Privatlivspolitik Følgeven | Følgeven\nFå en følgeven\nOm at få en følgeven\nMød et Følgevennepar\nOm at være frivillig følgeven\nHvad er Følgeven?\nI forbindelse med Følgeven, skal vi jf. Databeskyttelsesforordningen informere dig om en række detaljer i vores håndtering af dine oplysninger og oplyse dig om dine rettigheder i den forbindelse.\nVi behandler personoplysninger om dig for at kunne matche dig med en følgeven gennem Følgevens matchningsportal, foelgeven.dk. Vores behandling af personoplysningerne sker på baggrund af bekendtgørelse om samtykke.\nOplysningerne kan desuden blive brugt til løbende opgørelse og monitorering af tilbuddet. Enhver offentliggørelse af resultat fra sådanne opgørelser vil være fuldt anonymiseret.\nVi behandler personoplysninger om dig i kategorierne ’almindelige personoplysninger’ (navn, postnummer, fødselsdato/alder, telefonnummer og e-mailadresse) samt ’helbredsoplysninger’.\nDet er ikke muligt at have en profil på Følgevens matchningsportal, uden at afgive almindelige personoplysninger. Det kan have betydning for muligheden for at blive matchet, hvis man ikke afgiver relevante helbredsoplysninger.\nHvor får I oplysningerne fra?\nPersoner, som benytter Følgevens matchningsportal, opretter selv en profil (evt. med hjælp fra koordinator, bostøtte eller pårørende, hvis behov) og afgiver frivilligt de relevante oplysninger med formålet om at blive matchet med en Følgeven.\nVi behandler derfor primært oplysninger, som du selv videregiver til os, enten når du opretter en profil på foelgeven.dk eller ved introsamtaler med koordinatoren. I enkelte tilfælde kan vi modtage relevante oplysninger om dig fra en bostøtte eller en anden relevant fagperson fra Social- og Beskæftigelsesforvaltningen i Aarhus Kommune til brug for arbejdet med at finde en følgeven. Følgevens koordinatorer laver løbende logbog om følgeskabet på foelgeven.dk ud fra de oplysninger, du og din følgeven selv giver. Denne logbog er kun synlig for koordinatorerne.\nVed oprettelse af en profil på Følgeven-portalen krydser du af til at give dit samtykke til, at de oplysninger, du selv oplyser, kan anvendes til din profil på Følgevens matchningsportal. Oplysningernes deles ikke med nogen udenfor Følgeven. dine oplysninger findes på portalen og kan ses af brugere på portalen såvel som koordinatorer. Det er frivilligt, om du vil give samtykke, og du kan til enhver tid trække det tilbage ved at give koordinatorerne besked om det. Samtykke er dog en forudsætning for at oprette profil på følgevens matchningsportal.\nI forbindelse med et evt. hilsemøde vil den frivillige følgeven, som introduktion til følgeskabet med dig, få relevante oplysninger om dig, som du selv har videregivet til en af Følgevens koordinatorer.\nVi deler desuden oplysninger med vores samarbejdspartner i Frivilligcenter Aarhus med henblik på at koordinere projektet. Vores samarbejdspartner har underskrevet en fortrolighedserklæring.\nOplysningerne er udelukkende gemt på websitet foelgeven.dk og er fysisk opbevaret sikkert hos vores supportleverandør.\nKan jeg få slettet mine oplysninger?\nDe oplysninger vi behandler om dig, vil du til enhver tid selv kunne slette, ved at slette din profil på portalen. Du kan slette din profil helt fra Følgevens system ved at trykke på ”Opsig konto”, eller du kan få en Følgeven-koordinator til at slette profilen. Når en profil slettes, slettes alle oplysningerne fra systemet og kan ikke frembringes igen. Når et følgeskab afsluttes, eller hvis jeg af en anden grund forlader Følgeven, bliver min profil blokeret og skjules dermed også for andre på matchningsportalen. Profiler, som har været inaktive i 18 måneder slettes automatisk fra portalen. Du vil modtage en automatisk påmindelse på mail om, at din profil vil blive slettet, 1 uge før for den slettes.\nDet sker automatisk sletning af forældet data. Dog gemmes de URLer som brugerne besøger, samt IP adresser. Logfiler, som registrerer aktivitet på siden, gemmes i 2 uger, hvorefter de slettes.\nDu har ret til at anmode om indsigt i oplysningerne vi har om dig. Dette kan du gøre ved at kontakte den dataansvarlige. Kontaktoplysninger findes længere nede i dette dokument. Du har ret til at anmode om berigtigelse eller sletning af oplysninger, og du kan også bede om en begrænsning af behandlingen af oplysningerne. Det samtykke du giver til behandlingen kan til en hver tid trækkes tilbage, dog uden at ændrer på lovligheden af den behandling der allerede måtte være foretaget. Det er muligt at klage til Datatilsynet over behandlingen af personoplysningerne.\nDen dataansvarlige er: Aarhus Kommune,\nMagistraten for Sociale Forhold og Beskæftigelse.\nJob, Udsatte og Socialpsykiatri.\nCenter for Forebyggelse og Rehabilitering.\nSønder allé - Åben Fleksibel Rådgivning.\nSønder alle 33,\n8000 Aarhus C. Tlf.: 87 13 39 97 / 29 20 36 72.\nVideo: Mød et følge-vennepar\nHvordan bliver du frivillig og hvad forventes der?\nJeg kunne godt bruge en følgeven - hvad gør jeg?\n© 2022 Følgeven - Vejen til et trygt fællesskab.


