i Debat\nHar jeres hund halsbånd på hele tiden, elelr kun når i går tur/er ude?\nKan ikke se video, den melder bare fejl :hmm:\nTak for jeres svar, jeg syntes desværre jeg bliver mere forvirret. Jeg skal ud og møde et par Springer og så må vi se.\nAt den skal trænes og have en del motion og en del stimulering er jeg helt med på. Men syntes der blev skrevet ting, der fik den til at lyde halv arrig. Og jeg det er ikke det indtryk jeg får, når jeg læser om racen. Faktisk tværtimod.\nJa det er jo det jeg syntes er så mærkeligt, for det er jo lige det du beskriver, jeg har læst de er. "Den største af spanielracerne er på én gang en rolig og afbalanceret familie- og selskabshund. Der er en energisk jagthund der skal have afløb for sin trang til aktivitet. Den er trofast og hengiven i familien, venlig og overbærende sammen med børn. Den er vagtsom, men omgængelig overfor fremmede og i forhold til andre hunde." Taget fra Spaniel klubben.\nVi har lige nu kig på Cocker Spaniel og Engelsk Springer Spaniel. Men nu bliver jeg helt i tvivl, det lyder som om der er en del der ikke er så børnevenlige?!!\nUndskyld men er jeg helt fra den, hvis jeg lader min hund (hvis jeg da skal have en) stå udenfor netto, men jeg henter en liter mælk?\nMåske vi skal over i Labrador og i de baner. Hvordan måler man transportkasse størrelse?\nJa 15 -25 kg tror jeg. Den skal helst kunne være bag i en citygo, eller på bagsædet mellem autostol og teenager.\nJeg er sikker på, at vi kommer til at elske den hund vi får lige meget hvad. Det vigtigste er også at den er god til børn.( jeg kan slet ikke acceptere hvis den snapper/knurre/bider børn, men jeg acceptere heller ikke at mine børn ikke opfører sig eksemplariske overfor dyr) Resten finder vi nok ud af.\nJeg syntes Beagle er en super flot hund og dem jeg har mødt er utrolig dejlige. Jeg ønsker bare ikke at tage den chance og ikke få den hund, vi ønsker os. Men syntes godt nok det er lidt svært, at finde den rigtige. Jeg har nu skrevet til opdrættere af Kromfohrländer, Fox terrier og parson terrier og beskrevet hvad jeg søger og om deres racer passer. Mange tak for hjælpen.\nkromfohrländer er et godt bud tror jeg. Tak.\nHvad mener du med skarpe? De to du skriver, er ikke noget for os. (rent udseende)\nJa det er vores første hund. Vi er begge vokset op med hunde, dog ikke haft hund selv. Vi er i Parson Russell eller Fox terrier lige nu.


Cashmere - Find tidsløse styles i 100% cashmere hos Came\nFind tidsløse cashmere styles af højeste kvalitet, om det er til de kølige sommeraftener eller en efterårsdag. Hos Came Studio finder du et nøje udvalgt sortiment af ægte Cashmere til kvinder, fra bl.a. Beta, Peoples Republic of Cashmere og Rue De Tokyo. Uanset hvilken årstid det er, kan du have brug for en trøje, halstørklæde eller bukser lavet af lækker blød cashmere. Vores sortiment byder på klassiske og stilfulde styles der bevare det enkle, men stilfulde look hele året rundt.\nORIGINAL POLO CASHMERE – HEATHER GREY\nWOMENS BOXY O-NECK CASHMERE – SCUBA BLUE\nWOMENS ROUNDNECK CASHMERE – HEATHER GREY\nWOMENS OVERSIZE CARDIGAN CASHMERE – OATMILK\nORIGINAL SWEATPANTS CASHMERE – OAKMILK\nWOMENS BOXY O-NECK CASHMERE – OATMILK\nWOMENS STRIPED BOXY O-NECK CASHMERE – SORT/CREME\nO-NECK BASIC CASHMERE STRIK – MOLE\nSWEAT PANTS CASHMERE – MOLE\nBERTA OVERSIZE O-NECK CASHMERE – GRÅ MELANGE\nSWEAT PANTS CASHMERE – BLACK\nCashmere styles hos Came Studio af højeste kvalitet\nHos Came Studio har vi stor fokus på slow fashion med styles der kan bruges året rundt og passer til din garderobe. Derfor har vi udvalgt et sortiment af cashmere til kvinder, som vi mener har det elegante og tidsløse touch der passer ind i resten af vores univers. Vi går ind for tøj med en lang levetid som du kan glæde dig over i mange år og af en høj kvalitet som kan bruges igen og igen efter adskillige vaske.\nCashmere er en af verdens fineste fibre, som kommer fra cashmere geden, der kun lever under særlige vejrforhold. Cashmere er derfor en af verdens mest eftertragtede råmaterialer, der på mange måder kan sammenlignes med guld, hvor der er forskellig karat. På samme måde findes der forskellig kvalitet af cashmereuld og hos Came Studio udvælger vi kun den bedste kvalitet af cashmere fra skandinaviske brands til kvinder.\nVi elsker cashmere hos Came Studio\nDet er ingen hemmelighed at vi hos Came Studio elsker cashmere. Det lækre bløde materiale kan både styles med få jeans, shorts eller strikkjole og få et forskelligt look. Det unikke ved cashmereuld er den bløde overflade, der både holder dig varm, men på samme måde fuldender dit look til enhver anledning. Du finder både bluser, bukser, halstørklæder og cardigans af cashmere hos os, vi har forskellige styles der passer til enhver kvinde.\nEr du til et cosy look med cashmere sweatpants og halstørklæde? Eller er du mere til den klassiske cashmerestrik udover en skjorte? Vi har også bluser med struktur eller striber, såvel som rullekrave. Uanset hvad du er til, har vi det som passer din i den garderobe. Når du leder efter cashmere kan du altid komme og prøve det i vores showroom i Risskov nær Aarhus eller få det tilsendt direkte til din dør.\nLad os hjælpe dig med stylingen af din cashmerebluse eller bukser\nNår du handler hos Came Studio, handler du ikke bare på en almindelig webshop, vi har nemlig valgt at have fokus på styling, kvalitet og slow fashion fra skandinaviske brands. I vores showroom i Risskov, nær Aarhus kan du se hele vores udvalg af lækre cashmere styles, som cardigans, bluser og bukser.\nVi er altid behjælpelige med stylingen, da det er noget der står vores hjerte meget nært. Vi har skabt et univers af styling med tidsløse designs, som du kan mikse og matche som du vil. Vi hjælper gerne med stylingen, uanset om du bor i Aarhus eller resten af Danmark. Du kan booke en styling session og komme forbi vores showroom i Risskov eller skrive på vores live-chat for spørgsmål og anbefalinger.\nFind din favorit cashmere style og brug det året rundt\nCashmere er noget af verdens mest dyrebare materiale, hvorfor de styles som ofte produceres som værende tidsløse. Hos Came Studio har vi nøje udvalgt vores cashmere styles, så de kan bruges år efter år og styles til enhver lejlighed. Find din favorit blandt vores klassiske styles og forelsk dig i den lækre kvalitet.\nEn cashmere strik kan for eksempel styles med en fed skjorte og et par shorts eller jeans, men kan også bruges udover en kjole. Lad os hjælpe dig med at se mulighederne, så du får mest muligt ud af stylingen af din cashmere strik. Du er også velkommen til at booke en styling session i Risskov, nær Aarhus og lade os hjælpe dig med at friske din garderobe op.\nSe hele vores udvalg online eller i vores showroom Risskov nær Aarhus\nUdover vores webshop, har vi også et showroom i Risskov i Aarhus, hvor hele vores udvalg kan ses og prøves, du skal blot booke en styling eller kontakte os via vores online chat eller ringe til os.\nHar du andre spørgsmål til vores produkter eller på anden måde er i tvivl om vores styles, er du mere end velkommen til at kontakte os. Vi er online på chatten hver dag og svarer derfor hurtigt. Du kan også sende os en mail eller ringe til os. Vi glæder os til at sende din næste cashmere style afsted og vi ved at du bliver ligeså glad for det som os.


H.C. Andersen og København 4.-6. klasse\nIben Bækkelund Jagd\nUndervisningsmaterialet "H.C. Andersen og København" tager udgangspunkt i H.C. Andersens liv og fortæller i relation hertil historien om København og den rivende udvikling byen gennemgik i 1800-tallet. Hæftet fortæller både om HCAs ankomst...\nBiologi, Dans, Historie, Idræt, Kulturforståelse, Samfundsfag\nBiologi, Dans, Historie, Idræt, Samfundsfag\nKroppen - mellem kultur og natur\nSkoletjenesten, Københavns Museum\nUndervisningsmaterialets fokus er lagt på borgerskabet i slutningen af 1800-tallet og middelklassen i mellemkrigstiden (1918-1939). I begge perioder spillede kroppen en betydelig rolle i udviklingen af dét moderne samfund, som vi er en del af i dag. ...\nKøbenhavn på kornet\nNiels Jul Nielsen\nHvordan så København ud i 1890'erne? I kataloget fortælles historien gennem motiver på skydeskiver fra Det Kgl. Kjøbenhavnske Skydeselskab. Skiverne er en billedskat ud over det sædvanlige - og ukendt for de fleste. For at blive medlem af det...


bandsoftomorrow.com | Sigrid ude med ny single “Strangers”\n10 nov Sigrid ude med ny single “Strangers”\nPosted at 17:50h in Nyheder\tby\tDitte Nebeling\nI dag har den norske popsangerinde Sigrid udgivet sin helt nye single “Strangers”, der flot fører hendes melodiøse electro-pop videre i samme fængende stil.\nSigrid har haft sig noget af et år. I marts i år udgav hun sin debutsingle “Don’t Kill My Vibe”, der med det samme ramte adskillige radiostationer (inklusiv danske) og skabte et kæmpe springbræt for den unge sangerinde. Den fulgte hun op med en musikvideo, der kun gjorde hende og sangens ry større. Senere på året spillede hun SPOT Festival i Aarhus, en forrygende koncert, som vores anmelder kvitterede med 4,5/5 stjerner. Så forrygende, at Sigrid blev booket til Roskilde Festival, hvor hun igen storleverede. Inden hendes optræden tog vi en snak med hende om hendes dengang nyligt udgivne EP Plot Twist, og hvordan hun egentlig har lært at synge så godt, som hun gør i dag.\nAlt i alt har det mildest talt været et sindssygt år for Sigrid, og i slutningen af august kunne hun endnu engang glæde danskerne ved at annoncere, at hun lægger vejen forbi Lille VEGA den 22. januar 2018. Man kan vist roligt sige, at forventningerne er høje til den koncert, og nu kan man altså få indfriet noget af sin forventningsglæde ved at lytte til Sigrids helt nye single “Strangers”.\nSinglen tager noget af det bedste fra Sigrids repertoire og tilføjer det et originalt twist: Den starter stille ud med mange unisone melodier mellem Sigrids vokal og en blød synth-klokke. Derefter bygger den klassisk op med stigende intensitet i drumpads, brede synth-klange og dybe, akustiske klaver-toner. Og så går omkvædet ellers i gang med rigtig meget fart på. Ordet “strangers” synges med masser af kraft, mens en fremaddrivende rytme fører sangen fremad: Der er tilføjet meget mere klubstemning på “Strangers” end Sigrids tidligere sange, og det er ikke svært at forestille sig et tæt dansegulv, hvor folk går amok til omkvædet i samlet flok. Sangen kan endda sagtens bære den lidt mere EDM-agtige lydflade, da Sigrids signaturlyd stadig er flot bevaret.\nHør “Strangers” her:


Legenderne bag det kinesiske nytårslykkehjul | gbtimes.com\nLegenderne bag det kinesiske nytårslykkehjul\nLykkebringende vindmøller er en typisk kinesisk nytårsgenstand i Beijing. De bliver typisk solgt på hovedstadens tempelmarkeder. (Photo: China.com)\nFra traditionelt fodtøj til mærkeligt legetøj, Beijing har alt hvad hjertet kan begære – og mere til – når det gælder finurligt håndværk, ikke mindst, når forårsfesten står for døren.\nPå den kinesiske hovedstads festlige tempelmarkeder kan du på netop denne tid af året få øje på et glimt af snurrende farver. Det er et forårsfest-møllehjul.\nMøllen er ikke kun et nostalgisk stykke legetøj, nej, disse ”lykkehjul” eller (jixiang lun på mandarin) er symbol på kinesisk nytårsheld, og der går flere fascinerende historier om deres ophav.\nBarberen fra Beijing\nEn af legenderne om, hvor forårsfestens vindmøller stammer fra, begynder hos en barber fra Beijing, ved navn Cao. Hr. Cao var en ærlig og respekteret mand, kendt for altid at ville sin familie og sine kunder det bedste.\nDa hans forældre og børn efter en lang og kold vinter blev ramt af en epidemi, måtte han finde på noget, så han kunne betale for deres behandling. Så han tog sit barbergrej med til det nærmeste tempelmarked for at finde sig nogle flere kunder, der kunne skæppe i kassen.\nDer var dog knap plads til hans barberstand i mylderen af sælgere og gøglere, og for at gøre ondt værre, så tøvede folk med at få klippet hår i tiden op til det nye kinesiske år. Faktisk anses det den dag i dag for at bringe uheld.\nBedst som den stakkels Cao troede, at nu kunne det ikke gå værre, kom en fordrukken mand forbi. Før han vidste af det, havde manden taget hans grej og havde sat sig ved templets mur, hvor han var faldet i søvn. Cao forsøgte at vække manden, så han kunne få sit udstyr igen, men den fulde mand var faldet i dyb søvn.\nIllustration af en barber, der behandler en kunde. China.com\nDa aftenen faldt på, og det blev koldere, stillede Cao ovnen, som han plejede at bruge til at koge vand til sine kunder, ved siden af manden, så han ikke skulle blive kold.\nManden vågnede med et sæt. ”Jeg har ikke brug for en klipning,” sagde han, ”Men kan du rense min ører. De er så fyldt med voks, at jeg ikke kan høre ordentligt.”\nSom de fleste barberer på den tid, var Cao vant til at rense ører på sine kunder, så han svarede: ”Jeg vil meget gerne hjælpe dig, men her er så mørkt nu. Jeg tror ikke, at jeg kan rense dine ører ordentligt uden lys.”\n”Stol på mig,” svarede den fremmede. ”Der er lys inde i mine ører, og det vil være nok. Rens dem, så får du det, de gemmer på.”\nLettere forvirret begyndte Cao at rense ører på manden, og ganske rigtig: der skinnede lys ud af ørene på ham. Des mere han rensede, jo stærkere skinnede lyset, og til sidst kunne barberen se stjernerne funkle inde i mandens hoved!\n”Tak,” sagde manden, da Cao var færdig. ”Nu kan jeg høre igen. Jeg har hørt, at dine forældre og børn ikke er raske, så lad mig give dig noget, der kan helbrede dem.”\nVed hjælp af mudder, tørt græs og farverige papirrester, som han fiskede op af lommen, kreerede manden små møllehjul, som han satte fast på Caos lange bærekæp. Hvert et vindpust fik hjulene til at snurre og give en høj, munter lyd, som når man fyrer kinesere af nytårsaften.\nDen gamle mand sagde farvel og gik sin vej. Da Cao begyndte at samle sit udstyr sammen, så han at ørevokset på hans redskaber var blevet til guld! I mellemtiden var hans mystiske kunde forsvundet ud i natten.\nCao skyndte sig hjem til sin familie. Vindmøllerne på hans kæp snurrede i vinden, så lyden af dem gav genlød i gaderne. I løbet af de næste få dage blev hans familie på mirakuløs vis kureret. Barberen fortalte sine naboer om det underlige møde, og rygterne spredtes om, at den mystiske mand, som Cao havde mødt, i virkeligheden var en af taoismens udødelige. Lykkehjulenes høje lyde skræmte dæmoner væk, og bragte lykke, lød det.\nSiden da har de lokale lavet og købt vindmøller i håb om at få lidt forårsfest-lykke også.\nNytårshjulene er relativt lette at lave af restpapir og stængler fra durra-høsten. China.com\nMøllehjulene forbindes også med Caishen, en kinesisk, taoistisk skikkelse, som også kendes som velstandens gud.\nPå det nye kinesiske års anden dag, er der stadig folk, der beder til Caishen om penge og velsignelser. Noglen kinesere samles stadig i templerne i byens Xuanwu-distrikt med farverige vindmøller, der skal byde formueguden velkommen og bede ham om at bringe velstand til deres hjem og forretninger.\nCaishen uddeler røde kuverter (med pengegaver i) ved et nytårsoptog i Nanjing. China News Service.\nFarver og talmagi\nDet er ikke ualmindeligt at se mange vindmøller i forskellige farver sat fast på den samme kæp, hvor hver af møllerne har forskellig betydning.\nØverst finder vi som regel en rød mølle, der repræsenter himmelske velsignelser. Herefter kommer der ofte lyserøde og grønne møllehjul, som varsler forårets komme. Et gult hjul nederst er en bøn om en god høst.\nOgså antallet af møllehjul på en pind forttæller om den ønskede velsignelse: fire betyder, at bæreren ønsker sig held og lykke gennem alle fire årstider, seks skulle få tingene til at gå problemfrit, mens kineserne lykkenummer over dem alle, otte, angår velstand.\nDet var nogle af historierne bag Beijings lykkebringende møllehjul, byens måske mest muntre (og larmende) kinesiske nytårsgenstand.\nMøllehjulene kan have forskellig betydning, afhængig af farver og antal. China.com


Byggesagsbehandler til behandling af by-fortætning, transformation- og tæt/lav-byggeri i Aalborg Kommune - www.tljob.dk\nDet går fortsat stærkt med byggeriet i Aalborg Kommune og derfor søger vi en sagsbehandler, til at arbejde med by-fortætning, transformation- og tæt/lav-byggeri i Aalborg midtby, forstæder og oplandsbyer.\nAalborg har indenfor de seneste år transformeret sig til at være en attraktiv videns, service og oplevelsesby. Denne transformation har resulteret i en fantastisk udvikling med stigende indbyggertal, nye jobs og nye boliger. Udviklingen har betydet, at der er stor byggeaktivitet i Aalborg Midtby og forstæder hvor der sker modernisering af den eksisterende bygningsmasse, foretages infill-byggeri og by-omdannes i stor og lille skala.\nSamtidig har byrådet fokus på at yde god service og nedbringe sagsbehandlingstiden for byggesager. Vi søger derfor en byggesagsbehandler, der vil være med til at understøtte denne udvikling, i mødet mellem god erhvervsservice og godt byggeri.\nDu bliver en del af afdelingen Byggeri med i alt 27 sagsbehandlere og der arbejdes i fire faglige teams; team erhverv, team bolig, team land og team midtby. Hvert team har et fagligt og geografisk ansvarsområde. Den ledige stilling er placeret i team midtby. Hvert team arbejder som et selvstyrende team, hvor teamet med teamkoordinatoren i spidsen refererer til afdelingsleder og forvaltningsgrenschef.\nDe primære opgaver omfatter byggesagsbehandling af eksisterende og ofte bevaringsværdige etageejendomme, in-fill byggeri, samt nyt tæt/lav-byggeri. I stillingen kommer du til at vejlede ansøgere og samarbejde med øvrige myndigheder i kommunen for at understøtte de gode projekter, der er med til at bidrage positivt til byens positive udvikling og vækst. Du vil derfor i høj grad have en finger på byens puls. Stillingen indeholder opgaver inden for følgende hovedområder:\nSagsbehandling med stort fokus på arkitektoniske vurderinger og bevaringshensyn\nByggesagsbehandling af boligprojekter i eksisterende etageejendomme med fokus på at sikre kvalitetsfulde boliger\nEtablering af altaner og udendørs opholdsarealer der harmonerer med omgivelserne og skaber værdi for brugerne\nEtablering og omdannelse af erhverv i eksisterende etageejendomme fx butik, cafe, Jomfru ane Gade, tandklinik, frisør, mv.\nSagsbehandling af nye tæt/lav boligprojekter i etablerede områder, hvor der er stort fokus på at skabe en naturlig sammenhæng til eksisterende rammer.\nIndgå i produktionen af nye lokalplaner med bygningsmyndighedens bidrag til planerne\nSom vores nye medarbejder forventes det, at du bidrager med en servicemindet og professionel tilgang til byggesagsbehandlingen. Det er afgørende, at du har lyst og kompetencer til at vejlede private såvel som professionelle ansøgere, så de står tilbage med en god oplevelse i forhold til mødet med bygningsmyndigheden. Jobbet indeholder en del koordinering og samarbejde – både internt i Aalborg Kommune og eksternt med bygherre/rådgivere.\nDer vil blive lagt særligt vægt på:\nat du har en relevant uddannelse som arkitekt, ingeniør, bygningskonstruktør eller lignende og gerne har nogle års relevant erfaring fra kommune eller privat virksomhed\nat du evner at se projektet fra ansøgers perspektiv og har lyst til kontakt med ansøgere med henblik på at skabe den gode dialog, hvor du formår at vejlede ansøgere bedst muligt i forhold til de ønsker de har.\nat du evner at holde mange bolde i luften, skabe overblik og selvstændigt kan sætte dig ind i en sag, undersøge lovmæssige forhold og sikre, at sagen løses struktureret og målrettet\nat du har interesse for at medvirke til udvikling af teamets arbejdsprocesser\ndu er imødekommende i alle sammenhænge\ndu er robust og formår at holde fokus selv i pressede situationer\ndu er engageret, tillidsvækkende, udadvendt og god til at samarbejde med forskellige faggrupper\ndu har en veludviklet situationsfornemmelse\nen dynamisk og travl arbejdsplads med mange alsidige opgaver\net bredt team sammensat af forskellige fagligheder og indgangsvinkler, der sætter både faglighed i opgaveløsningen og prioriterer et godt arbejdsmiljø højt\nAnsøgningsfrist den 14. oktober 2020. Vi forventer at afholde samtaler i uge 43-44.\nDu sender ansøgningen ved at trykke på knappen "send ansøgning". Der kan vedhæftes bilag som f.eks. ansøgning og CV i begrænset omfang.\n(Den originale annonce kan ses på: https://www.ofir.dk/showojob?ofirid=26496f48)


Frygt for flugt og migration | FarsUnivers\n← #Frikadellekrig i Farsunivers – brun, svin eller persille i #frikadellegate\nKnægten er blevet konservativ – puster sig op og blir grøn når han er sur →\nFrygt for flugt og migration\nUdgivet den januar 31, 2016 af saintmichels\nFor mennesker der er gift med ægtefæller af anden etnisk oprindelse, ligger der ofte en frygt for pludselig at blive tvunget til migration af ægtefællens hjemlængsel. Naturligt stilles spørgsmålstegn ved om det er det lykkedes at integrere den udefrakomne og indgå en forståelse for nye kulturelle fællesskaber.\nSåledes også i #Farsunivers, hvor Mor er at jysk oprindelse. Far er derfor særdeles opmærksom på de små tegn fra den etniske minoritet i valbyhjemmet. Han har godt luret at der ind i mellem er slået op på jobannoncer fra den jyske muld, men Far er så konsistent i sin etnicitet at han undgår at læse opfordringerne, ej heller indgår indgår han i seriøse overvejelser, når huspriser København kontra heden tilfældigt bliver bragt på banen, for hvad skulle Valbyfamilien dog bruge over 1000 kvadratmeter til, som den forgældede murstensformue ville række til overthere.\nMen selvfølgelig er man i kulturelt sammenbragte familier ekstra opmærksom på migrationstrang og lysten til at vende hjem. Specielt de små tegn i hverdagen.\nDenne søndag morgen stoppede Faderen derfor op ved sit køkkenbord, hvor Mor havde placeret udkommet af weekendens kølediskjagt. Kort sagt havde hun taget kød op af fryseren og lige et øjeblik frøs også Far til is, tolkede den frosne svinefars som en opfordring fra Mor om at vende hjem til det sydlige Jylland eller måske lige frem til Randers. Se også Kødsvin eller sukkergrise #Randers #Cph\nPå den anden side var det forholdsvis fedtfattige måske et tegn på at integrationen var lykkedes – så Faderen forsatte bagningen af klidbollerne med en vis ro og en bestyrket tro på at dialog fører til forståelse…….Nu er han blot spændt på om han skal have persillesovs eller rigtig sovs til frikadellerne. Se #Frikadellekrig i Farsunivers – brun, svin eller persille i #frikadellegate


