Miljøplan 2004 for Jylland og Fyn - PDF\nMiljøplan 2004 for Jylland og Fyn\nDownload "Miljøplan 2004 for Jylland og Fyn"\n2 Miljøplan 2004 for Jylland og Fyn Dato: 24. marts 2004 Sag nr.: 5109 Dok nr.: Ref.: LN-KBE/LIL Omslag og illustrationer: Franck Wagnersen Foto: Jørgen Schytte Wave Dragon Eltra Layout og opsætning: Eltra's informationsafdeling Repro og tryk: Kerteminde Tryk ISSN April\n3 Indhold Miljøplan 2004 i resume Miljødeklarationen for el Fordeling af emissioner på el og kraftvarme Emissionsopgørelse efter Kyoto-protokollen VE-udligning Reduktion i nettabet Eldeklaration Miljødeklaration for el, anvendelse af handelsmodel Status for Elproduktionen Miljøpåvirkninger for Import-/eksportdeklaration Emission af stoffer reguleret af kvoter Udvikling i produktionsfordeling og brændselsforbrug Landstal Datagrundlag Prognose for perioden Simulering af elforsyningssystemet Prognose Emissioner SF 6 -gas anvendelse i højspændingssystemet Opgørelse for SF 6 -gas i højspændingsanlæg over 100 kv, Vestdanmark Indførelsen af CO 2 -kvote- og handelssystem EU-regler om VE-direktiver og kvotesystemer VE-direktivet Mærkning af elektricitet, eldeklaration Sammenhæng mellem VE-direktivet og elmarkedsdirektivet Påvirkning fra indførelsen af CO 2 -kvoter Miljøforbedringer gennem teknologiudvikling Nye strategier El fra bølgekraft Havmøller miljøovervågning\n4 Referencer Bilag 1: Landstal Bilag 2: Plangrundlag Bilag 3: Tidsserier for miljødata Begreber og forkortelser\n5 Miljøplan 2004 i resume Eltra's Miljøplan 2004 indeholder status for 2003 og prognose for perioden for udviklingen i de væsentligste miljøforhold for el- og kraftvarmeproduktionen i Vestdanmark. Miljøplanen beskriver udviklingen i emission af CO 2, metan, lattergas og SF 6 -gas, tilsammen de såkaldte drivhusgasser. Dertil kommer svovldioxid (SO 2 ), kvælstofilter (NO x ) og restprodukter har været et år med stor eksport af el fra Vestdanmark mod nabo-områderne. Det har betydet, at miljøpåvirkningerne fra elproduktionen er steget: CO 2 -udledningen er steget med 2,5 mio. ton. Anvendelsen af kul som brændsel er steget med 22 % fra 2002 til Et EU-system for handel med drivhusgaskvoter er under indførelse og forventes at kunne hjælpe el- og kraftvarmeproducenter i Vestdanmark ud af et dødvande, hvor stigende eksportmulighed forhindres af CO 2 - kvoter. Uden kvotehandel kan stigende eksport af el fra Vestdanmark blive et problem i relation til opnåelse af Danmarks Kyoto-mål. Miljøplanen bidrager til de løbende vurderinger hos myndigheder og beslutningstagere af den danske klimastrategi og målsætningerne i Kyoto-protokollen. Eltra's analyser for typiske år viser, at Danmark i lavprisforløb normalt vil have en stor elimport fra Norge og Sverige og dermed god mulighed for at efterleve Kyoto-målene. I højprisforløb vil Danmark derimod have en stor eleksport og derfor vanskeligheder ved at overholde Kyoto-målene. Handel med drivhusgaskvoter må have som målsætning at udligne periodiske udsving, i udnyttelse af produktionsapparatet i det nordiske elsystem. Det nordiske elsystem bygger på princippet om nabohjælp til sikring af stabil elforsyning. Dette princip udfordres, hvis vestdansk eksport for dækning af elmangel i nabolande medfører dansk kvoteoverskridelse og måske endda dansk bøde-element. Miljødeklaration og EU-krav om eldeklaration Det er nu sjette gang, Eltra opstiller en miljødeklaration for den el, der er blevet leveret til forbrugerne i Vestdanmark. Miljødeklarationen opgør brændselsforbruget fordelt mellem el og kraftvarme ved hjælp af en særlig 200 %-model. Det sker efter påbud fra Energistyrelsen. Da 200 %- modellen tillægger elproduktionen den største miljøbelastning, har Eltra valgt også at opgøre fordelingen af miljøbelastningen mellem el og kraftvarme efter energi-indholds-metoden, der giver et mere retvisende resultat. Miljødeklarationen tilfredsstiller de nye EU-regler om deklaration af el. EU-reglerne er minimumkrav vedrørende oplysning om brændsel, CO 2 -udledning og andel atomkraft. Eltra's deklaration oplyser om 15 stoffers bidrag til luften samt restprodukter. Fra juli 2004 har alle elhandlere pligt til at oplyse kunderne om miljøpåvirkninger og brændselssammensætninger bag den leverede el. Eltra's miljødeklaration er grundlaget for eldeklarationer i Jylland og på Fyn. Som følge af nettoeksport i 2003 er der ikke noget atomkraftbidrag i 2003-deklarationen. Eltra har i samarbejde med fire forsyningsselskaber i området udviklet et design og format for den nye eldeklaration, som vi anbefaler alle elhandlere i Vestdanmark at anvende. Der er desuden udviklet en særlig skabelon til beregning af individuel eldeklaration for de kunder, som udnytter deres adgang til at købe markedsel, og som køber el med særlige egenskaber (grøn el). Udligning af vedvarende energi (VE) Elproduktion fra VE-kilder, ikke mindst vindkraft og biomasse, er i de senere år vokset betydeligt i Vestdanmark. I 2003 har 5\n6 tilgangen af vindkraft dog været beskeden. Til gengæld har der været en stigende anvendelse af biomasse på de store kraftværker. De systemansvarlige udligner den ekstra økonomiske byrde for Vestdanmark, så alle danske elforbrugere betaler for udbygningen med VE. I 2003 blev der udlignet GWh VE til Østdanmark. Det reducerer den tilsvarende andel VE til forbrug i Vestdanmark og påvirker tilsvarende miljødeklarationen, når VE-produktion beregningsmæssigt erstattes af f.eks. kulproduktion. Aftagepligtig produktion (private vindmøller og små decentrale kraftvarmeværker) udgjorde 35,5 % af den totale vestdanske elproduktion. Efter korrektion for udligning af VE med Østdanmark bliver andelen for Vestdanmark 31,6 %. Målt i forhold til det vestdanske elforbrug udgør den aftagepligtige, korrigerede produktion 41,2 % i Status for 2003 I 2003 blev gældende kvoter for emissioner fra el- og kraftvarmeproduktion i Vestdanmark af svovldioxid (SO 2 ) og kvælstofilter (NO x ) overholdt. Kvoten for CO 2 blev ikke overholdt. I 2003 har der netto været stor eksport til Norge, Sverige og Tyskland. Der er blevet eksporteret ca GWh ud af området. Det betød forøget transport i højspændingssystemet ( kv) og forøget elproduktion i Vestdanmark. Den større indenlandske produktion skyldes, at Norge og Sverige i det meste af året har haft store importbehov som følge af tørårssituationen i vinteren I 2003 var der en ukorrigeret udledning af 17,6 mio. ton CO 2 mod 15,1 mio. ton i Ukorrigeret udledning af kvælstofoxider (NO x ) steg til ton i 2003 mod ton i Udledningen af svovldioxid (SO 2 ) steg til ton i 2003 mod ton i 2002 efter flere års fald. Årsagen er øget eksport og øget anvendelse af kul samt et vindår under normalen. Det relative fald i SO 2 -udledningen de senere år skyldes fortsat bedre røgrensning på kraftværkerne samt ændret sammensætning af brændsler. Der er stigende brug af biomasse og kul med lavt svovlindhold. I år med stigende eksport vil SO 2 -udledningen stige proportionalt, når der anvendes forholdsmæssigt mere kul. Tilgangen af ny vindkraft har primært fundet sted i slutningen af 2002, og effekterne herfra viser sig i løbet af 2003 med en lidt større produktion til trods for, at 2003 har været et svagt vindår med 77,2 % af et normalt vindår. Udskiftningsordningen for mindre vindmøller fik en udfasning i 2003 med både tilgang og afgang. I alt har der været 77 MW tilgang og 19 MW afgang for vindmøller i Vestdanmark i I slutningen af 2003 var der installeret MW vindkraft i Vestdanmark. I 2003 udgjorde den vestdanske VE-produktion (vindkraft, biogas, vandkraft og solenergi) 28,4 % af det vestdanske forbrug. Tallet er ikke korrigeret for VE-udligning og eksport. SF 6 -gas opgørelse Efter ønske fra Energistyrelsen har Eltra og Elkraft System benyttet Miljøplan 2004 til at opgøre anvendelsen af SF 6 -gas i højspændingssystemet over 100 kv. SF 6 -gas er en aggressiv drivhusgas med CO 2 -faktor Men SF 6 -gas er også en god luftart til isolering af højspændingskomponenter. Stigende anvendelse af SF 6 -gas har påkaldt myndighedernes interesse. Den stigende anvendelse skyldes anvendelse af flere komponenter med SF 6 -gas, herunder afbrydere og kabelmuffer. I Eltra's område er der installeret lidt over 7 ton SF 6 -gas. Den årlige udledning til atmosfæren er opgjort til 4 kg efter en rummelig beregning, hvilket svarer til ca. 96 ton CO 2 -ækvivalent. Den begrænsede udledning skyldes først og fremmest, at Eltra og de regionale transmissionsselskaber anvender strikse procedurer og arbejdsrutiner, som begrænser udledningen til et minimum. 6\n7 En svag forventet stigning i elforbrug og eksport vil medføre fortsat betydelig elproduktion fra de centrale kraftværker. Eksport ses typisk ved høje elpriser og import ved lave elpriser. I det nordiske elsystem afgør vandkraften, om prisen er høj eller lav. Vådår giver derfor lave priser, stor import til Vestdanmark og lavere miljøpåvirkning. Tørår giver tilsvarende høje priser, stor eksport ud af Vestdanmark og højere miljøpåvirkning. 400 kv-afbrydere, station Trige, ved påfyldning af SF 6 -gas. I de kommende år vil Eltra indregne 96 ton CO 2 -ækvivalent i miljøplaner, medmindre der sker væsentlige ændringer. Prognose frem til 2013 En gennemgang af prognosen for produktion af el og kraftvarme viser, at en stigning i vindkraftproduktionen fra flere havmøller vil fortrænge produktion både fra centrale og decentrale kraftvarmeværker. Den forøgede mængde vindkraft vil imidlertid blive eksporteret i stigende omfang. Ny lovgivning i 2004, som åbner for, at decentrale anlæg deltager i markedet, kan sikre bedre indpasning og udnyttelse af vindkraften. Der kan desuden blive behov for at anvende el til at fremstille fjernvarme i visse situationer. Produktion fra decentrale kraftvarmeanlæg forventes at falde i 2005, hvis anlæggene skal producere el til markedspris. I Miljøplan 2003 var det et tema, hvordan de decentrale anlæg forventes at blive tilpasset markedet. Imidlertid lader en ny lovgivning vente på sig. Eltra har fra juli 2003 til marts 2004 støttet et simuleringsprojekt for decentral kraftvarme under markedsvilkår. Eltra anser det for afgørende, at mange decentrale anlæg ændrer produktionsmønster fra skabelonafregning til markedsafregning. Derved bliver regulering af vindkraften mindre problematisk. Den samlede miljøpåvirkning fra elproduktionen forventes reduceret i prognoseperioden frem til CO 2 -emissionen vil falde svagt fra 17,7 mio. ton i 2005 til ca. 17,4 mio. ton i 2013 i højprisforløbet. I lavprisforløb med import af vandkraft kan CO 2 - udledningen falde til 9 mio. ton i Elsams værker i Herning og Studstrup anvender stigende