Tag færgen fra København til Oslo – Forbruger Netguide\nTag færgen fra København til Oslo\nOslobåden er navnet på en meget populær færgerute mellem København og Oslo (kaldes også Oslofærgen). Du kan både benytte dig af denne mulighed hvis du f.eks. gerne vil have din bil, motorcykel eller campingvogn med til Norge eller hvis du gerne vil på en weekendtur til Oslo for at opleve byen til fods.\nHer kan en Minicruise være relevant for dig. Hvis du bare skal rejse fra København til Oslo hurtigst muligt, så kan du også tage flyet fra Kastrup lufthavn.\nNem kør-selv adgang til Norge og Sverige\nSejlruten fra Oslo til København er en optimal mulighed for kør-selv skiferie og sommerferie i Norge eller Sverige. Du og din familie sparer mange kilometers kørsel, og kommer udhvilet frem til Oslo med bilfærgen.\nSamtidig er der masser af underholdning ombord på Oslobåden for både små og store størrelser samt tax-free shopping.\nHer kigger vi nærmere på de muligheder, som du har med Oslobåden (bemærk at der er en færgerute fra Frederikshavn til Oslo, som måske er hurtigere for dig, hvis du bor i Jylland).\nOslobåden drives af DFDS Seaways som længe har gjort meget ud af at lave gode tilbud, spændende events og yde god service for at holde interessen for færgeruten stærk.\nOslobåden sejler hver eneste dag.\nAfgang fra København kl. 17.00.\nAnkomst til Oslo dagen efter kl. 09.30\nAfgang fra Oslo kl. 17.00.\nAnkomst i København kl. 09.30 dagen efter.\nNorgesbåden har altid gode aktuelle tilbud, som kan friste dig med billige afgange og forskellige typer Minicruise. Her har vi tjekket de forskellige tilbud fra Oslo færgen i 2015.\nGolfCruise til Norge\nHer kan du spille på nogle af Norges bedste baner inkl. Miklagard samt deltage i turneringer med flotte præmier. Du vælger selv din forlængede weekend, og spiller i Oslo på tre af Norges absolut bedste golfbaner.\nHer kan du tage Oslo færgen og opleve operaen La Traviata og balletten Askepot i Oslos flotte operahus. På OperaCruise får du både 2 nætter om bord, en nat i Oslo og en aften i operaen.\nTag bilfærgen fra Amsterdam til Newcastle, så kan du opleve Skotland i din egen bil. Skotland er fyldt med flotte borgruiner, whisky, søer, højland og flot natur.\nForfatter adminUdgivet 9. april 2015 6. november 2019 Kategorier Tilbud på nettet\nForrige Forrige indlæg: Statistik om skilsmisser i Danmark\nNæste Næste indlæg: Fitness World


» Billig Regnslag til daypack – 20-30 liter – 79 kr.\nEt regnslag til ens backpacker rygsæk bliver også betegnet som et regnoverslag eller raincover / rain cover på engelsk. At have et regnslag er uden tvivl sin vægt værd i guld, når man rejser – specielt hvis du rejser en smule udenfor sæson i Asien eller (Læs mere)\nNavn: Regnslag til daypack – 20-30 liter\nMasser af online forretninger foreslår nu til dags en lang række forskellige fragtformer. En yndling er på nuværende tidspunkt at få bragt ordren til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente de nyindkøbte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Fragtformen er nemlig yderst problemfri, samt i mange tilfælde ligeledes den billigste fragttype ved køb af Regnslag til daypack – 20-30 liter.\nDu burde endvidere tænke over at få pakken leveret hjem til dig selv eller ud til dit arbejde. Den er sædvanligvis en lille smule mere omkostningsfuld, men også usædvanlig praktisk. Den prisbilligste form for fragt er dog at du selv henter ordren, men det betinges af at du er nær internet webshoppens adresse.\nLeveringshastigheden på Cargobags og covers > Regnslag og Tilbehør > Udstyr kan være ret så væsentlig om du absolut skal bruge din ordre fluks, så i det øjemed er det selvfølgelig aktuelt at vi finder den forventede leveringstid på det pågældende produkt.\nMange internet foretagender reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varenumre, eksempelvis Regnslag til daypack – 20-30 liter, men det regnes ud fra at ordren laves forinden et fastsat klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få ordren fikset forinden de lageransatte drager hjemad.\nFlere internet varehuse tilbyder fragt uden gebyr, men i mange tilfælde er det påkrævet at du shopper for en konkret pris. Derudover burde man beslutte sig for den billigste form for fragt, der ofte – om man bor tæt på Næstved, Solrød Strand eller Svenstrup – vil være at få fragtmanden til at køre ordren til et afhentningssted.\nDet er super smertefrit for alle at finde information om priser på flere firmaer på nettet, og af den grund har flere outlets på nettet set sig nødsaget til at nedskære salgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, men også til voksne – drastisk, og endda nogle gange sikre fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive gavnligt at studere nogle online butikker efter rabatkoder på Regnslag til daypack – 20-30 liter forud for at du shopper, sådan at du er usvigeligt sikker på at antage den billigste pris.\nMan bør ikke desto mindre være omhyggelig med, at når en internet shop markedsfører bedst i test varer til en pris som kan virke ufattelig god, bør det i nogle tilfælde være et faresignal om en uoprigtig internet butik. Handler med kort er i hvert fald omfavnet af et reglement, som bistår køber imod uægte internet varehuse.