Andreas Mundt: Antitrustchef håber ikke meget for udgivere, der er i strid med Google | Sikkerhed 2021\nAndreas Mundt: Antitrustchef håber ikke meget for udgivere, der er i strid med Google\nPræsidenten for det føderale kartelkontor, Andreas Mundt, har savnet de tyske udgiveres håb om licensbetalinger fra søgemaskineoperatøren Google til en dæmper. "Det er vanskeligt at stamme fra loven om magtsbeskyttelse, at Google er nødt til at bruge indholdet af udgivelsen mere og skulle betale for det, " sagde agenturets leder onsdag ved en begivenhed af Mediedagene i München.\nGoogle havde for nylig bedt Bundeskartellamt om at afklare kartelkonflikten med nogle tyske forlag for den tilhørende ophavsret. I et brev til myndigheden bad selskabet antitrustmyndighederne om at erklære, at de ikke ville handle i tvisten med disse udgivere. Dette handler om spørgsmålet om, hvorvidt Google misbruger sin markedsposition, hvis det kun er forkortede søgeresultater fra visse udgivere, der kræver Googles penge til "uddragene".\nMundt indrømmede imidlertid onsdag, at i betragtning af stærke aktører i den digitale økonomi kan det grundlæggende spørgsmål stilles, om instrumenterne til antitrustvagthunden er tilstrækkelige og "hvis vi er hurtige nok".\nIndkøbsforeningen VG Media samt udgivere som Axel Springer, Burda, Funke, Madsack og M. DuMont Schauberg havde gentagne gange beskyldt Google for at misbruge sin dominerende stilling på det tyske marked i forsvaret mod licensbetalinger. Google havde altid afvist det.\nKontroversen handler om et forsøg fra nogle udgivere i Tyskland på at få penge fra Google og andre søgemaskiner til at offentliggøre indhold. Dette er den tilhørende ophavsret, der tillader royalty for udnyttelse af publiceringsindhold. Dog kan små dele af teksten stadig bruges gratis.\nEfter at forlagene havde stillet deres krav til indsamlingssamfundet VG Media, reagerede Google med en forkortelse af forhåndsvisningsindholdet. Fra 23. oktober til at ses af tilbud som bild.de eller waz.de i Google søger kun overskrifter.\nMedieportaler fra andre udgivere som spiegel.de, faz.net, zeit.de eller sueddeutsche.de vil dog fortsat vises med miniaturebilleder og tekstuddrag. Websteder med Burda-bedrifter som focus.de og huffingtonpost.de påvirkes ikke, fordi de ikke kan repræsenteres af VG Media. (Dpa / tc)


Luksus sommerhus Løgstrup | Stort udvalg | Lej hurtigt og sikkert\nLuksus sommerhus Løgstrup\nKr. 8745 - 32754 / uge\nKr. 11450 - 32613 / uge\nLej hurtigt og nemt jeres luksussommerhus i Løgstrup her på siden. Vi har samlet hele udvalget af luksussommerhuse i Løgstrup, så I får det fulde overblik og let kan finde det hus, der passer jer allerbedst.\nEfterspørgslen på luksus sommerhus i Løgstrup bare stiger og stiger. Turisterne har fået øjnene op for husenes mange kvaliteter, og det er da heller ikke svært at forstå, hvad der tiltrækker dem.\nHvis I virkelig vil nyde hinanden i luksuriøse omgivelser, hvor I bare kan læne jer tilbage i de komfortable møbler og slappe af, er et luksus sommerhus Løgstrup lige noget for jer. Her behøver I ikke tænke på rengøring og daglige pligter. I bestemmer helt selv tempoet, og et luksus sommerhus i Løgstrup kan både danne rammen om en ferie fyldt med aktiviteter og ture rundt i lokalområdet eller en ferie, hvor I kommer væk fra den travle hverdag og får ladet batterierne godt op. Der findes også luksus sommerhus med pool Løgstrup, og et luxus sommerhusene i Løgstrup har i det hele taget mange kvaliteter.\nFå hjælp til at leje luksussommerhus i Løgstrup\nHvis I har brug for hjælp til at finde det helt rigtige luksus sommerhus i Løgstrup, sidder vores kundeservice klar alle ugens dage med råd og vejledning. I kan også ringe, hvis I har særlige ønsker og ikke lige kan finde det hus, der til fulde lever op til jeres ønsker. Så kan kundeservice i mange tilfælde hjælpe og prøve at finde det luksus sommerhus Løgstrup eller i et af de områder, som passer jer bedst.\nDe fine luksus sommerhuse i Løgstrup er den ideelle ramme om ferien for hele den udvidede familie eller vennegruppe. Her er plads nok til, at I kan trække jer tilbage og nyde roen for jer selv, og der er samtidig rig mulighed for at møde på fællesarealerne til mange timers leg og hygge.\nHvis I ikke nødvendigvis er på udkig efter et luksus sommerhus, har vi også rigtig mange andre fine huse her: Sommerhus Løgstrup\nEt luxus sommerhus har så mange kvaliteter som ramme om et dejligt ophold! Find andre typer Sommerhus Løgstrup her.\nEn ferie i et luksussommerhus i Løgstrup er uden tvivl noget, I vil huske og mindes i lang tid.\nLuksus sommerhus Hjarbæk Fjord