mængder træflis og halm, og det påvirker CO 2 -udledningerne i de kommende år, ligesom fortsat udbygning med vindkraft nedsætter CO 2 -udledningen. Drivhusgaskvoter og -handel Regeringen har fremsat forslag til danske regler for implementering af EU-systemet for tildeling af CO 2 -kvoter og handel med disse. Elsektoren bliver belastet som følge af at nuværende kvoter reduceres. Det sker for at opnå Kyoto-målene. Handel med kvoter kan imidlertid også medvirke til at sikre "fuld" betaling for elproduktion til eksportmarkederne. Efterspørger vores nabolande el, som ikke kan rummes inden for de kvoter, vestdanske producenter tildeles, må producenterne have flere kvoter. Enten udveksles kvoter med nabolandene, eller markedsprisen for el stiger, når producenterne skal tilkøbe kvoter for at kunne rumme yderligere eksport. Kvoter til el- og kraftvarmesektoren samt de industrier, der er omfattet, bliver udmeldt ultimo marts 2004, og derefter endelig forhandlet på plads. Fra 2005 til 2007 vil udledningen af drivhusgasser i EU blive reguleret med kvoter og der åbnes for intern handel. Formålet med disse tre "pilotår" er at forberede EU, til Kyoto-protokollerne træder i kraft for første periode\n8 Eltra's hensigt, at de overordnede mål for forskningsindsatsen er i overensstemmelse med ønsket om forsyningssikkerhed, miljøhensyn, medborgeraccept og den bedst mulige økonomi. Wave Dragon bølgekraftanlæg sættes i søen ved Nissum Bredding. Fælles normer og harmonisering er af afgørende betydning for integration af miljødimensionen i den europæiske energiforsyning i det frie elmarked. Handel med el er grænseoverskridende. Uden fælles regler vil der kunne opstå "grænsehandel" som følge af nationale særregler. Elsystemet med flaskehalse på samkøringsforbindelserne landene imellem kan udløse uhensigtsmæssige transporter, hvis der kan spekuleres i forskellige nationale ordninger. Derfor er fælles EU-regler nødvendige og fuld dansk adoption af afgørende betydning. Med udsigt til, at der i årene fremover vil være mangel på elproduktionskapacitet i Norge og Sverige, vil det vestdanske elsystem skulle håndtere stor eksport ud af området og store transporter af el. Eltra har analyseret sammenhængen mellem drivhusgaskvoter og handel med disse i relation til de andre initiativer fra EU om VE-certifikater, oprindelsesgarantier og eldeklaration. Eltra anbefaler på den baggrund, at CO 2 -kvotesystemet hurtigt følges op af et forpligtende system for handel med VE-certifikater. Teknologiske udfordringer og F&U Der er i 2003 blevet arbejdet med fire strategier for dansk PSO-F&U energiforskning. Strategierne beskriver potentialer og udviklingsveje for konkrete teknologier. Det er Forskningsindsatsen i 2004 vil bearbejde konklusionerne fra projektet vedrørende emissionskortlægning. I et PSO-F&U-projekt testes en ny katalysator på en række gasmotoranlæg. Forventningerne til projektet er høje. Ikke blot luftvejledningens krav, men også gasmotoranlæggenes mulighed for at producere miljøvenligt i samspil med elmarkedets prissignaler, er en stor udfordring. Bølgekraft er for første gang med på elnettet. I 2003 har anlægget Wave Dragon produceret kwh, som er leveret til nettet. Havmøller De systemansvarlige administrerer et miljøovervågningsprogram for havmølleparkerne ved Horns Rev og Nysted. Der er afsat en fælles ramme på 84 mio. kr. til et samlet miljøprogram frem til udgangen af Der er foreløbig konkluderet på anlægsfasen, hvor der i store træk ikke ses uventede effekter. Eltra's planlægningsarbejde Eltra har i Miljøplan 2004 forbedret datakvaliteten og beregningsfaktorerne, så miljøplanen formidler et stadig mere retvisende resultat. Forbedringerne fremkommer ved opdatering af emissionsfaktorer og ny opdeling af affald som enten bionedbrydelig eller plast. Præsentationen af de mange tal indgår i en løbende udvikling. Eltra er opmærksom på, at den stigende interesse for miljødata også stiller krav om formidling af svært tilgængeligt materiale. Miljøplanen indgår i en sammenhæng med Eltra's øvrige planer: Systemplan, Anlægsplan samt Miljøvenlig Elproduktion F&U. Alle beregningsforudsætninger og bilag til denne miljøplan lægges frem på Eltra's hjemmeside sammen med Miljøplanen. 8\n9 Miljødeklaration for el Til brug for virksomheders grønne regnskaber og miljøberetninger har Eltra udarbejdet en miljødeklaration for el, forbrugt i Jylland og på Fyn i Miljødeklarationen i Tabel 1, side 10, viser et gennemsnit for miljøpåvirkningerne ved forbrug af 1 kwh el. Tabellen kan også ses på Eltra's hjemmeside [Ref. 1]. I år med produktionsunderskud medtages et bidrag fra import. For 2003 har der været tale om markant eksport ud af Eltra's område. Både mod Sverige, Norge og Tyskland har der været nettoeksport og dermed ingen nettoimport. Indtil der er etableret et troværdigt system for certificering af oprindelse for energien, må deklarationer for el som hidtil baseres på et gennemsnit af el forbrugt i området. Der er el fra aftagepligtige produktionsanlæg (privatejede vindmøller og visse decentrale kraftvarmeværker) og el fra ikke-aftagepligtige produktionsanlæg (de store centrale kraftværker samt elværksejede vindmøller og visse decentrale kraftvarmeværker). Lovgivningen for den aftagepligtige produktion fra decentrale kraftvarmeværker er under ændring. Men det har ingen betydning for deklarationen for forbrugsåret Deklarationer for den aftagepligtige og den ikke-aftagepligtige produktion leveret til vestdanske forbrugere fremgår også af Tabel 1, side 10. Nørre Økse Sø møllepark De jysk-fynske elforbrugere aftager normalt el som et blandingsprodukt. Den opdeles ud fra produktionsformen i to hovedtyper alt efter, hvilke markedsmekanismer der styrer produktion og afregning for strømmen. Alle elforbrugere skal aftage en vis mængde aftagepligtig produktion og kan derudover købe resten af elforbruget som markedsel. Fordelingen er omkring halvdelen af hver. Markedsel kan købes med særlige egenskaber, f.eks. "grøn el". For elforbrugere, der har foretaget sådanne valg, gælder, at de fortsat skal modtage den aftagepligtige andel af elforbruget, men så må indregne deklarationen for markedsel med særlige egenskaber. Der er i dag ikke etableret et formelt aftalesystem, der gør det muligt for en forbruger at købe el med specifikke miljøegenskaber. I takt med udviklingen af elmarkedet forventer Eltra, at der vil være en stigende efterspørgsel efter differentierede deklarationer for el. Denne efterspørgsel kan være fra firmaer, der ønsker at anvende miljøvenlig el af hensyn til gennemførelse af firmaets egen miljøpolitik. 9\n10 Tabel 1 Miljødeklaration af el leveret i Vestdanmark år 2003 Deklaration for el Deklaration for Deklaration for til forbrug leveret aftagepligtig ikke-aftagepligtig via nettet produktion produktion Emissioner til luft g/kwh Se note 1 Se note 2 Se note 2 CO 2 (Kuldioxid drivhusgas)* NO x (Kvælstofilter) 0,99 0,84 1,06 SO 2 (Svovldioxid) 0,10 0,04 0,14 CH 4 (Metan) 0,54 1,27 0,01 N 2 O (Lattergas) 0,01 0,01 0,01 NMVOC (Uforbrændte) 0,13 0,28 0,01 CO (Kulilte) 0,27 0,49 0,10 Partikler 0,02 0,01 0,03 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske Kulbundaske 1,9-3,2 Gips 3,7-6,1 TASP 0,9-1,5 Affaldsslagge 8,2 19,5 0,02 RGP, affald 1,0 2,3 0,002 Bioaske 0,6 0,3 0,8 Brændselsforbrug g/kwh Kul Olie 2,1 0,4 3,2 Naturgas Biobrændsler Affald ,8 Atomkraft (olieækvivalent) * SF 6 -gas er indregnet i CO 2 -værdien som CO 2 -ækvivalent med faktor Samlet udgør SF 6 -gas 96 ton ud af 14 mio. ton CO 2. Note 1: Denne deklaration (an distribution) anbefales anvendt til grønne regnskaber m.v., idet der er indregnet korrektion for nettab i transmissionsnettet og import/eksport af el. Husk at medregne nettab i distributionsnettet ved beregning an forbrug. Note 2: Disse deklarationer (an transmission til forbrug i Vestdanmark) anbefales ikke anvendt til grønne regnskaber m.m., idet de ikke indeholder korrektioner for nettab i transmissionsnettet. Fordeling af emissioner på el og kraftvarme Størstedelen af elproduktionen i Vestdanmark sker på anlæg, der samtidig producerer varme. De miljøbelastninger, der er forbundet med den kombinerede produktion, fordeles mellem el og varme, før deklarationen for el beregnes. Energistyrelsen anbefaler, at 200 %-modellen anvendes til at beregne elforbrugets miljøbelastning ved vurdering af elbesparelser og ved deklaration af en virksomheds produkter. Eltra har derfor beregnet deklarationerne for el i Tabel 1, efter den antagelse, at varmevirkningsgraden er 200 % ved samproduktion af el og varme [Ref. 2]. El tillægges derved den største andel af miljøbelastningen. I anledning af indførelsen af CO 2 -kvoter efter et europæisk system har regeringen fremsat lovforslag om fordeling og handel 10\n11 med CO 2 -kvoter i Danmark. Heraf fremgår, at der skal anvendes en fordeling af miljøbelastningen mellem el og varme på 125 %. Dette vil give et mere retvisende resultat, og Eltra forventer derfor, at Energistyrelsens anbefaling af 200 %-modellen vil blive ophævet forud for arbejdet med Miljøplan Nogle virksomheder har behov for at kunne sammenligne miljøbelastning og deklaration med andre virksomheder, der bruger energiindholdsmetoden. En præsentation efter denne metode kan findes i Tabel 4, side 19. Miljødeklarationen for el 2003 har, sammenlignet med værdierne for 2002, højere værdier for flere punkter. CO 2 -emissionen for en forbrugt kwh er steget fra 508 g i 2002 til 525 g i Der er flere bidrag til stigningen. For det første har produktionsandelen for vind været lavere i 2003 end 2002, da der har været tale om 77,2 % af et normalt vindår mod 89,7 % i 2002 (meteorologisk var 2002 på 95 %). For det andet er der anvendt mere kul på de centrale værker. De emissionsfaktorer, der blev anvendt i 2002-opgørelsen, er siden blevet akkrediteret af Danmarks Miljøundersøgelser. En enkelt faktor er blevet opdateret, og det har givet anledning til enkelte forskydninger. Emissionsopgørelse efter Kyoto-protokollen I miljødeklarationen for el forbrugt i Jylland og på Fyn er der korrigeret for nettoeksport af el til nabo-områder og for VEudligning. Kapitlet Status for 2003 indeholder en opgørelse af emissionstal, hvor der tages udgangspunkt i områdets totale elproduktion i overensstemmelse med aftalerne i Kyotoprotokollen. Kapitlet giver også en nærmere beskrivelse af datagrundlaget for miljøopgørelserne. VE-udligning Den lovpligtige øst-vest-udligning omfatter omkostninger til opkøb af aftagepligtig produktion fra vindmøller og decentral VEproduktion. Udligningen for 2003 er i Miljøplan 2004 foretaget efter samme principper, som beskrevet i Miljøplan Udligningen for 2003 er opgjort til GWh og er på niveau med 2002, hvor det var GWh. Udligningen er dels en økonomisk udligning fra øst til vest i Danmark og dels et fysisk salg hver dag via den nordiske elbørs Nord Pool af den forventede mængde VE til udligning. Miljødeklarationen for VE-udligningen har ændret sig. Opgørelsen fra 2002 havde for biomasse en upræcis opgørelse. Dette er der korrigeret for i 2003-opgørelsen. Reduktion i nettabet Tabet i højspændingsnettet udgør et væsentligt miljøbidrag. Når en slutbruger anvender 1 kwh, skal der på kraftværket eller på vindmøllen fremstilles op mod 1,1 kwh. Derfor er det vigtigt at reducere nettabet mest muligt. I det overordnede højspændingsnet 400 kv-, 220 kv- og 150 kv-nettet er nettabet påvirket af udveksling med nabo-områderne. Stor udveksling og transit giver Nettab Eltra's miljødeklaration er beregnet for el, der aftages fra det overordnede transmissionsnet, og medtager miljøpåvirkningen ved energitab i transmissionsnettet. Alle forbrugere aftager imidlertid el fra distributionsnettet. Energitabet i distributionsnettene varierer geografisk. Der kan være markant forskel mellem netselskaber, der fortrinsvis forsyner byområder eller landdistrikter. Eltra anbefaler derfor, at der korrigeres for nettab i distributionsnettet ved indhentning af oplysninger om nettabets størrelse fra det aktuelle netselskab. En oversigt over netselskaber i Jylland og på Fyn kan ses på Eltra's hjemmeside. Hvis oplysningerne ikke kan fremskaffes, foreslår Eltra, at der anvendes et gennemsnitstal på 5 % [Ref. 3]. 