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du vælge et afdragstilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du hellere vil afdrage beløbet over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler på en online shop burde man ideelt set studere netbutikkens handelsbetingelser, det er dog almindeligvis et tidskrævende projekt.\nEt alternativt forslag kan derfor være at bemærke om internet firmaet er medlem af e-mærke ordningen, siden det typisk er en forsikring om at netbutikken imødekommer de officielle regler, udover at online firmaet undertiden tilses af fagmænd der har megen viden om bestemmelserne på området. Derudover giver det dig mulighed for en håndsrækning, når du skulle få problemer i forbindelse med din shopping.\nUdover dette rekommanderer vi at køberen er opmærksom på de mest vitale vedtægter der indvirker på transaktionen, som for eksempel hvilken returrettighed butikken kører med. I relation til det er det ligeledes vigtigt, at man altid bibeholder sin kvittering på e-mail, så man en anden gang kan dokumentere købet af Regnslag til daypack – 20-30 liter, uden hensyn til om man skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot leverer nogenlunde ærlige genveje til at kortlægge adskillige nuværende konsumenters tanker og af den grund anbefales det, at du efterforsker webshoppens anmeldelser af Regnslag til daypack – 20-30 liter forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook leverer tilsvarende nogenlunde pæne metoder til at få indtryk af e-firmaets popularitet. Her møder vi faktisk internet handler hvor folk kan publicere en anmeldelse af deres køb, som desuden bør anvendes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en stribe online webshops i form af at vi annoncerer virksomhedernes produkter, og tjener betaling forudsat en af vores brugere gennemfører et indkøb.\nData angående tilbud og internet forretninger værnes om ofte, men vi tager forbehold for korrektioner der måtte være udført siden vi senest opdaterede de viste informationer.


Egnsteatre i overlevelseskamp | Information\nTidligere egnsteaterkonsulenter ved kulturministeriet advarer mod de økonomiske rammer for egnsteatrene. Teaterledere betegner situationen som ren overlevelseskamp\nDet var nærmest profetisk, da Gladsaxe NY teater med Dario Fo-forestillingen 'De betaler ikke, vi betaler ikke' sikrede sig endnu et års eksistens. Der er nemlig ikke stor vilje til at betale for egnsteatrene, der i mange tilfælde er truede på deres eksistens.\nDet er en ond spiral, der sættes i gang i Nybroegade, mener formanden for de små teatre (FAST) og teaterdirektør på Taastrup Teater Mogens Holm. »Kulturministeriet har på bare seks måneder ramt egnsteatrene på tre punkter med besparelser. Der er sendt et kraftigt signal om, at egnsteatre ikke er noget, man satser på,« siger han.\nMandag sagde Kasper Rostrup sit direktørjob på Gladssaxe NY Teater op i protest mod besparelserne. Det lyder enstemmigt fra miljøet, at situationen i Gladsaxe bare er den første konsekvens af besparelserne - andre vil følge.\nAnnette Eggert og Susanne Danig har begge mange års erfaring fra teaterarbejde og har været ansat som egnsteaterkonsulenter ved Kulturministeriet. Her skulle de fungere som bindeled mellem ministeriet og de teatre, som regeringen påstod, de ønskede de bedste forhold for.\nMen deres erfaring er, at ministeriet i høj grad lod det være op til kommunerne at sikre egnsteatrenes overlevelse.\n»Refusionsordningen har fremmet dansk teaterliv gennem 25 år, men de besparelser der allerede er gennemført, og de, der er planlagt, vil slagte det på få år,« siger Anette Eggert.\nNetop ændringerne i refusionsordningen mellem kommune og stat, der er faldet fra 50 til 38 procent har store konsekvenser for teatrene.\n»Hvis kommunerne sender den regning videre til teatrene, kommer vi til at se lukninger. Det er der ingen tvivl om. Egnsteatrene er tænkt som et fælles ansvar mellem kommune og stat, men staten skubber alt ansvar over på kommunerne, og det er de ikke i stand til at bære,« siger Susanne Danig.\n»Det sætter egnsteatrene i en meget svær forhandlingssituation,« siger Anette Eggert, der som egnsteaterkonsulent ellers oplevede stor velvilje fra kommunernes side.\n»Men kulturbudgetterne bliver jo ikke større, og skulle de fastholde en bevillingsstørrelse til et teater med en mindre refusion fra staten, vil det jo gå ud over andet på kommunebudgettet,« siger hun.\nPå Teatret Møllen i Haderslev har man mærket konsekvenserne af besparelserne. De var ellers sikret en støtte på fem mio. kr. i fire år, men da refusionsordningen blev ændret, kaldte kommunen til genforhandling, og støtten faldt til 3,9 mio. 84 procent af Teatret Møllens budget går nu til faste udgifter. De sidste 16 til teaterproduktion.