Når der ikke er noget tredje valg | Abortnet.dk | Sex & Samfund\nNy forskningsrapport afdækker årsagerne til den faldende abortrate blandt danske kvinder. Samtidig analyserer rapporten årsagerne til den højere abortrate, der er at finde hos bestemte grupper af indvandrerkvinder\nSundhedsstyrelsens sammendrag og kommentering af rapporten "Når der ikke er noget tredje valg"\nKommentarer til abortudviklingen:\nIkke-vestlige indvandrerkvinders abortrate er faldet markant i perioden 1994 – 2002 og ligger nu stort set på niveau med danske kvinders abortrate Der er meget store variationer i abortraterne mellem de enkelte indvandrergruppers abortrater, hvor blandt andre indvandrere fra eks-jugoslavien Iran og Pakistan stadig har en meget forhøjet abortrate, mens andre indvandrergrupper har abortrater, der ligger under niveauet for danske kvinder.\nMest bemærkelsesværdig har udviklingen af abortraterne blandt somaliske indvandrere været. Fra at have haft en af de højeste abortrater i 1994 – 1998 er somaliske kvinders abortrate i perioden 1998 – 2001 signifikant lavere end danske kvinders abortrate.\nKommentarer til årsagerne til at kvinder i Danmark får abort:\nKvinder vælger abort, når de er i en ustabil social situation. Især faktorer som at kvinderne mangler netværk og føler sig alene, deres tilknytning til arbejdsmarkedet og familiemæssige forhold, såsom om de har mere end 2 børn eller er alene, er vigtige faktorer. Særligt ikke-vestlige indvandrerkvinder er påvirket af disse faktorer.\nEn stor del af de provokerede aborter skyldes, at parret ikke har benyttet prævention konsekvent eller korrekt, mens præventionssvigt tilsyneladende ikke står for så stor en andel af de uønskede graviditeter som ellers antaget.\nDe færreste kvinder havde tilstrækkeligt kendskab til eksistensen af og brugen af nødprævention.\nIkke-vestlige indvandrerkvinders viden om kroppens funktioner og præventionsmidler er ofte utilstrækkelig og har betydning for deres valg af provokeret abort. Det bliver i den forbindelse påpeget, at rådgivningen og vejledningen hos praktiserende læger og sundhedsvæsnet i øvrigt ikke tager højde for det lavere vidensniveau om prævention og reproduktion samt er præget af en tendens til at fokusere på p-piller som det primære præventionsvalg.\nIkke-vestlige indvandrerkvinders partnere er mere tilbøjelige til at have en negativ holdning til brug af prævention, hvilket har betydning for valget af provokeret abort.\nI 1999 blev der offentliggjort en handlingsplan for nedbringelse af antallet af provokerede aborter i Danmark(Sundhedsministeriet 1999). Handlingsplanen fokuserede bl.a. på en forbedret og styrket indsats til forebyggelse af provokerede aborter, herunder behovet for ny viden om årsagerne til valget af abort og kvaliteten af sundhedsvæsenets information og rådgivning til kvinder, der var blevet uønsket gravide.\nDer har været fri abort siden 1973. Siden 1975, hvor aborttallet var højest med 27.884 aborter, har antallet af aborter været jævnt faldende til 14.967 aborter i 2002. Den forebyggende indsats synes derfor at have haft en positiv virkning, og formålet med en fortsat forebyggende strategi har da også været at fastholde det lave niveau eller reducere det yderlige bl.a. ved at målrette indsatsen mod kvinder, der er specielt udsatte for at få foretaget en provokeret abort.\nPå trods af den faldende abortrate(antal aborter pr. 1000 kvinder) har der tilsyneladende forekommet en højere abortrate hos visse grupper af indvandrerkvinder. Sundhedsstyrelsen besluttede derfor i 2002 at gennemføre en undersøgelse, som skulle afdække årsagerne til den faldende abortrate samt belyse og analysere årsagerne til den højere abortrate hos indvandrerkvinder og i relation hertil hvilke behov for information og rådgivning indvandrerkvinder for ikke at blive uønsket gravide.\nAbortudviklingen i Danmark fra 1981-2001\nAbortudviklingen i Danmark viser stadig et jævnt fald i alle aldersgrupper. Der ses et kraftigt fald blandt de 15-19 årige i perioden 1981 - 2001, og abortandelen hos denne aldersgruppe er nu den laveste i Norden. Den højeste abortrate blandt danske kvinder findes hos kvinder der er først i 20erne. Samlet set er abortraterne dog ganske lave for alle aldersgrupper, og der er ikke den store variation grupperne imellem, hvor de yngste, som nævnt, har den lavest abortrate.\nForhøjet abortrate blandt nogle indvandrergrupper\nUndersøgelsen viser, at indvandrerkvinder har et andet abort-mønster end danske kvinder. Således kan det ses, at de indvandrerkvinder, der får flest provokerede aborter, er i alderen 15 – 35 år, mens det for danske kvinder er 20 – 35 år. Baggrunden skal bl.a. søges i et andet fertilitetsmønster blandt indvandrere, det vil sige, at de typisk får børn på et tidligere tidspunkt i livet end danske kvinder. Undersøgelsen viser desuden, at abortraten blandt indvandrere med vestlig baggrund er lavere end abortraten for danske kvinder, mens abortraten for ikke-vestlige kvinder i nogle aldersgrupper er højere end abortraten for danske kvinder, mens den i andre aldersgrupper er lavere.\nI forhold til indvandrere med en ikke-vestlig baggrund viser undersøgelsen, at der i alle aldersgrupper har været en faldende abortrate, og i nogle aldersgrupper er der tale om endog særdeles store fald. Således kan det konstateres, at abortraten for ikke-vestlige indvandrere i alderen 30 – 34 år i 1996 var 70% højere end abortraten for danske kvinder, mens den i 2001 var faldet til et niveau, der var marginalt højere end danske kvinders abortrate.\nOverordnet set er abortraterne for ikke-vestlige indvandrerkvinder i alderen 16 – 24 år faldet til et niveau, der ligger lidt under abortraterne for danske kvinder i samme aldersgrupper, mens abortraterne for ikke-vestlige indvandrerkvinder i alderen 25 – 35 år er marginalt højere.\nAbortraterne for ikke-vestlige indvandrere afspejler dog en særdeles stor variation, hvilket skyldes, at det er en kulturelt meget heterogen gruppe, som har forskellige holdninger og praksis, når det drejer sig om familiedannelse, brug af prævention og anvendelse af provokeret abort.\nFald i abortrate i andre indvandrergrupper\nSom nævnt viser undersøgelsen, at abortraten for indvandrerkvinder er faldet markant fra perioden 1994 – 1998 til perioden 1998 – 2001.\nFaldet er mere markant i nogle grupper end i andre grupper.\nDet mest markante fald er konstateret blandt indvandrerkvinder fra Somalia. I perioden 1994 – 1998 var somaliske kvinders abortrate op til dobbelt så høj som danske kvinders. I perioden 1998 – 2001 viser undersøgelsen imidlertid, at somaliske kvinder i alle aldersgrupper har en abortrate, der er lavere end danske kvinders abortrate.\nÅrsager til at kvinder får gennemført provokeret abort\nUndersøgelsen har ved hjælp af såvel spørgeskemaundersøgelser og interviews med kvinder undersøgt, hvad der har betydning for, at kvinder vælger abort.\nRapporten peger på, at social sårbarhed, familiemæssige situation, isolation, økonomisk sårbarhed og tilknytning til arbejdsmarkedet er faktorer, der har væsentlig betydning for, om en kvinde - og især indvandrerkvinder fra et ikke-vestligt land - vælger at få foretaget en provokeret abort.\nUndersøgelsen viste, at valget af provokeret abort hang sammen med at være ung, være enlig, have en lav indtægt, være arbejdsløs, være studerende og/eller have 2 eller flere børn. I de tilfælde hvor kvinden havde en mand eller partner, var vurderingen af stabiliteten af parforholdet afgørende for valget af provokeret abort.\nFlere kvinder gav i interviewene desuden udtryk for at stå alene med børnene og opleve, at flere børn blot vil bidrage til at isolere dem yderligere socialt og i forhold til et eventuelt arbejdsmarked. Alle disse faktorer gjorde sig gældende for alle kvinder, uanset etnisk tilhørsforhold. Dog var indvandrerkvinder oftere repræsenteret blandt de socialt og økonomisk udsatte, og nogle af de nævnte faktorer havde større betydning for indvandrerkvinder end for danske kvinder.\nUndersøgelsen viser bl.a., at indvandrerkvinder fra ikke-vestlige lande har 22 gange øget tilbøjelighed til at vælge provokeret abort, hvis de er enlige frem for gifte. Danske kvinder har derimod 35 gange øget tilbøjelighed til at vælge abort, hvis de er enlige frem for gifte.\nIkke-vestlige indvandrerkvinder der vurderer, at kvaliteten af deres parforhold er dårligt, har de 85 øget tilbøjelighed til at vælge provokeret abort, end hvis de vurderer, at deres parforhold er godt. Det tilsvarende tal for danske kvinder er 39.\nUndersøgelsen viser endvidere, at indvandrere med en ikke-vestlig baggrund har 6 gange øget tilbøjelighed til at vælge abort, hvis de er arbejdsløse, end hvis de ikke er arbejdsløse. For danske kvinder er det tilsvarende tal 2. Ikke-vestlige indvandrerkvinder har desuden 7 gange øget tilbøjelighed til at vælge abort, hvis de har 2 børn eller flere, end hvis de kun har et eller ingen børn. For danske kvinder har antallet af børn ligeledes betydning for tilbøjeligheden til at vælge provokeret abort, og det tilsvarende tal for danske kvinder er 4.\nMens der i spørgeskemaundersøgelsen kunne ses en klar sammenhæng mellem kvindens økonomiske sårbarhed og valget af provokeret abort, er det ikke et emne, der i interview- undersøgelsen tillægges særlig betydning. Her peges der i stedet på, at mange af kvinderne føler sig socialt og mellemmenneskeligt udsatte og alene.\nRapporten peger på, at viden om prævention og om kroppens funktioner er afgørende for, om kvinder blive uønsket gravide og vælger af få foretaget en provokeret abort. Mens 90 – 94% af de gravide kvinder fra Danmark og andre vestlige lande mente, at de var tilstrækkeligt informeret om prævention, gjorde det sig kun gældende for mellem 60 og 73% af de gravide kvinder fra ikke-vestlige lande. En anden faktor, der viste sig at have betydning for valget af provokeret abort, var viden om og holdninger til bivirkninger ved brug af prævention. Langt flere kvinder fra ikke-vestlige lande mente, at der var bivirkninger forbundet med brug af prævention, og de var mere tilbøjelige til at vælge provokeret abort.\nDen kvalitative undersøgelse peger på, at ikke-vestlige indvandrere ofte er i en situation, hvor de ikke har viden om kroppens funktioner og viden om hvilke præventionsmuligheder, der eksisterer. Samtidig er nogle kvinder usikre på, hvor de kan få den viden, ligesom der ofte er sproglige problemer i mødet med bl.a. den praktiserende læge.\nDerudover fremhæver undersøgelsen, at der er problemer i den vejledning, der ydes fra praktiserende læger og fra sygehuse og sundhedsplejersker. Det drejer sig bl.a. om at præventionsvejledningen og –rådgivningen hos praktiserende læger specifikt og i sundhedsvæsnet generelt er tilrettelagt ud fra en antagelse om, at kvinderne allerede har viden om kroppens funktioner og prævention, når de møder det sundhedsfaglige personale. Det er også ofte tilfældet for danske kvinder, mens ikke-vestlige indvandrere ofte netop mangler denne viden, hvorfor den vejledning og rådgivning, de modtager, opfattes som utilstrækkelig.\nBåde danske og indvandrerkvinder påpeger i undersøgelsen, at der blandt sundhedspersonale er en tendens til at fokusere på p-piller som det primære præventionsmiddel. Mange af de interviewede kvinder var hovedsageligt blevet informeret om p-piller, ligesom deres egen læge og andre sundhedsprofessionelle ofte udelukkende anbefalede dette præventionsmiddel. Der var således meget få af kvinderne, der kendte til fx spiral og depotprævention – en metode, som bl.a. nogle af indvandrerkvinderne kendte fra deres hjemlande og gerne ville bruge.\nEndelig viser undersøgelsen, at der er behov for, at styrke oplysning og vejledning om brugen af nødprævention, da kun meget få kvinder havde benyttet nødprævention, og endnu færre benyttet den rigtigt. Mange kvinder blev først for sent opmærksom på muligheden, mens ingen af de interviewede indvandrerkvinder kendte til eksistensen af nødprævention\nInkonsekvent brug af prævention\nUndersøgelser har vist, at halvdelen af de kvinder, der får foretaget provokeret abort, angiver at have anvendt prævention, men har oplevet en eller anden form for præventionssvigt i forbindelse med metoden.\nDenne undersøgelse viser, at kvinder, der vælger abort, ofte er blevet gravide pga. inkonsekvent eller manglende præventionsbrug. Således opstod mange af graviditeterne, fordi kvinden havde glemt at tage sine p-piller, eller fordi parret ikke havde brugt nogen prævention under det samleje, hvor kvinden blev gravid. Hovedparten af de kvinder, der var blevet gravide på trods af, at de havde anvendt p-piller, angav at have glemt en enkelt eller to piller i den cyklus, hvor graviditeten opstod. Mange af kvinderne angav, at det var vanskeligt at huske at tage en p-pille hver dag – et fund der var specielt udtalt blandt socialt sårbare kvinder. Samtidig mente en del af kvinderne, der indgik i undersøgelsen, at risikoen for at blive gravid var begrænset, selvom man glemte at tage sine p-piller et par dage.\nInvolvering af partneren\nSelvom det ifølge undersøgelsen stadig er kvinden, der har hovedansvaret for at bruge prævention, er mandens involvering og tagen ansvar også væsentlig, ikke mindst når der benyttes præventionsformer som kondom og afbrudt samleje. Men også mandens generelle holdning til at anvende prævention har indflydelse på antallet af provokerede aborter.\nPartnerens holdning til brug af prævention har ifølge undersøgelsen en sammenhæng med kvindens valg af provokeret abort, så de kvinder, hvis mænd har en negativ holdning til brug af prævention, er mere tilbøjelige til at vælge provokeret abort. Blandt danske kvinder er der cirka 2%, der angiver, at deres partner var imod brug af prævention, mens det tilsvarende tal for indvandrere fra de Østeuropæiske lande, Nordafrika/Mellemøsten og Asien var mellem 13 –39%. Blandt indvandrere fra disse lande, hvor manden havde en negativ indstilling til brug af prævention havde kvinderne 7 – 14 gange øget tilbøjelighed for at vælge provokeret abort.\nUndersøgelsen har vist, at abortraten har været faldende for alle grupper af kvinder, og at den nu er den hidtil lavest registrerede. Især unge piger i alderen 15 – 19 år har en lav abort rate, som er den laveste blandt de nordiske lande.\nUndersøgelsen viser videre, at abortraten også er faldet blandt de grupper, som traditionelt har haft en forhøjet abortrate. Således er abortraten for ikke-vestlige indvandrerkvinder faldet markant og er nu på nogenlunde samme niveau som danske kvinders. Ligeledes er abortraten for vestlige indvandrerkvinder faldet og er også på et lavt niveau. Undersøgelsen peger ikke på nogle konkrete årsager til, at abortraten blandt ikke-vestlige indvandrere er faldet, men flere faktorer kan have haft betydning herfor, bl.a.:\nGrupperne af ikke-vestlige indvandrere er øget i undersøgelsesperioden, hvorfor abortraten ikke er så påvirkelig af mindre udsving i antallet af provokerede aborter fra det ene år til det andet. I takt med at nogle indvandrergrupper har været bosat i landet i en længere årrække vil flere af dem nu være i mere stable forhold og vil have opbygget sociale netværk.\nNogle af indvandrergrupperne har gennemført større oplysningsaktiviteter om seksualitet og prævention. Særligt har somaliske foreninger været aktive i forbindelse med oplysning om kvindelig omskæring. I den forbindelse er der også givet information om kroppens funktioner og om metoder til at forebygge uønskede graviditeter. Disse oplysningsaktiviteter fortsætter stadig og kan muligvis have haft indflydelse på det særdeles kraftige fald i abortraten, som er konstateret blandt somaliske indvandrerkvinder.\nUndersøgelsen viser samtidig, at valget af provokeret abort er afhængig af mange forskellige faktorer, men fælles for dem alle er, at kvinderne har oplevet at være i en ustabil livssituation, f.eks. at de har været socialt isolerede, ikke været på arbejdsmarkedet, haft lave indtægter, været enlige, eller under uddannelse.\nResultaterne fra undersøgelsen peger på, at abortproblematikken ikke kan betragtes isoleret fra andre sociale og politiske felter. Særligt enlige forsørgeres sociale vilkår er af afgørende betydning for valget mellem abort og fødsel. Politikområder som arbejdsmarkedspolitik, boligpolitik og socialpolitik har direkte konsekvenser for kvinder mulighed for, og lyst til, at blive mødre. Det peger på, at en indsats, der sigter mod at nedbringe antallet af uønskede graviditeter og provokerede aborter, må indtænke indsatser fra flere sektorer end sundhedssektoren, samtidig med at oplysning, vejledning og gennemførelse af støttesamtaler også kan bidrage til at nedbringe abortraterne blandt de grupper, som stadig har en forhøjet abortrate.\nSamtidig peger undersøgelsen også på, at der er behov for at styrke og kvalificere den rådgivning og vejledning, der finder sted hos den praktiserende læger og i sundhedsvæsnet i øvrigt. Der er tilsyneladende en tendens til, at p-piller præsenteres som det eneste eller bedste valg af den praktiserende læge – på bekostning af andre metoder, der måske ville passe bedre til den enkelte kvinder og hendes behov. Det er videre blevet påpeget, at praktiserende læger generelt set ikke formår at give ikke-vestlige indvandrere en vejledning og rådgivning, som er tilpasset deres forudsætninger.\nDette, samt at indvandrerkvinderne ofte efterspørger andre præventionsmidler end p-piller, er forhold, de praktiserende læger og andre i sundhedsvæsnet må gøres bekendt med. Samtidig vil der være behov for at sikre, at der er informationsmaterialer om forebyggelse af uønskede graviditeter til rådighed til disse kvinder med et indhold og et sprog, som er tilpasset disse gruppers forudsætninger for at modtage information.\nEn del af de graviditeter, der endte med provokeret abort, kunne være undgået, hvis kvinder havde anvendt nødprævention. Der er behov for mere intensiv oplysning om nødprævention, så det kommer til at indgå som en almindelig nød-strategi for kvinder, der ønsket at forebygge graviditet.\nEndelig understreger undersøgelsen nødvendigheden af, at det ikke kun er kvinderne, der er målgrupper for forebyggelsesindsatser. Ligesom der skal 2 personer til at skabe en graviditet, skal der også 2 personer til at undgå en uønsket graviditet. Mændenes holdning til brug af prævention og deres ansvarlighed har stor betydning for kvindernes brug af præventionen – og abortmønster. Når mellem 13 og 39% af mændene fra lande i Nordafrika/Mellemøsten, Asien og Østeuropa er imod brugen af prævention, peger det på, at der er behov for også at fokusere på denne gruppe i forbindelse med oplysnings- og rådgivningsindsatser.\nSundhedsstyrelsens opfølgning på rapporten\nSundhedsstyrelsen vil fortsætte den oplysende og forebyggende indsats, som er igangsat med aborthandlingsplanen. Til opfølgning på aborthandlingsplanen er der afsat 2 mio. kr i 2004 og 4 mio kr årligt for perioden 2005 – 2007. En del af disse midler bruges blandt andet til videreførsel af sexlinien, der henvender sig til unge, og til videreførsel af indsatser til styrkelse af rådgivning og støttesamtaler. Derudover vil Sundhedsstyrelsen fokusere særligt på forebyggelse af uønskede graviditeter blandt etniske minoriteter.\nI slutningen af september holder Sundhedsstyrelsen et arbejdsmøde, hvor strategien for en indsats vil blive tilrettelagt. I det arbejde vil rapporten ”Når der ikke er noget tredje valg: social sårbarhed og valget af abort”, indgå som centralt baggrundsmateriale.\nSundhedsstyrelsen har desuden iværksat flere indsatser, hvis mål er at nedbringe antallet af uønskede graviditeter blandt indvandrergrupper, hvor der stadig er en forhøjet abortrate. Således er der igangsat et projekt med støtte fra Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, som vil igangsætte oplysningsindsatser for indvandrerkvinder fra Tyrkiet, Pakistan, Iran og det tidligere Jugoslavien. Disse indsatser vil bl.a. blive gennemført i samarbejde med indvandrerforeninger og organisationer.\nDerudover vil Sundhedsstyrelsen via dette projekt også henvende sig til de praktiserende læger for at sikre opmærksomhed om de informations- og præventionsønsker og –behov, indvandrere har.\nLæs hele rapporten som pdf-fil ved at trykke her