11\n12 store nettab, blandt andet i HVDC-stationerne. Eltra søger gennem en optimeret driftstrategi at begrænse tabene mest muligt. Dertil kommer, at jo højere spænding der anvendes, jo mindre bliver tabet. Opgraderingen af strækningen Århus (Trige) til Aalborg (Vendsysselværket) fra 150 kv til 400 kv vil derfor betyde reduktion af nettabet. I distributionsnettet for de lavere spændingsniveauer 60 kv til 0,4 kv er det lokale netselskabers dispositioner, der afgør omfang af tabet. Til brug for denne Miljøplan er der foretaget beregning ud fra Dansk Energis 10-års-statistik [Ref. 4]. Heraf fremgår, at der i perioden 1992 til 2002 er sket en pæn reduktion af nettabet. Tabet i distributionsnettet er faldet med 1 %-point fra et niveau omkring 6 % til et niveau lige under 5 % (4,78). Beregningseksempel En virksomhed ønsker til sin miljøberetning at opgøre den udledning af CO 2, som virksomhedens elforbrug har givet anledning til. Virksomheden har et årligt elforbrug på kwh. Fra det lokale netselskab har man fået oplyst, at tabet i distributionsnettet er på 5 % af den tilførte energi. I Eltra's miljødeklaration ses, at CO 2 -emissionen i 2003 var på 525 g/kwh for el leveret fra transmissionsnettet. Virksomheden kan derefter beregne CO 2 -udledningen ved at gange den oplyste emission med en faktor 1,05 herved medtages nettabet i distributionsnettet. Dette svarer til en udledning i 2003 på: kwh 525 g/kwh 1,05 = 55,16 ton CO 2 Omregnet til sparet CO 2 -udledning betyder det, at der i 10-års-perioden er sparet omkring ton CO 2 -udledning eller omkring ton om året som følge af reduceret nettab. Set i forhold til en årlig udledning fra områdets elproduktion på mio. ton CO 2 kan det forekomme beskedent. Men i et forløb, hvor Kyoto-aftalen skal indfries, må det noteres, at det reducerede nettab i distributionsnettet er værd at bemærke. Eldeklaration 2003 Med virkning fra juli 2004 indføres nye EU-regler [Ref. 5], som forpligter elhandelsselskaber (forsyningsselskaber) til at oplyse den årlige deklaration på leveret el til slutkunder. Deklarationen skal som minimum indeholde oplysninger om brændselsforbrug, CO 2 -udledning og anvendte mængder atomkraft. I år med import til Vestdanmark fra henholdsvis Sverige eller Tyskland vil der komme atomkraft el ind i elforsyningen. For 2003 har der været tale om nettoeksport, og der er derfor ikke noget bidrag fra atomkraft. Denne nye deklaration til slutbrugerne kaldes for en eldeklaration. Eldeklarationen bygger videre på det arbejde, som Eltra frivilligt har udført (siden 1997)med miljødeklaration af el. I samarbejde med en række forsyningsselskaber i Vestdanmark (NRGi, Odense Energi, Energi Midt og Sydvest Energi) har Eltra udviklet et format for denne eldeklaration. Deklarationen er i to dele. 1) Den almindelige deklaration gælder for slutkunder, som ikke har foretaget individuelle valg om levering af markedsel med særlige egenskaber, f.eks. "grøn el". Disse kunder har alle modtaget el som et blandingsprodukt. Denne nye eldeklaration vil blive anbefalet til alle elhandelsselskaber i Vestdanmark som standard. Format og indhold kan ses i Figur 1, side 13. 2) For kunder, der har købt markedsel med særlige egenskaber, er der udviklet en interaktiv individuel eldeklaration. Kunderne kan enten via deres elhandelsselskabs hjemmeside eller direkte fra Eltra's hjemmeside anvende et 12\n13 Figur 1 Eldeklaration 2003 for alle kunder, der køber standardel. EL-deklaration 2003 Selskab: Elhandleren Adresse: Elvejen 17, 8521 Elsted Telefon Hjemmeside: Firmalogo Tab i distributionsnet: X % EL-deklaration for el leveret til slutbrugere (stikkontakten) El-deklaration for el leveret til slutbrugere: Ved produktion af 1 kwh fremkommer Deklaration 2003 Deklaration Miljødeklaration 2003 viser, hvilke stoffer og restprodukter der dannes ved produktion af 1 kwh elektricitet, inkl. tab i transmissionsnettet. Der skal tillægges en tabs procent for tab i det lokale distributionsnet, for at udregne den lokale deklaration. Deklaration er gennemsnittet for de seneste 5 år og kan bruges til sammenligning. Denne deklaration er for gennemsnits el leveret uden særlige aftaler. Kunder der har købt markeds el på særlige vilkår, f.eks. med miljøegenskaber kan på hjemmesiden beregne en individuel deklaration. Emissioner til luften g/kwh CO 2 (Kuldioxid - drivhusgas) 525,33 524,37 NO x (Kvælstofilte) 1,00 0,24 SO 2 (Svovldioxid) 0,10 1,05 CH 4 (Metan) 0,54 0,54 N 2 O (Lattergas) 0,01 0,02 NMVOC (Uforbrændte) 0,13 0,08 CO (Kulilte) 0,27 0,33 Partikler 0,02 0,04 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske 17,42 17,45 Kulbundaske 1,95 2,01 Gips 11,29 4,32 TASP 0,91 0,99 Affaldsslagge 8,23 9,94 RGP, affald 0,98 1,36 Bioaske 0,58 0,38 Brændsler anvendt til elfremstilling El leveret i Jylland og på Fyn er et blandingsprodukt, medmindre kunden har valgt markeds el. Figuren viser, hvilke brændsler der er anvendt sidste år og et gennemsnit fra de foregående 5 år. Eventuel import af el er medregnet i opgørelsen. Vil du vide mere: Besøg Beregninger af miljødeklaration og brændselsfordeling er foretaget af Eltra, systemansvarlig i Jylland og på Fyn. 13\n14 Figur 2 Individuel eldeklaration for kunder, der har truffet valg om levering af markedsel med særlige egenskaber. EL-deklaration 2003 Selskab: Elhandleren Adresse: Elvejen 17, 8251 Elsted Telefon Hjemmeside: Firmalogo Forklaring Den miljøvenlige el produceres på vindmøller og decentrale kraftvarme anlæg. Den miljøvenlige el skal alle el-forbrugere aftage deres andel af, og til en pris som er politisk fastsat. Resten af elforbruget godt 50% som gennemsnit er kommerciel el, såkaldt markedsel. Det er den strøm, man som el-forbruger kan vælge at handle hos en anden el-leverandør end den forsyningspligtige virksomhed. Det er på denne del af elprisen, man kan forsøge at opnå en lavere pris eller anden sammensætning af det brændsel der er anvendt ved produktionen. Hvis du køber el med særlige miljøvilkår kan du beregne den specifikke sammensætning der gælder for netop dit forbrug. Nedenfor indtastes din sammensætning af markedsel. For elkunder der ikke køber el med særlige miljøvilkår kan deklarationen nederst anvendes. Kunder med specielle behov henvises til hvor yderligere oplysninger og materiale kan hentes. Beregning af individuel el-deklaration Punkt 1: Indtast årlige køb af fri markedsel på særlige miljøvilkår. Uden indtastning beregnes el-deklarationen ud fra gennemsnits el. Fri markedsel på særlige vilkår: Kategori: kwh/år Kategori: kwh/år Vandkraft: 0 Naturgas: 0 Vindkraft: 0 Affald: 0 Biomasse: 0 Olie: 0 Biogas: 0 Kul: 0 Punkt 2: Nettab Elforbrug er sammensat af prioriteret el og fri markedsel. Dertil skal lægges nettab i distributionsnettet. Kendes det ikke kan 5 % anvendes. Nettab 5 % Individuel deklaration for elforbrug 1 kwh Markedsel Aftagepligtig el Emissioner til luften g/kwh CO 2 (Kuldioxid - drivhusgas) - 266,22 NO x (Kvælstofilte) - 0,86 SO 2 (Svovldioxid) - 0,04 CH 4 (Metan) - 1,27 N 2 O (Lattergas) - 0,01 NMVOC (Uforbrændt) - 0,28 CO (Kulilte) - 0,49 Partikler - 0,01 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske - 0,00 Kulbundaske - 0,00 Gips - 0,00 TASP - 0,00 Affaldsslagge - 19,49 RGP, affald - 2,32 Bioaske - 0,27 EL-deklaration for el leveret til slutbrugere (stikkontakten) og anvendt brændsel El leveret i Jylland og på Fyn er et blandingsprodukt, med mindre kunden har valgt el på særlige vilkår. Evt. import er med i beregningerne. Ved produktion af 1 kwh fremkommer Deklaration 2003 Deklaration Brændselsforbrug sammenligning mellem 2003 og gennemsnit for Note: Ved beregning af deklaration anvendes 200 %- modellen til fordeling af miljøeffekter mellem el og kraftvarme. Se nærmere på GWh Kul Naturgas Vind, vand og sol 2003 Gennemsnit Affald og biomasse Olie Atomkraft Emissioner til luften g/kwh CO 2 (Kuldioxid - drivhusgas) 525,33 524,37 NO x (Kvælstofilte) 1,00 0,24 SO 2 (Svovldioxid) 0,10 1,05 CH 4 (Metan) 0,54 0,54 N 2 O (Lattergas) 0,01 0,02 NMVOC (Uforbrændte) 0,13 0,08 CO (Kulilte) 0,27 0,33 Partikler 0,02 0,04 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske 17,42 17,45 Kulbundaske 1,95 2,01 Gips 11,29 4,32 TASP 0,91 0,99 Affaldsslagge 8,23 9,94 RGP, affald 0,98 1,36 Bioaske 0,58 0,38 Vil du vide mere: Kontakt dit el handelsselskab på adressen øverst Yderligere data om miljødeklaration eller beregningerne, fås hos Eltra, systemansvarlig i Jylland og på Fyn, Eltra påtager sig ikke ansvar for beregninger med individuelle data. 14\n15 Figur 3 Illustration af handelsmodel for elproduktion, udveksling og forbrug i Vestdanmark. Evt. import Eksport El produceret i Jylland og på Fyn Ikke-aftagepligtig produktion Aftagepligtig produktion Forbrug Standard el... Miljø el El forbrugt i Jylland og på Fyn Aftale om køb af miljøegenskaber VE-el til udligning Energi flow beregningsværktøj, som gør det muligt at beregne den individuelle eldeklaration. Denne individuelle deklaration er sammensat af to dele: Markedsel med særlig deklaration og aftagepligtig el. De udgør tilsammen