\n»Reelt set bruger vi pengene på at drive en teatervirksomhed, vi ikke har råd til at producere teater i. Produktionerne bliver mindre og mindre,« siger Jakob Højgaard Jørgensen. Og han fortæller om kolleger i miljøet, der oplever det samme:\n»Det er ren overlevelseskamp, og de der holder ud længst er de, der går mest på kompromis. Og jeg har fuld forståelse for, at Kasper Rostrup ikke længere ville på Gladsaxe NY Teater,« siger han.\nSituationen er ifølge Jakob Højgaard Jørgensen akut, og teatrene har ikke tid til at vente på den revurdering af teaterloven, der sættes i gang om to år.\nKulturministeriet holder fast i, at støtten til området er større end tidligere, men det kan Jakob Højgaard Jørgensen ikke bruge til noget:\n»Vi er også mange flere teatre, end vi har været tidligere, og vi mærker allesammen besparelserne helt konkret,« siger han.\nRammeordningen betyder, at Teatret Møllen bør glæde sig over en evt. lukning af Gladsaxe NY Teater: »Det betyder jo at der bliver flere penge til os. Det er jo helt absurd,« siger Jakob Højgaard Jørgensen.\nFormanden for de små teatre er bange for, at den afmatning, der er sat i gang på området, vil betyde at både kommuner, private sponsorer og i sidste ende publikum vil svigte egnsteatrene. »I Gladsaxe har kommunen forstået, at regeringen ikke ønsker at satse på egnsteatre, og de tør derfor ikke risikere at opretholde støtten til Gladsaxe NY Teater i den nuværende størrelse. De risikerer jo, at regeringen allerede ved den næste finanslov skærer yderligere i refusionsordningen,« siger Mogens Holm, der ønsker en garanti for, at det ikke vil ske.\n»Staten binder sig jo ikke til noget. Det er kun kommunen, der i en aftale med det enkelte teater binder sig for en fire-årig periode. Det sætter både kommune og teater i en umulig position, at størrelsen på refusionen fra staten er så usikker.«\nMogens Holm påpeger endvidere, at bidragene fra private sponsorer bare falder på grund af finanskrisen.\n»Det er jo klart, at den økonomiske situation går ud over kvaliteten, og så sidder Kurt Strand i Deadline og spørger, hvorfor man overhovedet skal støtte den slags teater, de producerer på Gladsaxe NY Teater, men der er jo en grund til at de producerer, hvad de gør. Når vi er økonomisk trængte, satser vi på det sikre. Gamle stykker og kendte skuespillere.«\nMen han vægrer sig ved at snakke for meget om krisen. »Kommunerne er begyndt at reagere på de signaler kulturministeriet sender. Hvis vi ikke gør noget, risikerer vi, at publikum også begynder at få den opfattelse, at egnsteater ikke er værd at beskæftige sig med,« siger Mogens Holm.\nDet var tirsdag ikke muligt at få en kommentar fra kulturminister Carina Christensen, da hun er på efterårsferie.\nGladsaxe Ny TeaterKulturministerietTaastrup Teater\n14. oktober, 2009 - 22:57\nJeg elsker at gå i teatret, og statsstøtten gør det billigere for mig - skulle jeg betale det , en billet egentlig burde koste, så måtte jeg skære ned på mine teaterbesøg.\nJeg kan da godt se, at alle dem, der ikke går i teatret, gennem den skatte- og afgiftsfinansierede statsstøtte billiggør min teaterbillet.\nDet er da uretfærdigt, men så længe der er "billige " teaterbilleter, så benytter jeg mig af det (- uden synderlig dårlig samvittighed).


Min drøm er gået i opfyldelse. Jeg har købt mig en Lusitano hingst!!! Den 10. september 2009 blev drømmen til virkelighed og Xiado kom hjem. Der har været mange spekulationer og overvejelser undervejs. Kan jeg nu have en hingst? Kan han gå sammen med Gerpir? Kan de stå ved siden af hinanden i stalden? Har jeg tid og overskud til at passe og ride to heste? osv osv. Men jeg gik efter min mave fornemmelse og kastede mig ud i projektet og jeg er LYKKELIG for jeg gjorde det :-) Xiado er 6 år gammel, blev let tilreddet som 5 års i Portugal, har stået 10 måneder i Sverige uden at blive reddet og kom så til Danmark hos Katrine Boelsgaard fra www.klassisk-dressur.dk i juli 2009. Så han har ikke den lange uddannelse bag sig, men et fantastisk sind og temperament og stort potentiale.\nHer er vi ved at læsse Xiado da han skal med mig hjem :-)\nOg her er vi så lige kommet hjem til Mern. Han stod helt stille i traileren.\nHer står de så Gerpir og Xiado og griner af mine bekymringer om de kunne stå ved siden af hinanden :-)\nHer er vi så ude at ride, billedet er taget d. 19. september 2009, 9 dage efter jeg fik ham hjem. Vi har desværre ingen ridebane selv endnu, men vi kan ride indtil videre på stubmarken. Der følger lige et par billeder fra samme dag :-)\nOg så lige et billede der viser for dejlig han er at håndtere. Det er altså ikke alle heste der finder sig i at blive spulet med en vandslange udenfor. Men Xiado har et virkelig godt sind og er meget dejlig at håndtere og virker ikke hingstet. Jeg er sikker på han har fået en rigtig god opdragelse i Portugal hvor han er født og opvokset.\nHer i november er det blevet ridehus tid. Vi har fundet et rigtig hyggeligt privat ridehus i Grumløse hvor vi har mulighed for at træne :-)\nNu er der faktisk snart gået et helt år fra da jeg købte Xiado. Meget er sket (følg mere detaljeret under "sidste nye billeder") og vi har fået investeret i show udstyr :-)\nHer er vi til "Store Hestedag" i Roskilde 2010 med temaet "Portugisisk equipage" og Xiado er derfor flettet korrekt op.