Side:Det norske Folks Historie 1-2.djvu/524 – Wikikilden\nSide:Det norske Folks Historie 1-2.djvu/524\nham, og han var grum nok til at lade ham blinde og gilde: Men det varede ikke længe førend han angrede ſin Gruſomhed, og da juſt i denne Tid det førſte Opraab lød til hele den okcidentalſke Chriſtenhed om at tage Korſet og drage til det hellige Land for at udrive det af de Vantroendes Hænder, troede Lagmand ikke bedre at kunne faa lettet den tunge Byrde af ſin Samvittighed, end ved at forlade ſit Rige og ſlutte ſig til Korsfarernes Flok. Men han døde paa Vejen, og ved Efterretningen herom ſendte de fornemſte Mænd paa Øen Man Bud ikke til Kong Magnus, men til den irſke Konge Muirkertach, med Ben om at han vilde udnævne en Mand af den irſke Konge-Æt, ſom kunde føre Kongenavn og udøve den kongelige Myndighed, ſaa længe Olaf, Gudrøds Søn, endnu var mindreaarig. Muirkertach, heder det, føjede dem hjertens gjerne, og ſendte dem en Mand ved Navn Donald, Søn af Tadg, idet han paalagde ham at viſe ſig mild og maadeholdende. Da det nu andenſteds udtrykkeligt ſiges at Muirkertach brød det Forlig, han havde ſluttet med Magnus, er det tydeligt nok at Bruddet netop har beſtaaet deri, at han, friſtet ved Manboernes Henvendelſe til ham, opførte ſig ſom om han var Lensherre over Man og Syderøerne. At de henvendte ſig til ham og ikke til Magnus, kom rimeligviis deraf, at de troede bedre at kunne raade ſig ſelv under den ikke ſynderlig mægtige Muirkertach, end tinder den kraftige Magnus’s Herredømme. Men de bleve ſnart kede af det irſke Regimente. Donald regjerede ſom en ſand Tyran, og tillod ſig de forfærdeligſte Gruſomheder, ſaa at endelig alle Høvdinger rundt om paa Øerne forbandt ſig imod ham, gjorde Opſtand, og fordreve ham, ſaa at han maatte flygte\nFejden mellem ham og Harald kan altſaa neppe have været ſaa langvarig, ſom Krøniken ſiger (multo tempore) eller og er den begyndt i Gudrøds Levetid.\n↑ Han kaldes i den manſke Krønike Dompnaldus filius Tadc. Da Muirkertachs Fader Tirdelvagh var en Søn af Tadg, Brian Boroimhes Søn, have enkelte antaget at denne Donald var en Broder af Tirdelvagh, og en Farbroder af Muirkertach. Men dette er ej ſandſynligt, da han i ſaa Fald vilde blive alt for gammel; Tadg blev nemlig myrdet 1023, og hvis han eferlod nogen Søn, maatte han være fød før dette Aar. Men ſandſynligviis har han været et yngre Medlem af Brians-Ætten, der allerede da efter den berømte Stamfader ſynes at have været kaldet Hy-Brian, og dens Medlemmer at have varet betegnede med Tilnavnet „O’Brian“. Derfor kaldes ogſaa Muirkertach ſelv i den manſke Krønike Murccardus O’Brian.\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Side:Det_norske_Folks_Historie_1-2.djvu/524&oldid=145867»


Danske officerer: Vi må gøre noget ved Pakistan\n06/07/2008 KL. 03:00\n
Det er et betændt politisk emne, men nu tager danske officerer bladet fra munden og siger det ligeud: Hvis krigen i Afghanistan skal vindes, må fokus rettes mod Pakistan.
\nDanmark har siden 2002 haft soldater i Afghanistan og siden 2006 bekæmpet Taleban i Helmand-provinsen, men kilden til problemet og vejen til sejr ligger slet ikke i Afghanistan, men i Pakistan, siger flere danske officerer.\nDet er i det uvejsomme terræn bag den pakistanske grænse, at de mest ekstreme talebanere opfostres blandt koranskoler og træningslejre, og rekrutteringsgrundlaget er enormt, lyder vurderingen. Så længe talebanerne mere eller mindre frit kan passere den 2.500 km lange grænse, vil spiralen fortsætte: Talebanere krydser grænsen fra Pakistan, bliver nedkæmpet i Afghanistan, men påfører også de internationale styrker, ISAF, tab, mens nye oprørere er på vej.\n»Det er ligesom en sprække, hvor der løber vand ind, men hvor vi ikke bare kan sætte fingeren i. Det er et kæmpestort problem,« siger major Nicolas T. Veicherts, souschef ved Institut for Strategi på Forsvarsakademiet, forsvarets internationale videnscenter.\nHan påpeger, at tilstrømningen er større i sommerperioden, da bjergene er nemmere at krydse.\nDanmark har mistet 14 soldater i Afghanistan siden 2002, 24 er blevet alvorligt såret.\n» Vi er nødt til at gøre noget ved kilden til det religiøse vanvid i Pakistan,« siger chefen for operationssektionen i den danske bataljon i Afghanistan, som har rang af major og bedt om kun at få sit fornavn, Casper, offentliggjort.\n»Det er meningsløst, at vi slår en masse mennesker ihjel - og selv bliver påført tab i form af danske menneskeliv - når det ikke rigtig rykker noget på den lange bane. Det føles ørkesløst at blive ved,« siger majoren. Han oplyser, at hans efterretningssektion i flere tilfælde har sporet selvmordsbombere i Helmand-provinsen tilbage til Pakistan.\nChefen for de danske styrker i Afghanistan, bataljonschef og oberst Jens Lønborg, taler om nogle » få tusinde overløbere« fra Pakistan i hele Afghanistan. Han kan ikke sætte et eksakt antal på for det danske ansvarsområde i Helmand-provinsen, men vurderer, at de har mødt 20-30 såkaldte »foreign fighters« siden februar.\n»Problemet er, at det er dem, der er mest fanatiske og villige til at tage selvmordsvesten på. Amerikanerne har i en periode forhindret dem i at komme ind fra syd, men skulle vi helt standse tilstrømningen, vil det kræve langt flere soldater, end vi er villige til at sende herned. Vi kan ikke løse problemet fra Afghanistan,« siger Jens Lønborg.\nAfghanistans præsident, Hamid Karzai, truede for få uger siden med at sende soldater over grænsen til atommagten Pakistan for at bekæmpe militante ledere i grænseområdet, og amerikanske styrker krydsede linjen midt i juni. Men et egentligt angreb kan indenrigspolitisk belaste den USA-venlige pakistanske præsident, Pervez Musharraf, betydeligt.\nChefen for operationsdivisionen i Hærens Operative Kommando, oberst Henrik Sommer, understreger, at det er et politisk spørgsmål, hvordan man vil føre krigen i Afghanistan.\n» Men det er rigtigt, at der kommer fjendtlige elementer ind over grænsen fra Pakistan,« siger han.


Cypern – en dykkerejse værd? | DYK\n– en dykkerejse værd?\nMange tager til Cypern for at dovne på stranden eller for at feste til solen står op. Men vi tog hertil med en anden mission. Vi ville undersøge, om det var besværet værd at slæbe dykkegrejet med hertil. Er der noget at se og hvilken slags dykning kan man opleve på øen?\nSiden Afrodite ifølge legenden steg i land på en af øens strande, har Cypern været kendt som kærlighedens ø. Det er ikke så mærkeligt, at kærlighedsgudinden udså sig denne ø med afvekslende landskab og behageligt klima, som sin egen. Siden har millioner af dødelige opdaget og ladet sig charmere af dette guddommelige sted.\nCypern er et relativt lille land, men det er en stor ø. Faktum er, at Cypern er den tredie største ø i Middelhavet. Landet er fuldt af kontraster, med svale pinjeklædte bjerge, som løber i ét med vidunderlige sandstrande, små landsbyer, hvor tiden står stille og moderne byer. Som kontrast til det ”rigtige” Cypern, med sine delvist uberørte landsbyer, står de moderne turistanlæg. Det er ret let at komme til Cypern. Mange charterselskaber har øen med på deres programmer og flyvetiden er kort. Det afspejles bl.a. i, at mange børnefamilier lægger sommerferien her år efter år.\nMed sit turkisblå vand og behagelige klima er Cypern blevet en populær ø for dykkere. Her er intet tidevand eller farlige strømme og sigten ligger oftest mellem ufattelige 30 - 40 meter. Det kan vi ikke hamle op med herhjemme. Man er normalt forskånet for stærke vinde og den svage sydvestbrise muliggør adgang til alle dykkesteder allerede om formiddagen. Temperaturen holder et typisk Middelhavsniveau; varmt og behageligt. Om sommeren kan man sagtens dykke i en 3 mm dragt eller en shorty, men i det tidlige forår og sent på efteråret er en 7 mm at anbefale.\nVi har valgt at fokusere på dykningen rundt om Ayia Napa og Fig Tree Bay, som er to af de områder, hvor hovedparten af charterselskaberne har deres hoteller. Desuden er det netop på østkysten at man finder nogle af øens bedste dive spots. Området ved Cape Greco er særligt populært og her er en syndflod af spændende dykkesteder. Her findes en samling grotter og rev med en variation i dybden fra 10 til 45 meter. Så her er noget for enhver smag.\nPå Cypern gennemfører man hovedsageligt landdyk, og udflugterne sker med forskellige varianter af jeeps og minibusser. I højsæsonen plejer de fleste dykkecentre også at have båddyk med på turplanerne, og det er den eneste måde at nå de bedste steder, som fx vraget af Zenobia. Men du skal regne med, at turene ofte er fuldt bookede og der kan være op til 30 dykkere fra hvert dykkecenter med på turene.\nDykningen sker normalt i grupper med en divemaster, men man kan, til forskel fra mange andre steder i Middelhavet, også leje flasker og tage hen for at dykke hvor man vil, på egen hånd sammen med sin makker. Dog er det strengt forbudt at flytte noget, eller at opsamle historiske objekter eller genstande fra vrag.\nDyrelivet er relativt sparsomt på grund af overfiskning. Det udgøres hovedsageligt af småfisk samt blæksprutter, der forsigtigt kigger ud af sprækkerne. Er man rigtig heldig, er der også chancer for at møde hajer eller skildpadder. Ayia Napa var tidligere æglægningsplads...