kundens samlede årlige elforbrug i Format og indhold kan ses i Figur 2, side 14. På Eltra's hjemmeside vil de to eldeklarationer blive lagt frem i forskellige formater, så alle elhandelsselskaber frit kan benytte det fælles design for eldeklarationen. Miljødeklaration for el, anvendelse af handelsmodel Eltra anvender en handelsmodel til forskel fra en model for det fysiske elflow for miljødeklaration af el brugt i Vestdanmark. Handelsmodellen er beskrevet i detaljer i Miljøplan 2002 [Ref. 6]. Da der er tale om en handelsmodel, kan der foretages valg af, hvilke fraktioner af elproduktionen der betragtes anvendt til henholdsvis forbrug og eksport. Aftagepligtig produktion forudsættes i modellen anvendt i Vestdanmark, mens eksportel altid består af ikkeaftagepligtig el. Handelsmodellen gør, at der skal anvendes forskellige miljødeklarationer for el brugt i Vestdanmark og el eksporteret fra Vestdanmark. Handelsmodellen er illustreret i Figur 3. En Kyoto-opgørelse er baseret på produktion i et afgrænset område. Da handel og eludveksling med nabo-områder er så udtalt som i Vestdanmark, må en forbrugsopgørelse baseres på produktionsdata fra alle nettoleverandører. Tabel 2, side 16, viser miljødeklarationer for el produceret i Vestdanmark, el forbrugt i Vestdanmark, importeret el, eksporteret el samt VE-el udlignet med Østdanmark. Alle miljødeklarationerne er baseret på fordeling af emission og forbrug efter 200 %- modellen. I 2003 har der været nettoeksport til både Norge, Sverige og Tyskland. Deklarationen for importeret el er derfor ikke relevant for\n16 Tabel 2 Miljøpåvirkninger fra el- og kraftvarmeproduktion opgjort på forskellige punkter i handelsmodellen, Figur 3, side 15. Miljødeklarationer El produceret i El forbrugt i Eksporteret el Importeret el VE el udlignet Vestdanmark Vestdanmark (ab transmission) (an transmission) med (an transmission) (an distribution) Østdanmark Emissioner til luft g/kwh Note 1 CO NO x 0,96 0,99 1,06-0,25 SO 2 0,11 0,10 0,14-0,01 CH 4 0,41 0,54 0,01-0,14 N 2 O 0,01 0,01 0,01-0,001 NMVOC 0,10 0,13 0,01-0,01 CO 0,23 0,27 0,10-0,13 Partikler 0,02 0,02 0,03-0,003 Restprodukter g/kwh Kulaske Kulslagge 2,06 1,93 3, Gips 4,0 3,7 6,1 - - TASP 0,98 0,91 1, Affaldsslagge 6,18 8,23 0, RGP, affald 0,74 0,98 0, Bioaske 0,62 0,59 0,78-0,6 Brændselsforbrug g/kwh Kul Olie 2,2 2,1 3,2 - - Naturgas Biobrændsler Affald 33,7 44,7 0,8 - - Note 1: Der har ikke været nettoimport af el fra hverken Norge, Sverige eller Tyskland i\n17 Status for 2003 Dette kapitel indeholder statusopgørelsen for elproduktionssystemet i Vestdanmark i Statusopgørelsen tjener flere formål: Den redegør for væsentlige miljøforhold i produktionssystemet. Eltra har pligt til at udarbejde en årlig redegørelse, jf. Lov om elforsyning. Den redegør for status med hensyn til udledning af SO 2 og NO x og indeholder den samme information, som i tidligere år har været sendt særskilt til Energistyrelsen i henhold til SO 2 -NO x -Kvote-bekendtgørelsen. Datamaterialet i statusopgørelsen er grundlag for at analysere den øjeblikkelige miljøtilstand i el- og kraftvarmesystemet i Vestdanmark. Sådanne analyser kan findes i de øvrige kapitler. Datamaterialet anvendes også i Eltra's øvrige planmateriale, f.eks. Systemplanen. Elproduktionen Den totale elproduktion til nettet blev i 2003 på GWh. Heraf er GWh fra vindmøller, vandkraft og solceller. Der blev samtidig produceret ca TJ kraftvarme. Nøgletal for elproduktionen i 2003 fremgår af Tabel 3, der viser bruttotallene for 2003, herunder omfanget af aftagepligtig produktion fordelt på vindmøller og øvrige decentrale produktionsanlæg. Som noget nyt for 2003-opgørelsen er der medtaget den elproduktion til eget forbrug, som de nettoafregnede virksomheder har anvendt. Denne elproduktion er ikke til salg via nettet, men bliver opgjort af afgiftsmæssige grunde. Eltra tager denne elproduktion med i miljøopgørelsen, da virksomhederne alternativt skulle have købt elforbruget fra nettet, og det vil derved have medført en miljøpåvirkning. Denne elproduktion udgør under 2 % af den samlede elproduktion, hvorfor tidligere års opgørelser ikke har været misvisende. Tabel 3 Nøgletal for elproduktionen i Vestdanmark Nøgletal for 2003 GWh Elproduktion (bruttoproduktion inkl. egetforbrug) Ellevering (netto ab værk) Import, brutto Eksport, brutto, heraf VE-udligning GWh Nettab i transmissionsnet 513 Salg an distribution Specifikation af aftagepligtig produktion år 2003 El fra vindmøller El fra vandkraft og solceller 21 El fra decentral kraftvarme på vedvarende brændsler 999 El fra decentral kraftvarme på ikke-vedvarende brændsler Specifikation af ikke-aftagepligtig produktion år 2003 El fra vindmøller 996 El fra termisk produktion på vedvarende brændsler 592 El fra termisk produktion på ikke-vedvarende brændsler Note: Vedvarende brændsler er biomassebrændsler som skovflis, træpiller, træ- og biomasseaffald, halm, biogas samt den bionedbrydelige andel af affald. Ikke-vedvarende brændsler omfatter fossile brændsler som kul, olie, naturgas, raffinaderigas samt den ikke bionedbrydelige andel af affald. 17\n18 Figur 4 Import og eksport af el til/fra Vestdanmark i 2002 og GWh 800 Import 2002 GWh 800 Import jan Eksport jan. mar. maj jul. sep. nov Eksport jan. mar. maj jul. sep. nov. Sverige Norge Tyskland Sverige Norge Tyskland I 2003 har elproduktionen fra vindmøller modsvaret ca. 15,9 % af den samlede elproduktion i Vestdanmark. Dette var dog ikke den fulde produktion fra den installerede effekt, da vindforholdene i 2003 svarede til 77,2 % af et normalt vindår. Andelen af VE-el produceret i Vestdanmark svarede i året til ca. 21,8 % af elproduktionen. El, der er produceret på basis af VE, omfatter vind, vand, sol, biomasse og 80 % af affalds energi-indhold. Denne differentiering sker som konsekvens af Energistyrelsens "Bekendtgørelse om oprindelsesgarantier for VE-elektricitet", 1, punkt 2, stk. 2 [Ref. 7]. I 2002-opgørelsen blev el produceret på affald ikke betragtet som VE. Med Bekendtgørelsen om "Udligning af prioriteret elektricitet produceret på VE-anlæg" skal der ske en fysisk og økonomisk udligning af aftagepligtig VE-elektricitet mellem Øst- og Vestdanmark. VE-andelen fra affald indgår ikke i VE-udligningsordningen. Eltra opgør løbende den vedvarende elproduktion og sælger, via den nordiske elbørs Nord Pools spotmarked, VE-el til Østdanmark mod betaling af et udligningsbeløb. Udligningen omfattede i 2003 i alt GWh VE-elektricitet. Når VE-udligningen tages i betragtning, reduceres elforbrugets andel af VE. Den VE, der er produceret i Vestdanmark, reduceres beregningsmæssigt fra 28,9 % til 23,8 % af forbruget for Den udlignede VE-produktion var i 2003 på samme niveau som i har, ligesom det blev konstateret i 2002, vist en forøgelse af den termisk baserede elproduktion i området sammenlignet med det foregående år. Væksten i termisk elproduktion hænger i overvejende grad sammen med en meget større eleksport i 2003, hvor der i lange perioder har været mangel på energi i Skandinavien som følge af manglende nedbør. Det betyder underskud af vandkraft i Norge og Sverige, og landene har derfor importeret el produceret på de centrale kraftværker i Vestdanmark. Dette forhold er illustreret i Figur 4, hvor import og eksport over landegrænserne er opgjort for 2002 og Den absolutte størrelse af de transporterede elmængder afhænger af markedsprisen. Derfor var nettotransporterne større i 2003 end i I efteråret 2002 begyndte der at være mangel på vandkraft i Norge og Sverige. Vandkraftmagasinerne var ikke blevet fyldt tilstrækkeligt. Gennem hele vinteren\n19 2003 var der derfor behov for ekstraordinært meget import til Norge og Sverige. Opfyldningen af vandmagasinerne i foråret og sommeren 2003 betød, at der ikke kom den "klassiske" import af billig vandkraftel til Vestdanmark i sommeren. Tværtimod fortsatte eksporten mod Norge og Sverige gennem hele Tyskland har også importeret meget el fra Vestdanmark. Det er børsprisen på Nord Pool elbørsen, der afgør potentialet for udveksling, kun begrænset af flaskehalse på samkøringslinjerne. I efteråret 2003 var der i en periode begrænsning på forbindelsen mellem Vestdanmark og Sydnorge som følge af havari på en transformer i Kristiansand. Fra midten af december var der igen fuld kapacitet på forbindelsen. Det samlede resultat for 2003 er derfor en nettoeksport ud af Vestdanmark på GWh. Medmindre der i de kommende år sker udbygning af elproduktionskapaciteten i Norge og Sverige, må det forventes, at der fortsat vil være meget eksport fra Vestdanmark. År med meget nedbør kan dog også ændre på dette forhold. Miljøpåvirkninger for 2003 Opgørelsen af miljøpåvirkningerne for 2003 medtager de væsentligste luftbårne emissioner og produktionen af affald. Desuden medtager opgørelsen forbruget af brændsler. Tallene er samlet i Tabel 4. Tabel 4 Miljøpåvirkninger fra alle termiske el- og kraftvarmeanlæg i Vestdanmark for Delenøgler mellem el og kraftvarme blev diskuteret i Miljøplan Fra termisk produktion El- og kraftvarme. Heraf til el. Heraf til el. Total Delenøgle Delenøgle 200 % energiindhold varmevirkningsgrad Elproduktion (termisk) GWh Varmeproduktion TJ Emissioner CO 2 ton NO x ton SO 2 ton CH 4 ton N 2 O ton NMVOC ton CO ton Partikler ton SF 6 ton CO 2 ækv Restprodukter Kulflyveaske ton Kulbundaske ton Gips ton TASP ton Affaldsslagge ton RGP, affald ton Bioaske ton Brændselsforbrug Kul ton Olie ton Naturgas Nm Biobrændsler ton Affald ton\n20 Eltra har igen i år forfinet opgørelsen ved at anvende de seneste emissionsfaktorer fra Danmarks Miljøundersøgelser. Der er indhentet produktionsdata fra alle anlæg større end 20 MW eleffekt, svarende til 15 producenter. Elsam er langt den største, som ejer af de syv store kraftværker og desuden 21 mindre værker. 14 selvstændige værker har bidraget med data. Anvendelsen af SF 6 -gas i højspændingssystemet over 100 kv er opgjort. SF 6 -gas er en stærk drivhusgas med en CO 2 -ækvivalent på faktor Eltra medtager i år følgende stoffer i statusopgørelse og miljødeklaration: Drivhusgasserne kuldioxid (CO 2 ), metan (CH 4 ) og lattergas (N 2 O). SF 6 -gas indgår i miljødeklarationens opgørelse som CO 2 ækvivalent. Den samlede emission af SF 6 -gas svarer til 96 ton CO 2. Syredannerne SO 2 og NO x. Partikler (total partikelemission TSP, alle partikelstørrelser inkluderet). Smogdannerne NMVOC og CO. Affaldsproduktion (restprodukter fra forbrænding og røggasrensning). Forbrug af hovedtyper af brændsler. Kapitlet Begreber og forkortelser, side 51, giver en mere detaljeret beskrivelse af de udvalgte stoffer og deres virkemåde. Tabel 4, side 19, opgør alle emissioner fra el- og kraftvarmeproduktion i Vestdanmark for Tabellen indeholder en opgørelse af den totale udledning, forårsaget af produktionen af el og kraftvarme. Tabel 5 Specifikke emissioner ved energiindholdsmetoden. Specifikke emissioner ab værk Total for Aftagepligtig Ikke-aftagepligtig opgjort ved energiindholdsmetoden området produktion produktion Emissioner til luft g/kwh CO 2 * NO x 0,66 0,42 0,80 SO 2 0,07 0,01 0,10 CH 4 0,24 0,68 0,005 N 2 O 0,005 0,004 0,005 NMVOC 0,06 0,15 0,01 CO 0,14 0,26 0,08 Partikler 0,013 0,004 0,018 Restprodukter g/kwh Kulaske Kulslagge 1,7-2,6 Gips 3-5 TASP 0,7-1,1 Affaldsslagge 2,57 7,25 0,01 RGP, affald 0,29 0,82 0,001 Bioaske 0,41 0,12 0,56 Brændselsforbrug g/kwh Kul Olie 1,1 0,1 1,7 Naturgas Biobrændsler Affald ,4 * Inklusive SF 6 -gas omregnet til CO 2 -ækvivalent. 