→ Arbejdsrelateret stress forebyggelse\nArbejdsrelateret stress forebyggelse\nDet kan godt betale sig at lave noget stress forebyggelse i forhold til arbejdsrelateret stress. Hvis du tidligere har oplevet stress eller gør det lige nu - er det sandsynligvis klogt at tage et kig på en god strategi for det.\nArbejdsrelateret stress er et velkendt problem\nFlere og flere bliver stressed pga. arbejde. Det skyldes øget pres fra ledelse, større forventninger til egen præstation, øget konkurrence mv.\nMen fælles for alle årsager er at de påvirker os hvor det rammer det hele, nemlig vores hjerne. Hjernen er dit kraftcenter, og hvis den ikke har overskud til de daglige opgaver og udfordringer - så bliver det hårdt.\nDer er dog hjælp til selvhjælp at finde!\nStress forebyggelse kræver meget lidt\nMange tror at det kræver meget energi, tid og overskud at slippe af med stress eller at forebygge stress. Men det gør det ikke! Der findes utroligt nemme, hurtige og effektive teknikker, som du kan bruge idag. Hvis du vil høre mere om mine metoder, få tips til afstressning og gratis smagsprøver af mine produkter, så tilmeld dig mit nyhedsbrev herunder.


God pokallodtrækning til Brøndby IF - MX.dk\nAf Frederik Scheuermann - 03/09-15 14:13\nBrøndby havde lodtrækningsheldet med sig og står nu over for en overkommelig opgave i DBU Pokalens 3. runde.\nBrøndby IF fik en på papiret overkommelig modstander i DBU Pokalens 3. runde. (Billede: Polfoto/Claus Bonnerup)\nTorsdag eftermiddag blev der trukket lod til 3. runde af DBU Pokalen og det blev en god en af slagsen for de blå-gule fra Vestegnen, der sammen med de resterende hold fra Superligaens top fem i sidste sæson, trådte ind i turneringen.\nBrøndby slap nemlig for de værste scenarier i form af en tur til Lyngby eller Silkeborg og trak i stedet 2. divisionsklubben Holbæk B&I. En opgave, der på papiret burde være overkommelig for Thomas Franks tropper. Gammel skade viser dog, at Brøndby snildt kan komme i problemer mod lavere rangerede hold. Spørg bare Varde og Hvidovre.\nIngen af Superliga-holdene ryster dog formentlig for alvor i bukserne over dagens lodtrækning. Sværest ser det ud for Esbjerg, der skal et smut til Lyngby, hvor den ambitiøse oprykningskandidat fra 1. Division venter. Endelig skal de forsvarende danske mestre fra FC Midtjylland en tur til Næstved imens FC København trak netop nedrykkede, og sidste sæsons finalemodstander, FC Vestsjælland.\nDBU Pokal 3. runde:\nNæstved - FC Midtjylland\nVejgaard BK - SønderjyskE\nFC Sønderborg - Randers FC\nJægersborg BK/FC Roskilde - Hobro IK\nLystrup IF - Vendsyssel FF/AaB\nKFUM Roskilde - Viborg FF\nFC Vestsjælland - FC København\nFC Fredericia - Taarup-Paarup IF/OB\nHB Køge - Aalborg Freja/ AC Horsens\nKolding IF - Odder IGF/Skive IK\nBrønshøj - Rishøj BK\nGreve - Hvidovre IF\nFredensborg BK - FC Helsingør\nBrøndby er færdig i Europa efter 1-1 mod Paok


Vækstforums møde den 26. januar bilag til pkt. 17. Den regionaløkonomiske. udvikling - PDF\nVækstforums møde den 26. januar bilag til pkt. 17. Den regionaløkonomiske. udvikling\nDownload "Vækstforums møde den 26. januar 2009 - bilag til pkt. 17. Den regionaløkonomiske. udvikling"\n1 Den regionaløkonomiske udvikling Vækstforum 2008\n2 Forord Vækstforum for vil styrke vækst og udvikling i regionen. I denne rapports første del gives et overblik over, hvordan udviklingen i den regionaløkonomiske vækst har været i de seneste år. Det er med udgangspunkt i denne udvikling, at Vækstforum har igangsat en række initiativer, der dels skal understøtte den fortsatte vækst inden for de områder, hvor regionens virksomheder står stærkt, dels skal skabe fundamentet for nye vækstområder. I rapportens anden del gives en oversigt over indikatorer for de rammebetingelser, som Vækstforum har prioriteret i sin erhvervsudviklingsstrategi for Rammebetingelserne er kategoriseret under tre indsatsområder: menneskelige ressourcer, iværksætteri, samt innovation og it. Derudover arbejder Vækstforum med tre megasatsninger inden for henholdsvis energi og miljø, fødevarer samt erhverv og sundhed. Der afrapporteres dog ikke særskilt fra megasatsningerne i rapporten. Rapporten rundes i del 3 af med et overblik over den geografiske balance i. Side 1\n3 Del 1: Regionale og lokale vækstvilkår Side 2\n4 Sammenfatning Både beskæftigelsen og produktiviteten steg markant i i 2006, hvilket resulterede i, at oplevede den højeste vækst i 10 år. Industrien samt bygge og