Ny istandsat HMV 102 – dba.dk – Køb og Salg af Nyt og Brugt\nNy istandsat HMV 102 rejsegrammofon til 2.495 kr., HMV 102\n2.495 kr. 15. september kl. 23.06\nAkustiske grammofoner skiller sig ud ved at lyden udelukkende forstærkes mekanisk. I nogle maskiner kører motoren på strøm, men oftest drives den af et fjedersystem, og skal trækkes op med et håndsving. Når en plade afspilles, overføres vibrationerne fra rillerne i pladen, til nålen i grammofonens runde bærehoved, og derfra videre gennem tonearmen til et tragtsystem der udmunder i grammofonen.\nDenne rejsegrammofon fra HMV, His Masters Voice, er modellen HMV-102, fra 1930'erne. Den er blevet restaureret af en specialist i grammofoner i England i 2012, og indebærer blandt andet: Oliebehandling af motoren, Reparation og indstilling af maskinens bremsesystem, udskiftning af filt og at visse dele i grammofonens runde bærehoved som holder nålen er blevet udskiftet.\nMaskinen har en motor med enkeltfjeder, og kan afspille en fuld 12 tommers pladeside. Den har en No. 5B sound-box, som refererer til maskinens runde bærehoved der holder nålen. Denne type sound-box kan uden problemer afspille alle typer 78 RPM plader, også pladerne fra 40'erne og 50'erne der er optaget elektronisk, og vis lyd ofte er for kraftig for andre maskiner. Grammofonen har både et manuelt og automatisk bremsesystem, som gør at maskinen stopper når pladen er spillet færdig. Bremsesystemet på denne maskine er af den senere og mere simple type som HMV brugte, og virker rent faktisk. Husk dog at disse maskiner har 80-90 år på bagen, og de bliver sværre at skaffe i god stand. Denne maskine fremstår dog bedre end gennemsnittet på de maskiner der for tiden dukker op. Husk også at skifte nål efter hver afspilning. Læs hvorfor og køb nåle via søsterannoncen her på dba.\nPris: 2.495 kr. (Excl. forsendelse, som er på eget ansvar og indebærer en vis risiko). Maskinen kan også afhentes i Randers efter nærmere aftale. Betaling sker forud via bankoverførsel. Ved interesse eller spørgsmål så ring på 27578647 eller skriv til: klpiano@os.dk.\nProdukt Ny istandsat HMV 102 rejsegrammofon til 2.495 kr. Model 102\nTraktor Z2, dj mixer og lydkor\nTrommer, Chester, Jeg sælger t\nRør Preamp, TL Audio 5051, Ivo\nPROTOOLS CONTROLLER, DIGIDESIG\nMikrofon, dynamisk, Sennheiser\nM2000 Tc electronic, Tc electr\nDSP processor, dbx dbx DriveRa\nClarinet, Jupiter JCL-931s, He\nCompressor, Klotz, Modulrack m\nYamaha Hs 80 studio monitors,\nProjectmix I/O, M-Audio Projec\nRøgmaskine, Antari Z 1520, Sky\nLenzner Supersolo Classic 1310\nLP 794X Trommer & Slagtøj, LP\nHøjttalere, JBL 4408, 2 stk. J\nElbas hardware og pickupper, E\nRibbon mic, karma 606031, Mint\nKabel tromle, Kabeltromle i fl\nHøjtaler, JBL K.130 med model\nScanner, EUROLITE TS-8 DMX, 4\nBruger siden 10. februar 2011\n21-09-2018 kl. 12:26


Ukraine-krisen øger sandsynligheden for ambitiøse mål for energieffektivisering. EU-ledere kalder energisparetiltag afgørende og gør sikker og grøn energi til en EU-topprioritet.\nOffentliggjort: 30.06.14 kl. 08:42\nEt dansk håb om en EUklimapakke med ambitiøse mål for både CO2-reduktion, grøn energi og energieffektivitet er vokset, efter at EU’s 28 stats- og regeringschefer har gjort billig, sikker og grøn energi til en af unionens fem vigtigste, strategiske prioriteter for de næste fem år.\nI de fælles konklusioner fra topmødet i weekenden fastslår EU’s 28 stats- og regeringschefer, at Ukraine-krisen kombineret med klimaforandringer og en global kamp om energiressourcer har udløst en revurdering af energi- og klimapolitikken i Europa.\nEU trodser polske klima-benspænd\nRapport: Klimahandling giver op til 14.000 milliarder i 2030\nSE køber tyske energirådgivere\nVindselskaber upåvirkede af tysk støtteændring


De fire paradisfloder og alle mine kilder | Jørlunde kirke\nDe fire paradisfloder og alle mine kilder\nUdgivet fre d. 20. maj 2022, kl. 20:10\nTil kirkerne rundt i landet knytter der sig særlige egnsfortællingen. En gammel sagnfortælling lyder, at det var i Jørlunde, at paradiset lå. Efter syndefaldet blev slangen drevet ud og slog sig ned i Slangerup og Adam og Eva i henholdsvis Manderup og Kvinderup. Jørlunde kirke etablerede i efteråret 2021 en dåbslund på kirkegården, for selvfølgelig skal der her være en markering af flodens udspring fra Edens have.\nDåbslunden er placeret på kirkegården og i midten af lunden er der en stor granitsten med udseende, som en døbefont. Tanken er ikke, at dåben skal rykke ud på kirkegården, selv om en konfirmand sagde, at det jo også var udenfor, at Jesus blev døbt, nemlig af Johannes døber i Jordanfloden.\nDåbslunden er etableret som en fortællelund, som skal få kirkegårdens besøgende til at tænke på evigheden.\nI mange gamle katolske klostre var der en fratergård med en stor brønd, som forsynede klosteret med vand. Dåbslunden, som fortællelund, hænger sammen med denne gamle klostertradition, hvor dåb og vand knyttes sammen i fortællingen om paradisfloderne. Der skal således laves fire stier ind til selve dåbsstenen. En sti for hver af de fire floder, som man kan læse om i 1.Mos. 2,10-14. Der udspringer en flod i Edens have, som udenfor deler sig i fire, hvilket er et udtryk for, at vandet strømmer ud i hele verden. De fire floder er også navngivet Pischon, Gihon, Tigris og Eufrat.\nGrundtvigs salme ”Alle mine kilder” er en poetisk fortælling om, hvordan dåben og kilden til evigt liv er knyttet sammen.\n”Alle mine kilder skal være hos dig!\nSom bar på vor Herres moder hos sig”.\nGrundtvig har ingen problemer med at tale om jomfru Maria, selv om vi som protestanter har lagt afstand til jomfrudyrkelsen. Han har heller ingen problemer med at bevæge sig fra det konkrete Ordet og ud i en kosmisk bevidsthed, idet han i slutverset skriver:\nMed alt, hvad jeg evig bar i mig”.\nStyrken ved Grundtvigs poesi er denne bevægelse fra det konkrete til det abstrakte. Bibelordet ligger til baggrund for hans digteriske udfoldelse, men han har en sjælden og enestående sans for menigheden og dermed, hvordan det folkelige og det kirkelige spiller sammen.\nGrundtvig forholder sig konkret til fortællingen om Jesu dåb i sin salme, men han gør det ved at bruge et helt særligt ord, han skriver om genlyd.\nMin Søn! Jeg har velbehag i dig”.\nMan har talt om denne Guds henvendelse til Jesus, som vi kan læse om i Matthæusevangeliet 3,17, som en adoption. Gud tilkendegiver at Jesus er hans egen søn, men i Grundtvigs salme, får ordene genlyd af en direkte tiltale til dåbsbarnet, hvis forhold til Gud gøres til et faderforhold. Vi bevæger os altså også her fra det konkrete sakramente – dåben til det abstrakte, for dåben er andet og mere end en historisk begivenhed. Den er et møde mellem Gud og mennesker, og døbefonten er således en konkret sten, der vidner om den himmelske og den jordiske forening.


Bjergtaget: Velkommen til – diskant.dk\nPladeanmeldelser 12/02/2013 12/02/2013\nBjergtaget: Velkommen til\nDansk indiefolk-debutant slutter af med manér\nDanske Bjergtaget præsenterede sig for første gang for omverdenen mod slutningen af 2012 med EP’en Velkommen Til. Her viser Stephan C. Krabsen, som er manden bag orkestret, sine evner indenfor den moderne fortællende indie-folk, og der er masser af gode pejlemærker undervejs, mens han andre steder afslører et vist udviklingspotentiale.\nDen akustiske guitar er så afgjort omdrejningspunktet, og alt hvad der kan proppes ind i instrumentet af rytmik, energi og musikalsk fremdrift, bliver forløst gennem den seks-strengede, og ofte får det Krabsen til at stå lidt i baggrunden med de fortællinger og den vokal, der ville gøre denne EP endnu mere tilstedeværende og levende.\nMåske er det derfor, at Krabsen virker lidt fjern og har en lidt ujævn og distanceret position i sin vokal på eksempelvis ”Lader Tiden Visne” og ”Underlige Toner”. Disse numre står således knap så skarpt, som EP’ens to helt klare højdepunkter, der runder herlighederne af. På den lyse og fine ”Ingen går gennem regnen” fornemmes Krabsens fulde tilstedeværelse i en charmerende og fint poetisk fortælling, mens kærlighedens genvordigheder bliver forbilledligt behandlet på den smukke og betagende ”Med dig”.\nStephan C. Krabsen a.k.a. Bjergtaget viser med Velkommen Til, at han har masser at byde på. Med et skarpt, charmerende og betagende udtryk får Krabsen rundet EP’en af med bravour – og jeg håber, at han næste gang lader det personlige og jordnære være gennemgående fra start til slut.\nForrige indlæg180° Virvar: Choice Is [Insert Words]\nNæste indlægNr. 25 – The Smiths: The Queen Is Dead