20\n21 Tabellen har også to kolonner, der opgør den del af den samlede emission, der kan tilskrives elproduktionen, opgjort efter henholdsvis 200 %-modellen og energi-indholdsmetoden. For en gennemgang af forskellen på de to metoder henviser vi til Miljøplan 2002 [Ref. 6] eller Kraftvarmens andel af emissionerne opgøres ikke i tabellen, men kan for hver af de to fordelingsmodeller opgøres ved at trække elproduktionens andel fra den totale mængde. Emissionsopgørelsen for 2003 omfatter samtlige elproduktionsanlæg, der er geografisk lokaliseret i Eltra's område. I opgørelsen er der også taget højde for de industrielle kraftvarmeanlæg, der har særlig afregning efter nettoprincippet. Deres egetforbrug af el er nu indregnet. Afgrænsning sker i overensstemmelse med Kyoto-protokollen. Det betyder, at opgørelsen også omfatter udledninger fra termiske anlæg i Jylland og på Fyn, der er helt eller delvist ejede af producenter bosiddende uden for Vestdanmark. Opgørelsen omfatter emissioner fra de dele af elproduktionen, der skal VE-udlignes. Endelig medregner emissionsopgørelsen en vis CO 2 -emission fra affald. Der henvises til næste afsnit for en særlig uddybning af lovgivningsmæssigt fastsatte emissionsforhold for CO 2. Tabel 5, side 20, opgør den specifikke emission for alle el- og kraftvarmeproducerende anlæg i Vestdanmark. Her anvendes energi-indholdsmetoden til at fordele emissioner mellem el og kraftvarme, og der forudsættes en geografisk afgrænsning, jf. Kyoto-protokollens bestemmelser. Tabellen indeholder værdier, der er mere velegnede til systemanalyser og miljøeffektvurderinger end miljødeklarationens værdier, der favoriserer kraftvarmen. Import-/eksportdeklaration Når der er import af el til et område, skal nabo-områdets deklaration lægges til grund for deklarering af den importerede mængde el og derefter indregnes i områdets miljødeklaration. Hvis der importeres atomkraft-el til Vestdanmark via forbindelserne mod Tyskland og Sverige, skal dette fremgå af deklarationen. Eltra vil i så fald anvende den samme deklaration for importeret el, som Elkraft System har udarbejdet [Ref. 8]. I Norge, Sverige og Tyskland skal man anvende en deklaration for den mængde el, de har importeret fra Vestdanmark. Det er deklarationen, som fremgår af Tabel 2, side 16. Den aftagepligtige produktion i Vestdanmark går delvist til VE-udveksling til Østdanmark og til levering hos vestdanske elforbrugere. Argumentet er, at de danske elforbrugere har betalt en merpris for denne produktion. De udenlandske købere af el fra området har fortrinsvis købt el, der er produceret fra den ikke-aftagepligtige produktion. Emission af stoffer reguleret af kvoter Visse elproduktionsanlæg er omfattet af kvoter for emission af CO 2, SO 2 og NO x. Udledning af disse stoffer reguleres af: Lov om CO 2 -kvoter for elproduktion (Lov nr. 376 af 2. juni 1999). Bekendtgørelse om Begrænsning af udledning af svovldioxid og kvælstofoxider fra kraftværker (Bekendtgørelse nr. 885 af 18. december 1991). Bekendtgørelse om Begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (Bekendtgørelse nr. 808 af 25. september 2003). Udledningen af kvoteregulerede stoffer fra systemansvarsområdet Jylland og Fyn i 2003 fremgår af de følgende afsnit. 21\n22 Eltra offentliggør på sin hjemmeside et notat om udviklingen over de seneste 15 år i udledningen af CO 2, NO x og SO 2 fra elproduktionen i Vestdanmark, se også Bilag 3. Svovldioxid og kvælstofoxider I henhold til SO 2 -NO x -kvotebekendt-gørelsen omfatter kvoten alene udledningen af svovldioxid og kvælstofoxider fra termiske anlæg større end 25 MW el. Udledning af SO 2 og NO x fra termiske anlæg større end 25 MW el i Vestdanmark fremgår af Tabel 6. Tabellen viser også udledningen fra anlæg mindre end eller lig 25 MW el, der ikke er omfattet af kvoten. Energistyrelsen fastsætter i henhold til bekendtgørelsen faste kvoter for den kommende 4-års-periode og foreløbige kvoter for de efterfølgende fire år [Ref. 9]. De fastsatte kvoter indgår i Eltra's datagrundlag [Ref. 10]. Metodegrundlaget for korrektionsberegningen er under stadig udvikling i samarbejde mellem Energistyrelsen og de systemansvarlige Elkraft System og Eltra. Til yderligere vurdering af hele NO x -situationen er der på Miljøstyrelsens initiativ nedsat et bredt sammensat udvalg til belysning af, hvilket potentiale der er for at nedbringe NO x -udledningen yderligere. Tabel 6 Udledning af svovldioxid og kvælstofoxider 2003 i Eltra's systemansvarsområde. Emissioner ton SO 2 NO x A: Realiseret. Anlæg > 25 MW 2,7 24,6 B: Korrigeret. Anlæg > 25 MW - 16,1 C: Realiseret. Anlæg < 25 MW 1,1 9,6 SUM Realiseret alle anlæg 3,9 34,3 A: Angiver summen af målte eller beregnede emissioner for anlæg >25 MW el. B: Udtrykker A efter korrektion med eludveksling med udlandet. C: Udtrykker udledningen fra anlæg 25 MW el. Disse er ikke omfattet af kvoten. I 2010 har Danmark forpligtet sig til at have nedbragt NO x -udledningen betydeligt. Eltra er med i udvalget. Resultater fra udvalget kan få betydning for den fremtidige regulering af el- og kraftvarmeproduktionens NO x -udledning og vil under alle omstændigheder betyde, at korrektion for udlandsudveksling udfases. NO x -korrektion 2003 Energistyrelsen anbefaler, at der anvendes en såkaldt 0-udvekslingsmetode for NO x - korrektion. Metoden betyder, at man i en modelberegning "kunstigt" opskriver produktionsprisen for el i Vestdanmark, indtil udveksling med nabolandene går i nul. Den metode anser Eltra ikke for retvisende for et område med megen vind, stor eksport og masser af transit. Energistyrelsen har derfor givet metodefrihed for Eltra og Elkraft System til og med 2004 [Ref. 9]. Eltra havde for 2002-beregningen af NO x - korrektionen anvendt to metoder: Først på baggrund af en prognoseberegning af, hvad elproduktionen og dermed NO x -emissionen ville være og dernæst på baggrund af en beregning, hvor nettoeksporten blev sat i forhold til de centrale værkers elproduktion. Resultatet var, at der kun var en forskel på 500 ton mellem de to metoder, og det blev derfor konkluderet, at det opnåede resultat for 2002 var retvisende. For 2003 er situationen den, at der har været tale om betydelig eksport ud af området. Eltra har igen foretaget beregning af NO x -korrektionen på grundlag af en modelkørsel (SIVAEL) for forventet produktion i området i På baggrund af prognosen korrigeres den faktiske udledning for udveksling. Dertil kommer en beregning, der forudsætter, at alene de centrale, ikke-aftagepligtige kraftværksenheder var regulerbare, og at alene produktionen fra disse enheder derfor kunne bidrage til en nettoeksport. Korrektionen blev derefter foretaget ved, at nettoeksporten blev sat i forhold til den samlede elproduktion på disse enheder, og 22\nMiljødeklarationer 2007 for el leveret i Øst- og Vestdanmark\nTil Miljødeklarationer 2007 for el leveret i Øst- og Vestdanmark 29. februar 2008 VIH/CFN Status for 2007 I 2007 har en række begivenheder påvirket elmarkedet og muligheden for at handle el. Det påvirker\nRetningslinjer for miljødeklarationen for el\nTil Retningslinjer for miljødeklarationen for el 25. februar 2016 CFN/CFN Dok. 15/14453-17 Klassificering: Til arbejdsbrug/restricted 1/16 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 1. Datagrundlag for miljødeklarationen\nMiljørapport 2017 Miljørapport for dansk el og kraftvarme for statusåret 2016\nMiljørapport 2017 Miljørapport for dansk el og kraftvarme for statusåret 2016 Miljørapport 2017 2/10 Indhold Elforbrug og -produktion 2016... 3 Elforbrug og -produktion 1990-2026... 4 Brændselsforbrug\nMiljødeklaration 2015 for fjernvarme i Hovedstadsområdet\nMiljødeklaration 2015 for fjernvarme i Hovedstadsområdet Udarbejdet af Fjernvarme Miljønetværk Hovedstaden, april 2016 Miljødeklaration 2015 for fjernvarme i Hovedstadsområdet Miljødeklarationen for fjernvarme\nBaggrundsrapport til Miljøberetning 2006\nTil Baggrundsrapport til Miljøberetning 2006 1. maj 2006 khi/xdst Dokument nr. 250949 v4 KAREN HVID IPSEN 1/119 Indholdsfortegnelse 1. Miljørapport 2006 i resumé... 4 1.1 Status 2005... 4 1.2 Miljødeklarationer\nIndhold. 2 www.energinet.dk. 1. Miljørapport 2006 i resumé 3 1.1 Status 2005 3 1.2 Miljødeklarationer 2005 4 1.3 Prognoser 4 1.4 Miljørapport 2006 5\nMiljørapport 2006 Indhold 1. Miljørapport 2006 i resumé 3 1.1 Status 2005 3 1.2 Miljødeklarationer 2005 4 1.3 Prognoser 4 1.4 Miljørapport 2006 5 2. Miljødeklaration for el 6 2.1 Miljødeklarering af el\nTil Retningslinjer for miljødeklarationen for el 26. februar 2014 CFN/CFN Dok. 13/103446-2 1/17 Indholdsfortegnelse Indledning 3 1.... Datagrundlag for miljødeklarationen for el 4 1.1... Dansk elproduktion...\nMiljødeklarationer 2009 for el leveret i Øst- og Vestdanmark\nTil Miljødeklarationer 2009 for el leveret i Øst- og Vestdanmark 25. februar 2010 CGS/LST Status for 2009 Nogle af de væsentligste begivenheder, der har haft betydning for miljøpåvirkningen fra elforbruget\nUdvikling i emissionen af CO2 fra 1990 til 2024\nTil Udvikling i emissionen af CO2 fra 1990 til 2024 22. april 2015 CFN/CFN Dok. 15/05521-7 1/5 Som det fremgår af nedenstående figurer følger CO 2-emissionen udviklingen i forbruget af fossile brændsler\nMiljødeklaration 2014 for fjernvarme i Hovedstadsområdet\nMiljødeklaration 2014 for fjernvarme i Hovedstadsområdet Udarbejdet af Fjernvarme Miljønetværk Hovedstaden, april 2015 Miljødeklaration 2014 for fjernvarme i Hovedstadsområdet Miljødeklarationen for fjernvarme\nUdvikling i emissionen af CO2 fra 1990 til 2025\nTil Udvikling i emissionen af CO2 fra 1990 til 2025 21. april 2016 CFN/CFN Dok. 16/05326-7 Klassificering: Til arbejdsbrug/restricted 1/5 Som det fremgår af nedenstående figurer følger CO 2-emissionen\nMiljørapport 2008. for Energinet.dk\nMiljørapport 2008 Miljørapport 2008 for Energinet.dk Miljørapport 2008 Udgivet af Energinet.dk Oplag: 2.500 eksemplarer Rapporten kan fås ved henvendelse til: Tonne Kjærsvej 65 DK-7000 Fredericia Tlf.