anlæg er de brancher, der har haft de højeste vækstrater. Samtlige brancher i industrien på nær fødevarer har oplevet positiv realvækst i De østlige kommuner, bortset fra kommunegruppen Randers, Syddjurs og Norddjurs, har alle haft en realvækst over regionsgennemsnittet i 2006, hvorimod alle vestlige kommunegrupper har ligget under regionsgennemsnittet. Jern- og metalindustrien har haft den højeste produktivitetsfremgang, og forretningsservice den højeste beskæftigelsesfremgang. Erhvervene i de to megasatsninger energi og miljø samt erhverv og sundhed har haft en vækst i antallet af private arbejdspladser på henholdsvis 5,4% og 6,5% i perioden fra 2004 til Megatsningen fødevarer har i tilsvarende periode haft en tilbagegang i beskæftigelsen på 0,2%. Både den internationale vækst og den nationale vækst forventes at falde i Beskæftigelsesregion Midtjylland skønner, at beskæftigelsen steg med yderligere i 2007, og at den vil stige yderligere med i 2008, for derefter at falde med i Side 3\n5 Væksten i Stigende vækst i havde i 2006 en realvækst på 4%, hvilket er den højeste vækst i regionen inden for de seneste 10 år blev året hvor fire års lavkonjunktur i blev vendt til højkonjunktur. Figur 1.1. Udviklingen i bruttoværditilvækst i faste priser i 5% 4% 3% 2% 1% 0% % Hele landet Kilde: Danmarks Statistik har haft den næst-højeste vækst i 2006, kun overgået af Region Syddanmark, som havde en realvækst på 4,1%. Over en seksårig periode har haft en vækst lidt over landsgennemsnittet, kun overgået af Region Hovedstaden. Tabel 1.1: Årlig gennemsnitlig vækst i bruttoværditilvækst Hele landet 1,3% 3,4% Region Nordjylland 1,0% 3,7% 1,4% 4,0% Region Syddanmark 1,1% 4,1% Region Hovedstaden 1,7% 3,7% Region Sjælland 1,4% 3,5% Uden for region -1,0% -9,3% Kilde: Danmarks Statistik Den realøkonomiske vækst skyldes udviklingen i henholdsvis beskæftigelse og produktivitet. Beskæftigelsen er steget med 0,8% i gennemsnit i i perioden 2000 til 2006, og produktiviteten er steget med 0,6% årligt i samme periode. Stigningen i beskæftigelsen har således været den primære vækstfaktor i. Produktiviteten har været den primære vækstfaktor i hele landet. Side 4\n6 Tabel 1.2. Gennemsnitlig årlig vækst i beskæftigelse, produktivitet og bruttoværditilvækst Beskæftigelse Produktivitet Bruttoværdi tilvækst Randers, Syddjurs og Norddjurs kommuner 0,4% 0,0% 0,4% Århus kommune 2,4% -0,4% 2,0% Hedensted, Horsens, Odder og Samsø kommuner 0,7% 1,0% 1,7% Skive og Viborg kommuner -0,8% 1,8% 0,9% Silkeborg, Favrskov og Skanderborg kommuner Struer, Lemvig, Holstebro og Ringkøbing-Skjern kommuner Herning og Ikast-Brande kommuner 0,8% 1,4% 2,3% -0,3% 0,8% 0,6% 0,0% 0,8% 0,8% 0,8% 0,6% 1,4% Hele landet 0,3% 1,0% 1,3% Kilde: Danmarks Statistik Ovenfor er forskelle i væksten fordelt på geografiske områder i Regionen. Årsagen til, at tallene ikke foreligger på enkeltkommuneniveau, er, at Danmarks Statistik ikke leverer data for områder med mindre end indbyggere. Væksten har dog langt fra været ensartet for alle kommuner i Regionen. De østlige kommuner, bortset fra gruppen omfattende Randers, Syddjurs og Norddjurs kommuner, har alle haft en realvækst over regionsgennemsnittet, hvorimod de vestlige kommuner alle har ligget under regionsgennemsnittet. Århus Kommune har haft den højeste årlige realvækst på 2,0%. Væksten skyldes udelukkende en beskæftigelsesvækst på 2,4%, hvorimod produktiviteten er faldet med 0,4% årligt. Side 5\n7 Tabel 1.3. Vækst i beskæftigelse, produktivitet og bruttoværditilvækst Beskæftigelse Produktivitet Bruttoværdi- Tilvækst Randers, Syddjurs og Norddjurs kommuner 1,3% 2,1% 3,5% Århus kommune 1,6% 0,7% 2,4% Hedensted, Horsens, Odder og Samsø kommuner 2,2% 3,8% 6,0% Skive og Viborg kommuner 1,8% 2,8% 4,6% Silkeborg, Favrskov og Skanderborg kommuner Struer, Lemvig, Holstebro og Ringkøbing-Skjern kommuner Herning og Ikast-Brande kommuner 1,9% 3,7% 5,6% 1,7% 1,4% 3,1% 2,0% 2,7% 4,8% 1,8% 2,2% 4,0% Hele landet 1,6% 1,7% 3,4% Kilde: Danmarks Statistik Som det fremgår af ovenstående tabel, er overgangen fra lavkonjunktur til højkonjunktur især fremkommet ved at produktiviteten er steget med 2,2%, samt ved en beskæftigelsesstigning på 1,8%. Produktiviteten har været den primære vækstfaktor for alle kommunerne på nær Århus Kommune samt kommunegruppen Struer, Lemvig, Holstebro og Ringkøbing-Skjern. I Århus Kommune var væksten lavest med 2,4%, mens den var højest i kommunegruppen Hedensted, Horsens, Odder