The Lost Brother - Harry Styles *Pause* - Chapter 2 - Movellas\nSchool - The Lost Brother - Harry Styles\nJeg vågnede ved at nogen ruskede i mig, jeg åbnede forsigtigt øjne og så det var min far " what do you want?" Spurgte jeg og satte mig op "its School time Theo" svarede min far.\nMin far gik ud af værelset "10 min Theo!" Sagde min han surt og lukkede derefter døren.\nJeg gav fuck fingeren efter døren da min far bare skulle lukke røven jeg tager den tid jeg vil tage ellers gå jeg fanme i skole..\nJeg rejste mig fra sengen og slæbte min dovne krop hen til klædeskabet, jeg åbnede skabet og tog en sort t-shirt og et par stramme jeans og nogen underbukser, og en blå bandana ud fra skabet og lukkede det derefter, jeg smed tøjet på sengen og tog underbukserne og gik langsom ud på badeværelset jeg smed underbukserne på toilet sædet og tændte for vandet, jeg smed mine brugte underbukser og trådte ind, vandet løb ned af min søvnige krop, jeg slukkede for vandet og kunne hører fjernt min far kalde "Theo 5 min!" Jeg sukkede og tørrede mig hurtigt og hoppede i mine underbukser, jeg smed håndklædet på gulvet og gik ind og tog mit tøj på.\nDa jeg kom ned til min far så han ikke for glad nu "what ?!" Spurgte jeg da han kiggede pænt surt på mig, "The School start in 2 min Theo!" Svarede min far surt "easy.." Mumlede jeg og gik forbi ham og gik ud i køkkenet og tog hans bilnøgler uden han så det, jeg gik hen til mine sorte converse og tog dem op og satte mig på trappen og tog dem på, jeg åbnede hovede døren råbte kort farvel til min far og lukkede døren, jeg gik hen af den lille Stig og hen til min fars bil, jeg satte mig ind på førersædet og tændte for bilen, jeg skulle lige til og kører ud af indkørslen da min mobil begyndte og ringe, jeg tog den op af lommen og så det var William\n"What up dickHead?" Spurgte jeg og begyndte og kører hen mod skolen "Shut up your idiot, Can you Come and get Me?" Svarede William, jeg kunne hører han gik da bilerne kørte forbi ham og det kunne høres tydeligt i telefonen, "You lucky It's on The Way!" Sagde jeg og lagde på, jeg smed mobilen hen på sæder ved siden af, jeg var næsten Henne ved skolen da jeg så William den stakkels dreng skal gå til skole, ha som om det raver mig en skid!\nJeg dyttede og det ansigt han lavede det var fucking det hele vær! Jeg kørte ind til siden og William åbnede døren, han smed min mobil over på mig og satte sig ind "you know i fucking hate you right" sagde William surt, han hader når jeg forskrækket ham.\nMig og William er faktisk meget ens han er bare et år yngre end mig, begge med tattoos, og piceinger, vi hader begge vores brødre, og vi er vokset op med piger..\n" i know William i know" grinede jeg.\nDer blev stille i bilen, jeg kiggede hen på William og så han sad med krydsede arme, når drengen bliver sur så er han sur "im sorry dude!" Sagde jeg og kiggede tilbage på vejen, "and Why are you walking to School?" Forsatte jeg "It's okay dude, and my mom Think The twins it more fucking inporten Then i get to School.." Sagde han halv surt.\nVi nåede skolen og vi var allerede 5 min forsinkede men det ikke noget nyt for mig og William, hvorfor tror i ellers min mor flipper ud på mig for at jeg får 7 taller selv om hun bare tror det fordi jeg ikke tager mig sammen, det mere fordi jeg ikke møder op til timerne.\nJeg parkerede og slukkede for bilen "What do you have now?" Spurgte jeg og så hen på William "english i Think" svarede han, jeg gav ham hurtigt et nik og steg ud af bilen.\nDa vi nåede op til skolen gik William og jeg være sin vej, jeg forsatte ned til venstre og fandt geografi lokalet, og som stod havde vi hr, Pegiton, skolen sureste lærer og den mest lugtene lærer på hele skolen, jeg smækkede døren op op alles blik blev rettet mod mig "oh Nice of you to join The Class Theo" sagde hr Pegiton surt "your Welcome, or something" svarede jeg flappet igen, jeg satte mig ned på den første række og smækkede med det samme mine fødder op på disken, hr. Pegiton sendte mig et virkelig surt blik som jeg gengældte med et kækt smil.\nKlokken ringede og jeg ville have været smutte hurtigt ud af døren hvis vores idiot til en lærer ikke havde stoppet mig "Theo your gonna stay after Class i need to talk to you" sagde han og resten af klassen gik, den sidste elev smækkede med døren og her sad jeg så med skolens klammeste lærer helt alene i et klasse lokale, "so Theo Tell Me a thing, How's Harry?" Spurgte ham og lagde sine hænder over kors, idioten vidste det irriterede mig når folk snakkede om ham, "How The fuck should i know?" Spurgte jeg flappet og kiggede ud af vinduet, "I just thought you talked to your brother about how much better he is than you?" Sagde han med en ond undertone i stemmen, jeg rejste mig op og så han havde er kækt smil på læben, hold kæft jeg kunne kvælde den gamle stodder lige på stedet, "og hr, Pegtion how was The turn with Ella i heard That you have try her is She god? Is She The first studen you have fuckt you sick pedophil!" Sagde jeg og smækkede mine hænder ned i bordet mens jeg kiggede på ham, han havde et forskrækket ansigts udtryk han vidste at jeg vidste noget omring det "i-i dont know w-what your talking about!" Sagde han og kiggede nervøst rundt "i know you know what im talking about" var det sidste jeg sagde inden jeg forlod klasse lokalet og fandt min vej hen til mit skab og jeg så William stod og ventede på mig, "What did happend?" Spurgte William nervøst da jeg kom helt hen til ham, "nothing" sagde jeg og slog en gang på mit skab så det åbnede "but Why?" Spurgte William "it was nothing William calm your tits bro God" sagde jeg med en irreterne undertone i stemmen, jeg lukkede mit skab igen og kiggede på William som bare stod og kiggede på mig som om jeg var en nøgen luder eller noget "Hey man wanna slip Math?" Spurgte jeg fordi jeg er sgu for træt til matematik lige nu "ya Why not" svarede han, jeg kiggede forbi William og så en brunhåret pige som stod helt alene "Who is She?" Spurgte jeg og gav hende elevatorblikket "Who? Her? That's Lucy, Niall Horan's little sister" svarede William og kiggede dumt på mig, "im gonna totaly bang her!" Sagde jeg og bed mig selv i læben, "Whut?! Theo That Niall Horan's little sister if he found out your a dead man!" Sagde William med panik i stemmen "ya whatever" sagde jeg og gik forbi ham "oh Hey Lucy" sagde jeg og lændte mig op af skabene "Hey Theo" sagde hun og pillede nervøst ved sit armbind hun havde på, jeg staldte mig foran hende og puttede en finger under hendes hage og hev hendes ansigt op så jeg kunne kigge ind i hendes krystal blå øjne, jeg lagde mine læber på hende og hun slappede hurtigt helt af i kroppen, jeg trak mig fra hende, jeg så hvordan hendes kinder blev helt røde, jeg sendte hende et frækt smil "you Me tomorow Night in my place" sagde jeg og gik forbi hende og hen til William igen.\nJa jeg er så kendt som skolen badboy/player jeg har fået den stolte titel efter min bror.\nWilliam er mere bare en følge Svand som gøre hvad jeg siger.\n"Did you just" Sagde William og kiggede forskrækket på mig "jup" sagde jeg og sendte ham et kækt smil "im getting ladt tomorow Night!" Forsatte jeg, William vendte øjne af mig, jeg slog ham blidt på brystkassen og sammen gik vi ud til min far's bil, jeg satte mig ind på førersædet og William satte sig ved siden af "were are we going?" Spurgte William da jeg kørte ud fra parkeringspladsen "To The mall i need cigarettes" sagde jeg med fokus ud på vejen.\nDa vi nåede købmanden var jeg hurtig ude af bilen og inde i butikken, jeg gik hen til cigaret hylden, jeg kiggede op for at se om det sad en overvågnings kamera tæt på som ville kunne se mig, jeg tog en pakke og smækkede den ind under min trøje og ned ved mine bukser så pakken sad fast, jeg gik ud af butikken og hen til bilen, William sad bare der inde og stirrede ud af roden som en eller anden spasser, jeg åbnede døren og satte mig ind "Where The cigarettes?" Spurgte William forvirret, jeg rev lidt op i min trøje og tog pakken op, "did you not pay?!" Spurgte William i panik "Nope" sagde jeg og startede bilen.\nDa vi landede på skolen parkeringsplads igen, fandt jeg hurtigt en lighter, jeg åbnede pakken med smøger og tændte en og smækkede den op i kæften, jeg rollede vinduet ned og kiggede så hen på William, jeg smækkede næsten pakken op i ansigtet på ham som tegn på han skulle tage en, han tog en og smækkede den op i kæften og tændte for den, han rollede så sit vindue ned og tog et ordenligt sug "i have missed this" sagde han og slappede helt af i kroppen, jeg tog et sug af min smøg og tændte så for radioen, de spille noget Classic lort, jeg kiggede lidt rundt i bilen for at se om min far ikke havde noget bedere man kunne hører en cd måske?\nEfter 3 minutters lede tid fandt jeg en hard rock cd "jackpot!" Råbte jeg og tog et sug mere, jeg smaskede cd'en ind i afspilleren.\nHer sad vi så 2 drenge på 16 og 17 og fik en smøg på skolen grund hvor man kan blive cuttet når som helst.\nJeg smed skodet ud af vinduet og smækkede smøgerne ned i lommen, jeg åbnede døren og steg ud, William gjorde det samme og jeg låste bilen, vi gik op på skolen igen da klokken snart ringede ud, da vi kom ind på skolen gav vi hinanden et kort nik og gik være sin vej, jeg sneg mig hen til mit skab da jeg blev fanget, "Theo Styles Why are you not in Class?" Spurgte en mørk mandlig stemme, jeg vendte mig rundt og så det var vores inspektør, jeg skulle lige til og sige noget før jeg tog chancen for at løbe af helvede til, jeg løb ind i gymastiksalen og satte mig ude i redskabs rummet, jeg tog pakken med smøger op af lommen og tog en op, jeg lagde pakken ned i lommen igen og fandt lighter frem, jeg satte smøgen i munden og tændte for den, jeg tog et sug og i det åbnede døren, jeg prøvede og gemme smøgen men det gik ikke særlig godt da rummet allerede var fyldt med røg, så hvorfor overhovedet prøve, jeg satte smøgen i kæften og kiggede derefter op og så det var den vatpik til vores inspektør, "Theo get up, and get your ass up at my Office" sagde han surt, jeg rejste mig op tog et sug og pustede ud i hovede på ham, jeg gik forbi ham med en kækt smil på læben.\nHer sad jeg så inde på kontoret med min mor på den ene side og min far på den anden og inspektøren lige foran os "ms. Styles and mr. Styles you're son got Cut smoking on The School and he did not show up at Class" sagde inspektøren og kiggede skiftevis på min mor også på min far.\nDa vi var færdige med at snakke gik mig og mine forældre ud fra kontoret, vi begyndte og gå da de stoppede plugslig op, "Theo Why can't you be a little bit more Like your brother?" Spurgte min mor, jeg kiggede hen på hende og mit blik var ikke det venligste, jeg kunne se hun græd igen "Because i dont wanna be Like him mom get it in you fucking head!" Råbte jeg så dem der stod ude på gangen blev helt forskrækket "dont you Dear be Like That infront of your mom Theo!" Halv råbte min far, "i dont give a fuck anymore how i am infront of her, She just have to Shut The fuck up about Harry!" Råbte jeg af min far, jeg kiggede hen på min mor og så tårende bare trillede ned af kinderne på hende "I know i was Unwanted you dont need to Tell Me!" Sagde jeg surt og gik vredt ud af bygningen, jeg gik ud på parkeringspladsen og hen til min far's bil, jeg låste op og satte mig ind, jeg smækkede min hånd hård ned i rattet og vidste ikke hvad jeg skulle gøre, jeg satte nøglen i og drejede så den tændte, "Theo Why can't you be a little bit more Like your brother?" Sætningen kørte igennem mit hovede, sætningen gjorde faktisk en smule ondt på mig, jeg kunne mærke en tårede trille ned af min kind, jeg skyndte mig og tørre den væk, lige nu havde jeg bare lyst til og rive mit hovede af!\nJeg begyndte lige så stille og trille ud af skolens parkeringsplads, jeg sad og tænkte på hvor jeg kunne kører hen, hvis jeg tog hjem til min Mor ville vi helt sikkert komme op og skændes igen og hvis jeg kørte hjem til min far var jeg måske heldig at han ikke ville snakke med mig, jeg tog igen chance og kørte hjem til min far.\nJeg kørte ind i indkørlsen og slukkede for bilen, jeg steg ud og låste bilen, jeg gik hen af den lille stig og hoppede op på trappen, jeg tog i døren og mærkede den var låst, godt så er min far ikke kommet hjem endnu, jeg låste døren op, tog mine Convers af smed nøglen på køkkenbordet og løb så op af trappen og ind på min værelse, jeg lukkede døren og låste den, lige nu ville jeg bare gerne være alene ikke snakke med nogen mit liv er noget lort, jeg smed mig i sengen, min mobil brummede, jeg tog den op af lommen og så der var en besked fra Gemma.\n''Hey BabyBrother, Just wanna say i hope you come home soon and i love you'' - Love Gemma\n''Hey Gem, I-i dont think im comming home anymore, and i love you too'' - Theo\nEfter den besked slukkede jeg min mobil og tyrede den så hård jeg kunne mod døren, mine musker var helt spændt jeg havde lyst til og smadere alt.