\nUdvikling i dansk vindenergi siden 2006\nUdvikling i dansk vindenergi siden 2006 De vigtigste faktorer for de seneste års vindenergi i Danmark - Færre, men større møller - Vindens energiindhold, lavt i 2009 og 2010 - højere i 2011? - De 2 seneste\nmiljøberetning 2003 miljøberetning Miljøberetning 2003 Miljøberetning 2003 Udgivet af Elkraft System Oplag: 1000 Rapporten kan fås ved henvendelse til: Elkraft System Lautruphøj 7 2750 Ballerup Telefon:\nUdvikling i dansk vindenergi siden 2009\nUdvikling i dansk vindenergi siden 2009 De vigtigste faktorer for de seneste års vindenergi i Danmark - Færre, men større møller - Vindens energiindhold, lavt i 2009, 2010 og 2013 - højere i 2011 og 2012.\nCO 2 -opgørelse for Svendborg Kommune som. virksomhed Natur og Klima Svendborgvej V. Skerninge\nCO 2 -opgørelse for Svendborg Kommune som virksomhed 2015 Natur og Klima Svendborgvej 135 5762 V. Skerninge Sagsnr. 16/15054 Udgivet oktober 2016 CO 2 -opgørelse for Svendborg Kommune som virksomhed 2015\nEnerginet.dk's deklarationer for el\nElleverandør: Adresse: Telefon: Hjemmeside: Firma logo genn emsnitsværdi for året. Nettab i det østdanske elsystem og nettoimport af el fra nabolan dene medregnes i eldekla rationen. El produceres i Østdanmark\nFremskrivninger incl. en styrket energibesparelsesindsats som følge af aftalen af 10. juni 2005.\nTeknisk dokumentationsnotat. Energistyrelsen, 21. juni 2005. Fremskrivninger incl. en styrket energibesparelsesindsats som følge af aftalen af 10. juni 2005. 1. Indledning I Regeringens Energistrategi\nUdviklingen i miljødeklaration for fjernvarme Tillægsnotat til Miljødeklaration for fjernvarme i Hovedstadsområdet 2015\nUdviklingen i miljødeklaration for fjernvarme 1990-2015 Tillægsnotat til Miljødeklaration for fjernvarme i Hovedstadsområdet 2015 Udarbejdet af Fjernvarme Miljønetværk Hovedstaden, april 2016 Indhold 1.\nVores samfundsmæssige nytte. Om Energinet.dk på el- og gasregningen\nVores samfundsmæssige nytte Om Energinet.dk på el- og gasregningen Energinet.dk varetager samfundets interesser, når Danmark skal forsynes med el og naturgas. Vi ejer energiens motorveje og har ansvaret\nMiljørapport for Energinet.dk\nMiljørapport 2007 Miljørapport 2007 for Energinet.dk Miljørapport 2007 Udgivet af Energinet.dk Oplag: 2500 eksemplarer Rapporten kan fås ved henvendelse til: Energinet.dk Fjordvejen 1-11 7000 Fredericia\nMiljø ljødeklaration2014 forfjernvarm rmeihovedstadso sområdet\nMiljø ljødeklaration2014 forfjernvarm rmeihovedstadso sområdet Udarbejdet af Fjernvarme Miljøne etværk Hovedstaden, april 2015 Miljødeklaration2014forfjernvarmeiHovedstadsområdet Miljødeklarationen for\nMiljørapport 2007 Baggrundsrapport Miljørapport 2007 Baggrundsrapport Rapport nr. [xx xx xx xx] Rev. nr. [xx xx xx xx] Baggrundsrapport til Miljørapport 2007 Udgivet af Energinet.dk Oplag: 1 Rapporten\nBestyrelsens skriftlige beretning ved den 7. ordinære generalforsamling lørdag den 1. april 2006\nBestyrelsens skriftlige beretning ved den 7. ordinære generalforsamling lørdag den 1. april 2006 Denne beretning suppleres med formandens mundtlige beretning på generalforsamlingen. Vindåret Vindåret 2005\nIndhold. Miljørapport 2010. 1. Energinet.dk og denne rapport... 5 1.1 Miljørapport 2010 indhold... 5\nMiljørapport 2010 Indhold Miljørapport 2010 Udgivet af Energinet.dk Oplag: 1500 stk. Rapporten kan fås ved henvendelse til: Tonne Kjærsvej 65 DK-7000 Fredericia Tlf. 70 10 22 44 Den kan også downloades\neklarationfor fjernvarme1990-2013 13\nUdviklingen enimiljødeklaration eklarationfor fjernvarme1990-2013 13 Tilægsnotattil MiljødeklarationforfjernvarmeiHovedstadsområdet ovedstadsområdet2013 Udarbejdet af Fjernvarme Miljønetværk Hovedstaden,\nEnergi 2. juni Emission af drivhusgasser Emission af drivhusgasser fra energiforbrug\nEnergi 2. juni 2016 Emission af drivhusgasser 2014 Opgørelser over emissionen af drivhusgasser anvendes bl.a. til at følge udviklingen i forhold til Grønlands internationale mål for reduktion af drivhusgasudledninger.\nMetode- og datagrundlag til Miljørapport 2013\nTil Metode- og datagrundlag til Miljørapport 2013 24. april 2013 CFN/CGS Dok. 101365/13, Sag 12/1967 1/28 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 1. Datagrundlag for miljørapporten... 4 1.1 Miljødata for dansk\nRammer. Lovgivningsmæssige rammer\nMiljøberetning 2002 Miljøberetning 2002 Udgivet af Elkraft System Oplag: 1000 Rapporten kan fås ved henvendelse til: Elkraft System Lautruphøj 7 2750 Ballerup Telefon: 4487 3200 Den kan også downloades\nNotat. TEKNIK OG MILJØ Center for Miljø og Energi Aarhus Kommune. Punkt 5 til Teknisk Udvalgs møde Mandag den 12. december 2016\nNotat Side 1 af 6 Til Teknisk Udvalg Til Orientering Kopi til CO2 kortlægning 2015 for Aarhus som samfund TEKNIK OG MILJØ Center for Miljø og Energi Aarhus Kommune Sammenfatning Der er foretaget en CO2\nVirkning på udledning af klimagasser og samproduktion af afgiftsforslag.\nNotat 25. juni 2007 J.nr. 2006-101-0084 Virkning på udledning af klimagasser og samproduktion af afgiftsforslag. 1 De senere års ændringer har i almindelighed ført til et styrket incitament til samproduktion,\nGreenpeace kommentarer til Omlægning af brændselsindfyringen på Avedøreværket og forslag til VVM-redegørelsen\nBy- og Landskabsstyrelsen Miljøcenter Roskilde Ny Østergade 7-11 4000 Roskilde 9. oktober 2008 Greenpeace kommentarer til Omlægning af brændselsindfyringen på Avedøreværket og forslag til VVM-redegørelsen\nCO 2 -opgørelse for Ærø Kommune som virksomhed 2015\nCO 2 -opgørelse for Ærø Kommune som virksomhed 215 Dato: 2-8-216 NORDJYLLAND Jyllandsgade 1 DK 952 Skørping Tel. +45 9682 4 Fax +45 9839 2498 MIDTJYLLAND Vestergade 48 H, 2. sal DK 8 Århus C Tel. +45 9682\nForord. Lovgivningsmæssige rammer\nMiljøberetning 21 Miljøberetning 21 Udgivet af Elkraft System Oplag: 1 Rapporten kan fås ved henvendelse til: Elkraft System Lautruphøj 7 275 Ballerup Telefon: 4487 32 Den kan også downloades på www.elkraftsystem.dk\nGRØN VÆKST FAKTA OM KLIMA OG ENERGI REGERINGEN. Møde i Vækstforum den 25. 26. februar 2010\nGRØN VÆKST FAKTA OM KLIMA OG ENERGI Møde i Vækstforum den 25. 26. februar 21 REGERINGEN GRØN VÆKST FAKTA OM KLIMA OG ENERGI Møde i Vækstforum den 25. 26. februar 21 REGERINGEN Fakta om klima og energi\nGreve Kommune. Grønt Regnskab og Klimakommuneopgørelse\nGreve Kommune Grønt Regnskab 2011 og Klimakommuneopgørelse Ressourceforbrug på Greve Kommunes ejendomme i 2011 Indhold Grønt Regnskab 2011 Indledning s. 3 El s. 5 Varme s. 6 Varme s. 7 s. 8 Klimakommuneopgørelse\nCO 2 - og energiregnskab 2014 for BIOFOS\nBIOFOS A/S Refshalevej 25 DK-1432 København K post@biofos.dk www.biofos.dk Tlf: +45 32 57 32 32 CVR nr. 25 6 19 2 CO 2 - og energiregnskab 214 for BIOFOS 215.5.29 Carsten Thirsing Miljø og plan Indholdsfortegnelse\nMINIANALYSE AF ELPRISER I VESTDANMARK\nMINIANALYSE AF ELPRISER I VESTDANMARK Dato: 1. november 2014 Udarbejdet af: Nina Detlefsen Kontrolleret af: Jesper Koch Beskrivelse: Analyse af elpriser for 2012 og 2013 Kontakt: www.gronenergi.org 2 1\nBekendtgørelse om systemansvarlig virksomhed og anvendelse af. eltransmissionsnettet m.v.\nOversigt (indholdsfortegnelse) Kapitel 1 Kapitel 2 Kapitel 3 Kapitel 4 Kapitel 5 Kapitel 6 Kapitel 7 Generelle bestemmelser Anvendelse af transmissionsnettet Forskrifter Planlægning Miljøberetninger Forskning-\nBestyrelsens skriftlige beretning ved den 9. ordinære generalforsamling lørdag den 5. april 2008\nBestyrelsens skriftlige beretning ved den 9. ordinære generalforsamling lørdag den 5. april 28 Denne beretning suppleres med formandens mundtlige beretning på generalforsamlingen. Produktionen Vindmøllerne\nRetningslinjer for udarbejdelsen af den generelle deklaration\nTil Retningslinjer for udarbejdelsen af den generelle deklaration 31. maj 2011 CFN/CFN Godkendt af Energistyrelsen den 31. maj 2011 gældende fra og med udarbejdelsen af den generelle deklaration for kalenderåret\nFrederikssund Kommune Udledning af drivhusgasser 2014\nKortlægning af udledningen af drivhusgasser i Frederikssund Kommune Udledning af drivhusgasser 2014 Regin Gaarsmand & Tyge Kjær Institut for Mennesker og Teknologi, Roskilde Universitet Den 17. april 2016,\nMarkedsrapporten. Fald i elspotpris men stadig forventning om høje vinterpriser. Nr. 12 September Elmarkedet i september:\nMarkedsrapporten Nr. 12 September 6 Elmarkedet i september: Fald i elspotpris men stadig forventning om høje vinterpriser Septembers nedbør i Norge og Sverige kombineret med faldende priser på olie og\nSønderborg-områdets samlede udvikling i energiforbrug og CO 2 -udledning for perioden\n2015 monitoreringsrapport Sønderborg-områdets samlede udvikling i energiforbrug og CO 2 -udledning for perioden 2007 2015 1. Konklusion - 2015 Monitoreringsrapporten i overblik I 2015 er Sønderborg-områdets\nAfgifts- og tilskudsregler i Danmark, Sverige og Tyskland ved afbrænding af affald\nSkatteudvalget 2010-11 SAU alm. del Bilag 82 Offentligt Notat 10. december 2010 J.nr. 2010-500-0002 Afgifts- og tilskudsregler i Danmark, Sverige og Tyskland ved afbrænding af affald I dette notat beskrives\nVind som varmelever andør\nVind som varmelever andør Udgivet af Vindmølleindustrien Januar 2005 Redaktion: Claus Bøjle Møller og Rosa Klitgaard Andersen Grafik & Layout: Katrine Sandstrøm Vindmølleindustrien Vester Voldgade 106\nElprisstatistik 2. kvartal 2012\nElprisstatistik 2. kvartal 2012 Indledning Formålet med elprisstatistikken er at afspejle den gennemsnitlige elpris for husholdninger samt små og store virksomheder. Der kan være lokale prisforskelle,\nElprisstatistik 1. kvartal 2012\nElprisstatistik 1. kvartal 212 Indledning Formålet med elprisstatistikken er at afspejle den gennemsnitlige elpris for husholdninger samt små og store. Der kan være lokale prisforskelle, der afviger fra\nNotat om PSO-fremskrivning ifm. Basisfremskrivning 2017\nNotat om PSO-fremskrivning ifm. Basisfremskrivning 2017 Kontor/afdeling Systemanalyse Dato -22. juni 2017 J nr. 2017-2206 Indhold Introduktion... 2 PSO-fremskrivningens metode... 2 Usikkerhed i elprisen\nCO 2 -regnskab. Svendborg Kommune ,05 Tons / Indbygger\nCO 2 -regnskab Svendborg Kommune 2010 9,05 Tons / Indbygger 1 CO 2 -regnskabet 2010 Svendborg Byråd vedtog i 2008 en klimapolitik, hvori kommunen har besluttet at opstille mål for reduktionen af CO 2 -emissionen\nMiljøberetning 2000 1 Miljøberetning 2000\nMiljøberetning 2000 1 Miljøberetning 2000 Miljøberetning 2000 Udgivet af Elkraft System Oplag: 1.000 Rapporten kan fås ved henvendelse til: Elkraft System Lautruphøj 7 2750 Ballerup Telefon 44 87 32 00\nDe igangværende initiativer\nDe igangværende initiativer Agenda: Lidt om Dansk Energi Energiaftalen og biomasse Forbrug af biomasse Bæredygtighed Regulering og bæredygtighed Den danske brancheaftale Energiaftale af 2012 50% vind


Enestående heste-fund præsenteres for første gang - Randers Netavis\nStuderende fra Aarhus Universitet her i fuld gang med at udgrave en kultplads fra bondestenalderen i Ginnerup på Djursland i 2020. Nu præsenterer forskningsleder på Museum Østjylland, Lutz Klassen, for første gang de spektakulære fund og resultater fra udgravningen i et foredrag på museet i Kulturhuset den 28. oktober. Foto: Museum Østjylland\nEfter to års udgravninger er det nu på tide at løfte sløret for de spændende opdagelser fra bondestenalderen på Djursland, når der er foredrag på Museum Østjylland i Kulturhuset.\nEn af mange hestekæber dukker frem i Ginnerup. 5.000 år efter denne hestekæbe blev lagt i jorden, ser den igen dagens lys! Foto: Museum Østjylland.\nForskningsleder Lutz Klassen fortæller for første gang om det enestående fund, international opmærksomhed og om, hvad museet kan bruge den nye viden til.\nForedrag: Hestekult i bondestenalderen på Djursland\nTorsdag den 28. oktober 2021 kl. 15 – 16 på Museum Østjylland, Kulturhuset i Randers.\nSmukke klavertoner i Enghøj Kirke


Tomatvafler med peberfrugt | Frokost | Pernillekarlsen Tomatvafler med peberfrugt – Pernillekarlsen\nUha, nu er vi landet i november måned. Jeg skal ærligt indrømme, at jeg synes, det er lidt vildt. Tæ\nDet er alt, alt for længe siden jeg sidst har brugt lidt ekstra tid på en lækker frokost. Ofte bliver det en hurtig løsning. Det samme igen og igen. Frokost er det måltid, jeg synes kan være mindst spændende. Enten er det en madpakke(som helt sikkert også kan laves lækker) eller også har jeg ikke lige lyst til at bruge alverdens tid på det. Denne madvafel tog heller ikke meget tid, men lidt længere tid end det tager at diske op med en ostemad.\nOpskrift på tomatvafler med peberfrugt\ningredienser(til 2 vafler):\nPisk æg med mel, vand, tomatpure. Snit peberfrugten ud i mini-tern og tilføj den i dejen. Slut af med et skvis limesaft, ca ½ tsk hvidløgspulver, ½ tsk basilikum og salt og peber. Varm dit vaffeljern op med en anelse olivenolie. Fordel dejen ud på vaffeljernet og luk det sammen, til vaflerne er færdigbagte. Jeg spiste min vaffel med fyld af avokado, peberfrugt pesto og lilla spidskål.\nMin dag i dag byder på skole indtil eftermiddag, hvorefter jeg skal direkte på arbejde. Jeg er først hjemme sent i aften, da vi har status. Men det er fedt at få arbejdet nogle timer, så jeg kan få nogle penge ind til julegaverne. Håber, I får jer en herlig onsdag!\nUha, nu er vi landet i november måned. Jeg skal ærligt indrømme, at jeg synes, det er lidt vildt. Tænk engang: nu er der ikke …


Bit Vejle donerer sakse › Blokhus Avis\nBit Vejle donerer sakse\nD. 19. januar bliver en stor dag for Skovsgård Tranum Skole. Der er både sakse og kunst på programmet.\nSkovsgård Tranum Skole kan se frem til en begivenhedsrig dag, fredag den 19. januar. Psaligraf Bit Vejle besøger nemlig sin gamle folkeskole, og hun har gaver med. Et samarbejde mellem Center for Papirkunst i Blokhus og det verdensomspændende selskab Fiskars, har givet kunstneren muligheden for at donere klassesæt med sakse til en skole af eget valg og Bit har valgt sin gamle folkeskole. Samme dag donerer Bit Vejle også et af sine egne værker til skolen.\nEfter overrækkelsen vil skolens designhold kvittere for donationen ved at klippe gækkebreve, som bliver deres bidrag til åbningsudstillingen på Center for Papirkunst.\nGækkebreve spiller en stor rolle i påskeudstillingen på Center for Papirkunst, og centeret har etableret et årligt samarbejde med 10 af kommunens skoler. Elever på 5.klassetrin i Jammerbugt kommunes skoler, klipper således et gækkebrev til udstilling på centeret fra åbningsdagen den 23. marts og frem til september.\nÅbning og bevilling:\nCenter for Papirkunst åbner fredag den 23. marts fra kl. 13-17. Der vil være fri entré på denne dag. Center for Papirkunst har i januar 2018, modtaget en flot bevilling fra SE Vækstpulje Nyfors på 250.000.- som går til etableringen af Centeret.


Espressomaskine test - Tilhusoghave.dk\nHome\tTil HusetHusholdningsmaskiner\tEspressomaskine test\nEr du den helt store kaffedrikker, som holder af en gang imellem at få andet end en almindelig sort kop kaffe? Så kan du stoppe forbi forskellige caféer eller tankstationer, for at smage andet end den almindelig kaffe du kan få hjemme. Tænk, hvis du kunne få din helt egen maskine, så du selv kunne brygge diverse slags kaffe. Det kan være, at du en dag er til en espresso, en cafe latte eller cappuccino. Så går du blot i køkkenet, og sætter det over i din spritnye espressomaskine. Det er lynhurtigt, og det er nemt.\nDet kan dog være svært at finde den rette espressomaskine. Udvalget er større end aldrig før. Du er måske gået på jagt efter en espressomaskine test og anmeldelser, for at kunne finde rundt i det hav der er af espressomaskiner. Der ufatteligt mange forskellige espressomaskine tests, og de prøver altid at finde frem til den bedste. Det er dog det med køb af espressomaskine, at det er meget op til den individuelle køber, hvilken espressomaskine der passer til dem.\nHvor mange penge har du lyst til at bruge på en espressomaskine? Skal der være indbygget eller tilhørende mælkeskummer og kaffekværn Er der én eller flere kaffenydere i husstanden, så kan det måske være smart med en større espressomaskine. En som har en stor bønne- og vandbeholder, så den ikke skal påfyldes hele tiden, og en som kan lave to kopper ad gangen.\nVarianterne er mange, og det kommer helt an på, hvad du er til. Prisforskellen er meget stor på de forskellige espressomaskiner. Så du bør, inden du køber, afgøre med dig selv hvor stor en kaffeentusiast, du er. For er du din egen hjemmebarista, som kender alt til kvalitet og smag på espresso og diverse kaffevarianter, så kan det betale sig at købe en dyrere model. Med de dyrere modeller får du også ofte alt, hvad du behøver. Det vil sige, at du både får god kvalitet, kaffekværn, mælkeskummer, og så mange forskellige kaffevarianter med i prisen, at du næsten kan åbne din egen kaffebar.\nEr du en kaffeelsker, men er en nybegynder barista, så kan du sagtens få god kaffe med en billigere model. En god ting altid at gå efter er dog, at espressomaskinen har et rengøring- og afkalkningsprogram. Dette vil gøre, at den automatisk vil rengøre og afkalke sig selv, så snart der er behov for det. Dette vil både sikre, at kaffen bliver ved med at være god, samt sikre espressomaskinen en længere levetid.\nHer er der samlet 18 forskellige espressomaskiner, som alle har bestået mindst en espressomaskine test. Dette vil forhåbentligt hjælpe dig på vej mod det rette køb af en espressomaskine.\nDenne stilrene espressomaskine fra PHILIPS er til dig, som vil have en fuldautomatisk maskine, som nemt og hurtigt både kan lave en kop espresso og almindelig kaffe. Det er en moderne espressomaskine, med indbygget mælkeskummer og en kaffekværn som er 100 procent keramisk. Dette betyder, at du undgår, at din kaffe kommer til at smage brændt.\nDog er noget af det smarteste ved denne espressomaskine, at den har et automatisk skylle-og afkalkningsprogram. Så du behøver ikke at skure og skrubbe espressomaskinen efter nogle måneders brug, det klarer den helt selv.\nDerudover kan du lave to kopper ad gangen, og hvis du en dag foretrække en kop te, så har den også en ventil til kogende vand.\nAndre detaljer om denne espressomaskine:\nDen måler 42,9 cm i dybden, 33 cm i højden og 21,5 cm i bredden.\nDen koster 2.799,00 kroner.\nDenne er espressomaskine er også god i test, og er fra Philips. Det er en brugervenlig maskine, som ved, hvordan man brygger en god kop kaffe. Du får med denne espressomaskine meget for pengene. For selvom du går ned i pris, går du ikke ned i kvalitet med denne maskine.\nDen er billigere end de andre i espressomaskine testerne, men laver stadig en rigtig god kop espresso under den perfekte bryggetemperatur. Derudover har maskinen et indbygget rengøringsprogram.\nDu kan stille på kaffens smag og lave op til to kopper ad gangen. Du kan stille på højden, så du kan bruge alle slags kopper, som du har stående i køkkenskabene.\nHvad mere kan du ønske dig end at spare penge, og stadig få en espressomaskine i god kvalitet.\nHar kapacitet til 250 gram kaffebønner og 1,8 liter vand.\nDen koster 749,00 kroner.\nDeLonghi ECAM21.117 Magnifica\nHvis du sætter pris på en god kop kaffe med en fyldig smag, så bør denne fuldautomatiske espressomaskine være dit næste køb. Den er kendt for at lave smag af den bedste kvalitet og for at være brugervenlig. Du kan selv justere på smagen, temperaturen og kaffestyrken, så kaffen bliver ligesom, du ønsker den.\nDet er en lille, fin maskine som vil lave dig god kop espresso, men som samtidig også vil klæde dit køkken. Dens støjniveau er lavt, og har et smagfuldt ydre. Den er nem at gøre rent, hvilket er en egenskab, som er guld værd, når du er ude efter en espressomaskine.\nDen måler 24 cm i højden og 24 cm i bredden.\nKaffen brygges med et tryk på 15 bar.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 2.199,00 kroner, mens den dyreste pris er 4.949,00 kroner.\nDenne espressomaskine er fra samme mærke som den forrige. Denne er dog en anelse mere luksuriøs og dyrere. Med denne espressomaskine får du både god smag, samt en mælkeskummer med i prisen. Espressomaskine giver dig muligheden for selv at skifte kaffetypen. Dette betyder, at du kan få lige den kop kaffe, som du står, og hungrer efter. Den har fået ros for at være nem at betjene, da den har et indbygget, nemt display.\nEspressomaskinen har plads til en masse kaffebønner og vand, så du slipper for konstant at skulle fylde på.\nHar kapacitet til 400 gram kaffebønner og to liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 4.528,00 kroner, mens den dyreste pris er 6.390,00 kroner.\nHøj kvalitet, stilrent ydre og lynhurtig bryggetid er den bedste måde at beskrive denne semiautomatiske espressomaskine fra DeLonghi. Den er specielt kendt for sit flotte design, som vil klæde alles køkkener.\nDen er smart indrettet, og har en indbygget kopvarmer, så den holder kaffen varm i længere tid. Samtidig har den også en mælkeskummer, og det man kan kalde et Flowstop. Det vil sige, at du den selv tilpasser mængden af vand, alt efter hvilken kaffe du vælger, den skal lave.