Vores julehjem #1\nI november tikkede der en mail ind i min indbakke, hvor der stod " Julen er årets sværeste indretningsopgave - er den også det for dig?".. I mailen blev jeg bedt om at komme med mit bud på julens indretning..\nSkal jeg svare på mailen, tror jeg svaret bliver nej. Jeg synes ikke det er svært eller sværere at indrette her ved juletid end ellers, jeg synes det handler om at være tro ved sig selv og sin stil - uanset hvilken en man har.\nFor mig ( og sikkert også for mange andre ;0)... ) er julen forbundet med en del traditioner. Der er ting der skal være her - adventskrans, forskellige dekorationer, nisser, engle og børnenes julepynt.\nNormalt er vores hjem meget afdæmpet i farverne, det er det også i december, men lidt rødt - det sniger der sig altså ind.. Det hører sig til, synes jeg.\nJeg holder af gamle / nostalgiske ting og jeg holder af at bruge naturens materialer i mine dekorationer - og det gør sig også gældende her ved juletid.\nLidt nyt sniger der sig også ind hvert år - det skal der også være plads til ik ;0)\nIdag og i løbet af ugen vil jeg vise lidt billeder fra vores julehjem - måske har du lyst til at gøre det samme, hvis du har en blog? I så fald er du velkommen til at lægge et link under kommentarer til dette indlæg, så er vi nemlig flere der får glæde af det :0)\nIdag lidt billeder fra stuen:\nPå den gamle kommode er der flyttet en fin gyngehest ind.\nDen har selskab af en blomsterdekoration og levende lys - det skal der til og vi bruger mange stearinlys her i de mørke måneder..\nPå spejlet hænger et yndigt kræmmerhus, jeg har fået i gave fra en god blogven - men mere om det i et andet indlæg..\nDekorationen her er lavet i en gammel isform.\nJeg har brugt oasis, som det grønne er stukket ind i. Rosen er tørret ind nu - man kunne vælge at udskifte den til en frisk, men synes egentlig ikke det gør noget her..\nEt kig til sofahjørnet og vinduet ud mod markerne..\nI vinduet står en lille samling af små huse ( se mere længere nede..) og på bordet et fad med nødder, lys og en hyacint..\nEr vild med lyset her. Teksten er fra "Peters jul".\nHyacinter har også fast plads her på Gården i december.\nPå vitrinen er der blevet plads til et par røde stof hjerter og et par fine zinkhuse.\nZinkhusene er nye og dem har jeg ønsket mig længe - særligt udgaven med plads til lys..\nI vinduet hænger fine kugler, med gran og rødt bånd.\nBåndet er rødt for at skabe sammenhæng med de andre røde ting, der har sneget sig ind her i december..\nTil slut den lille samling af huse. Kirken i midten er ny og er fra JYSK.\nDe andre har jeg haft en par år. De er fine både med og uden lys, men det ser nu hyggeligt ud her ik :0)\nblomster blomsterbinderi indretning jul stue\nEtiketter: blomster blomsterbinderi indretning jul stue\nFru Melgaard 10. december 2012 kl. 22.50\nTak for kigget og inspirationen:-). Det ser rigtig flot ud:)\nNana / www.mitlandliv.dk 11. december 2012 kl. 06.40\nDejlige billeder! Meget i min smag :-) Du og andre kan se billeder fra mit julehjem på min blog:\nhvor jeg af og til viser lidt jul i dagbogen og desuden har lavet en billedjulekalender hvor jeg hver dag lægger et julebillede ind.\nHav en god tirsdag :-)\nLandbohaven 11. december 2012 kl. 08.47\nSommerhusliv Hele Aaret 11. december 2012 kl. 12.15\nHvor ser det bare hyggeligt ud, kan næsten dufte Julen hos jer <3\nØnsker dig og dine en dejlig snevejrs dag\nTanja 13. december 2012 kl. 14.30\nDet ser rigtig sejt ud :)\nDer er dog ikke "nok" hvis det var mig, men det er nok også bare fordi jeg har små børn, som elsker at pynte, hvilket betyder at der er pynt over alt :D\nBirgitte og Kaffekoppen 17. december 2012 kl. 11.01\nHvor er det et fint julehjem du har :-)\nHeidi 19. december 2012 kl. 14.03\nsmukt hjem i har, har selv passion for gamle nostalgiske ting\nbesøg gerne min blog og få ekstra inspiration\nStille og roligt..\nDer er trængsel..\nVores julehjem #2\nÆndring i planer..\nÅrets adventsdekoration og krans..


I år blev konfirmanderne voksne – Enigma - Museum for Post, Tele og Kommunikation I år blev konfirmanderne voksne\n14. oktober 2020 – af Jane Sandberg\nEt ”velkommen til de voksnes rækker” i konfirmationstalen har i mange år været en tom talemåde – lige indtil i år, skriver museumsdirektør og forfatter Jane Sandberg\nCorona-krisen har vendt op og ned på det meste for de fleste. Også på de mange konfirmationer, som skulle have været forårets højdepunkt for mange unge. Tålmodigt har de ventet på deres livs hidtil vigtigste fest, alt imens de er vokset fra de kjoler og jakkesæt, der har hængt i skabet og samlet støv og ventet på den store dag, som blev udsat igen og igen i takt med coronaen lagde en verden ned. Med mange måneders forsinkelse har de fleste af disse unge nu endelig været en tur i kirken, og måske de har slået nervøst på glasset til festen for at takke for den barndom, de så småt er ved at lægge bag sig.\nDe er sikkert også blevet budt velkomne i de voksnes rækker af velmenende onkler og tanter. Og sjældent har velkomsten til voksenlivet været mere passende. For netop i år giver den tyndslidte floskel rent faktisk mening. Mon ikke de færreste af disse unge i begyndelsen af marts nogensinde havde tænkt over, hvad begrebet samfundssind betød? Og mon ikke, at et fåtal af dem havde skænket ret mange tanker i retning af, hvad det at være voksen i et demokratisk samfund indebærer af pligter? Men til trods for, at de på kort tid har måtte sætte sig selv til side for at tage vare og del i det store fællesskab, så har de fyldt ansvarets store sko ud.\nBare sidste år ville det have været noget af en tilsnigelse at titulere en 14-årig som voksen i vores moderne samfund, men i år har corona-generationen på meget kort tid lært meget om, hvad det betyder at være voksen i vores demokratiske samfund. For vi har mødt dem med krav om at agere voksent. Simpelthen fordi det har været nødvendigt. Og lige præcis disse unge er blevet stillet overfor meget voksne problematikker, som de fleste af dem har håndteret forbilledligt. De er gået i skole hjemmefra på computer, de har manglet det sociale samvær med deres kammerater, de har måtte vinke farvel til lejrskoler, sommerferierejser og måske til mødet med den første kæreste. Vi har ganske enkelt bedt dem om at tage ansvar og lide afsavn fuldstændig på lige fod med voksne. Og de har bestået med bravour. Så dette års konfirmander er i sandhed trådt ind i de voksnes rækker. Med alt hvad det indebærer af pligt og ansvar som voksen samfundsborger.\nI en mere normal tid ville vi have lykønsket konfirmanderne og et par dage fejret dem med skåltaler og lidt løsere tøjler, når de drog ud til deres Blå Mandag festivitas. Med et par dåseøl i tasken og forældreformaninger om passe på sig selv og hinanden i øret, ville vi have sluppet dem fri. Men når dåserne var tømt og festtøjet hængt tilbage i skabet, ville deres ungdomsliv fortsætte som vanligt.\nFor sådan plejer det at være for de fleste konfirmander. Det, der i tidligere tider vitterligt var skillelinjen mellem barndom og voksenliv, behandler vi i dag mest som en anledning til at fejre den unge, og så lige samle familie og (forældrenes) venner til fest. Konfirmationen er i dag sjældent fulgt af særlige forpligtelser eller ændrede forventninger til konfirmanderne. For sådan ser vi voksne for det meste på konfirmationen.\nMen hvad med de unge selv? Hvad betyder konfirmationen egentlig for dem? En undersøgelse fra Center for Ungdomsstudier fra 2016 viste, at det primært var tradition og lysten til at bekræfte den kristne tro, de unge konfirmander angav som årsag til, at de havde valgt at blive konfirmeret. Et resultat som sikkert kom bag på mange, fordi de fleste nok havde en opfattelse af, at det særligt var festen og forventningen om gaveregn, som fik de unge til at gå til konfirmationsforberedelse. Sådan var det så ikke. Undersøgelsens resultat peger i retning af en generation, som har tænkt sig godt om, og som er bevidste om både historiens betydning og om deres personlige behov for tro. Og måske siger resultatet også noget om, at man, selvom man kun er 13-14 år, er klar til at tage livtag med nogle af livets store spørgsmål. Så når vi andre har troet, at unge mennesker ikke var klar til at håndtere ret meget selv, så har vi taget fejl. Og måske er det netop her, vi skal finde årsagen til, at de fleste unge har været både ansvarlige og altruistiske i deres måder at håndtere coronaens klamme favntag.\nDen generation, der konfirmeres i disse uger, hører til de såkaldte curlingbørn. Det er børn, som er vokset op med forældre, der har haft travlt med at gøre børnenes gang på jord så nem som overhovedet muligt. Deres forældre har været ved at falde over egne ben i bare iver for at fjerne enhver tænkelig forhindring på ungernes vej. Som når mor laver alle legeaftaler, eller når far bærer skoletasken helt ind i klassen. Eller når mor og far næsten laver barnets lektier, og barn bliver kørt til skolen i bil, men med cykelhjelm (bare for en sikkerheds skyld!).\nDe fleste børn er faktisk ret robuste. Og tænksomme. Og handledygtige. Det viser den nævnte undersøgelse. Og det bekræfter også børnenes forståelse for, at også de har måtte lide afsavn under coronakrisen. Så om ikke andet kunne et fromt håb være, at corona kommer til at betyde, at curlingforældrene holder op med at pakke deres børn ind i vat og bomuld og i stedet behandler dem som selvstændige og tænkende unge mennesker på vej. Og at vi, der er voksne, møder de unge mennesker med langt mere tiltro og tillid til, at de er i stand til at påtage sig ansvar og udvise forståelse for, at verden er mere end bare lige dem.\nHvis vi savner konkrete eksempler på, hvor ansvarlige vores unge er, kan man blot se på, hvordan rigtig mange af dem er levende og oprigtigt engagerede i kampen for klimaet. Når det lykkes dem at mobilisere titusindvis af jævnaldrene i kampen om at råbe os andre op og få os, der har ansvaret og beslutningskraften til at tænke os bedre om, så gør de det på fineste konstruktive vis. De demonstrerer, træder op i medierne og handler gennem aktiviteter, hvor de lytter, taler og lægger planer. De finder hinandens hænder i sager, som handler om alt andet end bare dem selv. Og de respekterer demokratiets spilleregler. Det laver ikke voldsomme ungdomsoprør som tidligere generationer. Deres oprør er langt mere handlings- og løsningsorienteret, og de tager i den grad ansvaret på sig, som når de for eksempel køber genbrugstøj, eller når de udfordrer forældrene og siger, at de ikke længere vil med på ferierejser med fly. For klimaets skyld.\nSå måske det i år havde været langt mere på sin plads, at vi i konfirmationstalerne havde lykønsket forældrene med, at de trods alt har opfostret en generation, som på nogle måder agerer langt mere voksent end deres forældre. Og vi kunne ved samme lejlighed bede forældrene pakke curlingtaskerne sammen og udvise lidt mere tiltro til, at deres unger faktisk både kan og vil tage det ansvar på sig, som det at blive voksen kræver.\nBragt på religion.dk den 12. oktober 2020\nDet kan publikum se frem til, når ENIGMA – Museum for post, tele og kommunikation åbner i 2021