\nHar en bryggetid på 40 sekunder.\nDens vandbeholder har en kapacitet på 1,1 liter.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 939,00 kroner, mens den dyreste pris er 1.999,00 kroner.\nSom de tre tidligere nævnte espressomaskiner også viser, så ved dette italienske mærke, hvordan man laver espressomaskiner i den bedste kvalitet. Når man kigger på prisen, så forventer man automatisk også, at denne espressomaskine kan brygge en god kop espresso med en fyldig smag. Bare rolig, for den lever op til alles forventninger.\nJa, det er en af de dyre espressomaskiner, men den kan også lave en kop kaffe, som var du på café nede i byen. Med denne espressomaskine kan du selv sammensætte din kop kaffe, som du vil have den. Den er topmoderne, og har et stort display i farver. Tro det eller ej, så kan du tilkoble din mobil til denne espressomaskine. Herfra kan du tilpasse smagsprofilerne og indstillinger af maskinen. Du kan nemlig få helt op til seks forskellige smagsprofiler.\nMed displayet og en indbygget mælkeskummer kan du justere på kaffestyrken, mælkeskum og mængde. Derudover er den fuldautomatisk, og har også et automatisk rense program.\nHerudover er denne maskine også børnevenlig. Den kan nemlig også tilbyde en varm kakao.\nHar kapacitet til 400 gram kaffebønner og 10 liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 8919,00 kroner, mens den dyreste pris er 9.394,00 kroner.\nDenne flotte espressomaskine fra Sage ved virkelig, hvordan man brygger en kop espresso i bedste kvalitet. Den er til dig, som er den helt store kaffeelsker, og som samtidig sætter pris på et flot design. Udover at lave espresso, så kan den også lave dig en kop almindelig kaffe, en cafe latte og cappuccino. Med denne espressomaskine kan du være din egen barista i hjemmet.\nDen er brugervenlig med dens display, hvor du nemt kan følge med i, hvad den laver. Den har nemlig mange funktioner. Den kan selv male bønnerne, og du kan selv bestemme hvor groft, eller hvor fint det skal males.\nDu kan også justere på temperatur og kaffetype.\nHar kapacitet til 250 gram kaffebønner og 2,5 liter vand.\nPrisen for denne espressomaskine er 14.999,00 kroner.\nDenne maskine har fået meget ros for både dens flotte design men også for dens mange og gode smage. Det er en stor espressomaskine, som vil tage en plads i køkkenet. Dog er den i et stilrent design, og vil med sikkerhed kun komme til at pynte.\nDen har både en kaffekværn, så du kan kværne kaffebønner. Den kan selv regne ud, hvor meget den skal bruge til de forskellige slags kaffevarianter. Med denne kaffekværn har du hele 18 indstillinger, så du kan få kaffen, lige som du vil have den. Den har også en mælkeskummer. Derudover kan den også lave varmt vand, hvis du en dag hellere vil have en kop te.\nDenne espressomaskine kan lave mange forskellige kopper kaffe, og er i samme kvalitet, som det de serverer nede kaffebaren.\nHar kapacitet til 250 gram kaffebønner og to liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 4.444,00 kroner, mens den dyreste pris er 5.999,95 kroner\nDenne espressomaskin har scoret høje karakter i diverse espressomaskine tests. Den har ufattelig mange kaffevarianter, og laver dem alle lynhurtigt. Hastværk er ikke lastværk i dette tilfælde, tværtimod. Størstedelen af de gode anmeldelser handler nemlig om, den gode smag som denne espressomaskine kan lave.\nPrisen ligger i den høje ende, men du får til gengæld også alt, hvad du behøver til at lave en god kop kaffe. Den er fuldautomatisk, og har en indbygget kaffekværn og en mælkeskummer. Den kommer op på den helt rette temperatur under brygningen.\nSå selvom den er lidt dyrere end andre espressomaskiner, så får du også meget for pengene med denne espressomaskine.\nDen måler 40,7 cm i dybden, 44 cm i højden og 40,7 cm i bredden.\nPrisen for denne espressomaskine er 6.999,00 kroner.\nDenne lille smarte espressomaskine hører til en af de mere simple modeller på markedet. Jura A1 ville være god til dig, som sætter pris på en god kop espresso, og som ikke behøver alle mulige fancy funktioner. Til dig som bare vil have en god kop espresso, kaffe eller ristretto.\nDen er som sagt lille, og fylder ingenting i dit køkken. Med i prisen får du en kaffekværn, som sørger for, at der efterlades mindst muligt kaffegrums.\nPå trods af denne forsimplet version af en espressomaskine, så er den kendt for at servere en kop med rigtig god smag. Derudover har den også et automatisk rengøringsprogram.\nHar kapacitet til 125 gram kaffebønner og 1,1 liter vand.\nDen måler 44,8 cm i dybden, 32,3 cm i højden og 23,9 cm i bredden.\nPrisen for denne espressomaskine er 4.995,00 kroner.\nDenne espressomaskine har et elegant udseende, som vil klæde alles køkken. Den er kendt for at lave den perfekte kop espresso. Jura E6 vil være god til dig og din partner, hvis I deler samme passion for en god kop espresso. Denne espressomaskine kan nemlig lave to kopper ad gangen. Udover den gode smag som den er kendt for at brygge, så er den også lynhurtigt til at lave de to kopper.\nDet er en espressomaskine af højeste kvalitet, og kan lave de fleste kaffevarianter.\nPrisen for denne espressomaskine er 7.995,00 kroner.\nLaver to kopper espresso på under to minutter.\nDette er storebroren til Jura E6, og er en forbedret og en anelse dyrere udgave. Jura E8 kan nemlig lave 12 forskellige kaffevarianter, og alle bliver brygget i den bedste kvalitet. Derudover kan du tilvælge kaffestyrken. Her har du hele otte forskellige at vælge mellem. Så du kan virkelig skræddersy dig den kaffe, som du lige står, og har lyst til.\nDenne espressomaskine er virkelig til den helt store kaffeelsker, som ikke bare vil nøjes.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 8.995,00 kroner, mens den dyreste pris er 9.891,00 kroner.\nMed denne fuldautomatisk espressomaskine kan du næsten byde på de samme slags kaffevarianter, som din lokale café kan. Denne espressomaskine har nemlig lave hele ti forskellige slags kaffe.\nDen er nem at rengøre, og kan endda selv rengøre det indbyggede mælkesystemet.\nHar du en dag lyst til en koffeinfri kaffe, så kan du igennem en ekstra tragt og beholder hælde disse bønner i. Nu vil maskinen automatisk vide, at det er disse bønner den skal bruge, fremfor dem den allerede har i sig.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 4.009,00 kroner, mens den dyreste pris er 4.583,00 kroner.\nDu skal ikke lade dig snyde af størrelsen af denne espressomaskine. Den kan lave hele ti forskellige kaffevarianter, som alle har en god og dejlig smag i bedste kvalitet. Der medfører en mælkebeholder, som kan afmonteres, og sættes i køleskabet.\nDen har et automatisk rense- og afkalkningsprogram, hvilket sparer dig for rengøringen.\nDenne espressomaskine er til dig, som ønsker en lille og smart maskine, som ikke fylder hele køkkenet, men som stadig kan lave nogle forskellige velsmagende kaffevarianter.\nHar kapacitet til 125 gram kaffebønner og 1,2 liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 3.108,00 kroner, mens den dyreste pris er 4.390,00 kroner.\nLigesom den tidligere nævnte espressomaskine fra samme mærke, fylder denne maskine heller ikke meget på køkkenbordet, dog har den stadig mange forskellige funktioner.\nTil denne espressomaskine følger der en mælkeskummer med, som kan lave flere forskellige typer mælkeskum, som vil give kaffen en cremet smag. Den er fuldautomatisk, og har et automatisk rengøringsprogram. Der er tre forskellige kaffestyrker, som du kan vælge imellem. Med denne espressomaskine kan du lave hele tre kopper ad gangen, hvis der nu skulle være andre kaffenydere end dig i huset.\nDen måler 20 cm i bredden. Den billigste pris for denne espressomaskine er 1.812,00 kroner, mens den dyreste pris er 3.302,00 kroner.\nDenne espressomaskine har også fået gode anmeldelser. Den kan både skumme mælken og kværne kaffebønnerne for dig. Kværnen er desuden keramisk, som betyder, at den sikrer dig mest muligt aroma i din kaffe. Du kan også selv bestemme hvor groft eller hvor mildt, bønnerne skal kværnes.\nDerudover er den selvrensende, og har et indbygget rengørings- og afkalkningsprogram. Den kan lave dig espresso, cappuccino, latte macchiato, og ganske almindelig, sort kaffe\nDenne espressomaskine er til dig, som ønsker lidt mere end en kaffemaskine, og som sætter pris på nykværnet kaffebønner.\nHar kapacitet til 250 gram kaffebønner og 1,4 liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 3.299,00 kroner, mens den dyreste pris er 5.999,00 kroner.\nDu kan nærmest kalde denne espressomaskine for et legetøj for de kaffeelskere, som virkelig sætter pris på en god kop varmt. Denne espressomaskine fra Siemens er ultramoderne, hvilket prisen også afspejler. Det er en af de dyreste i disse espressomaskine tests. Den har dog også mange flere avancerede funktioner, end nogle af de tidligere nævnte espressomaskiner.\nDer er ikke mange andre espressomaskiner, som har denne unikke funktion. Denne espressomaskine har indbygget Wi-Fi, så du kan styre maskinen med en app på din smartphone. Det er en imponerende funktion, som du kan blære dig med, når du har gæster ovre til en kop kaffe.\nDen har derudover også en mælkebeholder, og har to bønnebeholder. De to beholder kan for eksempel være smart, hvis der er to kaffenydere i huset, men som holder af to forskellige bønner.\nDu kan lave din kaffe, som du vil have den, og denne espressomaskine kan huske op til seks forskellige slags. På denne måde behøver du ikke hver gang at skulle lave om på indstillingerne, men blot vælge den gemte.\nHar kapacitet til 235 + 200 gram kaffebønner og 2,3 liter vand.\nDen billigste pris for denne espressomaskine er 11.499,00 kroner, mens den dyreste pris er 12.357,00 kroner\nHvis du køber denne espressomaskine fra Rocket Appartamento, så sikrer du dig en professionel en af slagsen. Denne her espressomaskine har fået meget ros og gode i mange espressomaskine tests.\nRocket er et italiensk mærke, som også laver espressomaskiner til offentlige kaffebarer, så de ved, hvad god kvalitet er.\nDenne fuldautomatiske espressomaskine er lavet lille og kompakt, så den passer ind i alles køkkener. Den er lavet i et stilrent design, i rustfrit stål, og den klart vil pynte på køkkenbordet. Den kan brygge op til to kopper ad gangen, og har en indbygget mælkeskummer.\nOm du er øvet hjemmebarista eller professionel barista, ville dette været det perfekte køb, da den laver mange forskellige slags kaffe i den allerbedste kvalitet.\nHar kapacitet til 2,3 liter vand.\nDen måler 42,9 cm i dybden, 36 cm i højden og 27,4 cm i bredden\nPrisen for denne espressomaskine er 9.999,00 kroner.