og Samsø med en realvækst på ikke mindre end 6,0%. Beskæftigelsen er steget mest i kommunegruppen Hedensted, Horsens, Odder og Samsø med 2,2%, og mindst i kommunegruppen Randers, Norddjurs og Syddjurs med 1,3%. Produktiviteten er steget mindst i Århus Kommune med 0,7% mod et fald på 0,4% for perioden fra 2000 til Århus Kommune har således fået vendt den negative udvikling, dog har de stadig en relativ lav produktivitetsfremgang. Den private sektor Der er store forskelle i realvæksten erhvervene imellem. Jern- og metalindustrien samt Sten-, ler- og glasindustrien har haft den højeste vækst på 13,9% fra 2005 til Fødevareindustrien ligger lavest med en negativ vækst på 9,4% i samme periode. Jern og metalindustrien har ligeledes haft den højeste produktivitetsfremgang på 10,9% blandt de 27 erhverv (se bilag 1). Hvad angår væksten i beskæftigelsen har forretningsservice præsteret den højeste vækst i på 4,6%. Primære erhverv. I 2006 var realvæksten i de primære erhverv på 3,2% i mod 4,0% for samtlige erhverv. Til sammenligning har der i hele landet været en negativ vækst på ikke mindre end 3,9%. Væksten i er udelukkende genereret af en produktivitetsstigning på 3,7%, hvorimod antallet af arbejdspladser er faldet med 0,5%. Side 6\n8 Tabel 1.4. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst i de primære erhverv Vækst i procent Beskæftigelse Produktivitet Samlet vækst -0,5% 3,7% 3,2% Hele landet -0,7% -3,2% -3,9% Kilde: Danmarks Statistik Landbrugets andel af produktionen i de primære erhverv udgør knap 94%, og landbruget er dermed den klart vigtigste branche inden for de primære erhverv. Realvæksten i landbruget steg med 3,7% fra 2005 til Heraf er de 3,8% fremkommet via produktivitetsstigning og minus 0,1% fra et fald i beskæftigelsen. Gennem de seneste 25 år er antallet af landbrugsbedrifter mere end halveret, samtidig med at andelen af beskæftigede over 67 år er reduceret betydeligt. Det har været en afgørende forudsætning for den høje produktivitetsvækst, der er observeret i branchen gennem de sidste mange år. Mange af de små deltidsbrug er blevet nedlagt og opkøbt af de større bedrifter. Af landbrugsstatistikken fremgår det, at heltidsbrug indtjener mere end 10 gange så høj en gennemsnitsindkomst som deltidsbrugene. Industrien Industrien har haft en noget højere vækst end erhvervene generelt i. Realvæksten var 5,9% i 2006, og ligesom for de primære erhverv er væksten alene fremkommet ved en produktivitetsfremgang. Samtlige industribrancher, på nær fødevarer, har oplevet positiv realvækst i. Jern- og metalindustrien samt sten-, ler- og glasindustrien har haft de højeste vækstrater på 13,9%. Tabel 1.5. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst i industrien Vækst i procent Beskæftigelse Produktivitet Samlet vækst -0,1% 5,9% 5,9% Hele landet -0,1% 5,1% 5,0% Kilde: Danmarks Statistik Jern- og metalindustriens andel af den samlede industriproduktion udgør godt 41% i Region Midtjylland, og det er dermed den industribranche, der vejer tungest. Væksten på 13,9% i 2006 ligger dog betydeligt over gennemsnittet fra 2000 til 2006, som var på 0,2%. Industrien afsætter i stor udstrækning sine produkter på et globalt marked, som er præget af stor konkurrence hvad angår pris, kvalitet, levering og omstilling mv., hvorfor produktionen løbende må tilpasses markedsforholdene samt anvende de nyeste produktionsteknologier. I modsætning til landbruget, bliver produktionsenhederne ikke væsentlig større over tid, og stordriftsfordele kan dermed ikke forklare produktivitetsfremgangen. Produktivitetsstigningen skal derfor ses som resultat af ændret produktionsteknologi, organisationsændringer og/eller ændret produktsammensætning mv. Bygge og anlæg Realvæksten indenfor bygge og anlæg var 11,2% i i 2006, svarende til realvæksten i hele landet. Væksten er fremkommet stort set ligeligt mellem en vækst i beskæftigelsen og i produktiviteten, hvilket også var gældende på landsplan. Bygge og anlæg udgør Side 7\n9 6,8% af den samlede produktion i mod 5,5% for hele landet, og den gennemsnitlige produktivitet er svagt højere i, se bilag 3. Tabel 1.6. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst i bygge og anlæg Vækst i procent Beskæftigelse Produktivitet Samlet vækst 5,1% 5,8% 11,2% Hele landet 5,2% 5,6% 11,1% Kilde: Danmarks Statistik Handel og service Handel og service er den vigtigste branche beskæftigelsesmæssigt, idet knap 37% af samtlige arbejdspladser findes i branchen. Det er ligeledes den mest betydningsfulde branche for produktionen, da branchen producerer 42% af regionens produktion. Branchen har derfor en gennemsnitlig højere produktion pr. beskæftiget end de øvrige erhverv tilsammen. Det skyldes udelukkende brancherne udlejning og ejendomsformidling, finansiering og forsikring samt transport, post og tele. Hvorimod samtlige øvrige brancher ligger under gennemsnittet. Det gælder samtlige brancher som vedrører handel samt forretningsservice. Det er således de mest kapitalkrævende brancher, der har den højeste værditilvækst pr. beskæftiget. Realvæksten var i ,3% i i handels- og serviceerhvervene, hvilket er lidt under landsgennemsnittet, og ligeledes mindre end den generelle realvækst i. Beskæftigelsesvæksten i ligger på niveau med hele landet. Til gengæld har produktivitetsudviklingen ligget under landsgennemsnittet. Indenfor handels- og serviceerhvervene er der ingen underbrancher, der har haft en negativ vækst. Transportbranchen har haft den højeste vækst på 9,2% mod 8,3% på landsplan. Forretningsservice har haft en realvækst på 4,5% i mod 4,9% i hele landet. Produktiviteten er steget med 6,9% indenfor transportsektoren, hvorimod forretningsservice har haft en svag nedgang i produktiviteten i. Tabel 1.7. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst i handel og service Vækst i procent Beskæftigelse Produktivitet Samlet vækst 3,1% 0,1% 3,3% Hele landet 3,0% 0,6% 3,6% Kilde: Danmarks Statistik Den gennemsnitlige værditilvækst pr. beskæftiget i forretningsservice ligger 25% under niveauet for samtlige brancher, se bilag 3. I perioden fra 2000 til 2006 er produktiviteten faldet med 0,9% pr. år. Til gengæld er beskæftigelsen steget med 4,6% pr. år. At beskæftigelsen er steget markant i et lavindkomst-branche skyldes formentlig ikke, at stadig flere beskæftiges indenfor området, men i høj grad, at de øvrige brancher outsourcer opgaver som rengøring, vagtopgaver, pakkerier og reklameopgaver mv. Branchens vækst skal således ses i lyset af brancheglidning frem for reel vækst i opgaver. Side 8\n10 Den offentlige sektor I brancherne offentlige tjenesteydelser mv., hvor hovedparten af aktiviteterne foregår i offentligt regi, skal sammenligning tages med forbehold. Modsat privat ejede virksomheder, hvor værditilvæksten måles som arbejdsstedets output minus input, måles offentlige arbejdssteders værditilvækst udelukkende på baggrund af input. Produktivitetsforskellen vil derfor alene være udtryk for lønniveauet samt andelen af deltidsansatte. I den her anvendte opdeling af den offentlige sektor er der ikke anvendt en sektorfordeling, da tallene ikke foreligger. Der anvendes alene en branchefordeling. I de medtagede brancher er hovedparten beskæftiget i den offentlige sektor, men 12% af de beskæftigede er beskæftiget i den private sektor. Af ovennævnte årsager er beskæftigelsesudviklingen derfor mest interessant. har i 2006 haft en vækst i antal arbejdspladser inden for offentlige tjenesteydelser på 0,9%, hvilket er en næsten dobbelt så høj vækstrate som hele landet. Det er dog primært i underbranchen foreninger, kultur, og renovation, at adskiller sig markant fra udviklingen i hele landet. Tabel 1.8. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst i offentlige tjenesteydelser Vækst i procent Beskæftigelse Produktivitet Samlet vækst 0,9% 1,1% 2,0% Hele landet 0,5% 1,6% 2,0% Kilde: Danmarks Statistik Væksten i beskæftigelsen i de typiske offentlige brancher ligger betydeligt under niveauet i den private sektor, se bilag 3. Side 9\n11 Udvikling i antal arbejdspladser s virksomheder og institutioner omfatter cirka arbejdspladser. Det svarer til 23 % af alle arbejdspladser i Danmark. Figur 1.2. Andel arbejdspladser fordelt efter branche i og hele landet, Hele landet Landbrug mv. Landbrug mv. Offentlige tjenesteydelser mv. Industri Offentlige tjenesteydelser mv. Energi- og vand Industri Energi- og vand Bygge og anlæg Bygge og anlæg Handel mv. Finansiering og forretningsservice Transport, post og tele Handel mv. Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Finansiering og forretningsservice Transport, post og tele Som det fremgår af figur 1.2, adskiller erhvervssammensætningen i sig ikke væsentligt fra hele landets erhvervssammensætning. har relativt lidt flere arbejdspladser indenfor landbrug og industri, hvor s andele er henholdsvis 4,0% og 18,1% mod 3,1% og 14,0% på landsplan. Derimod er der relativt færre arbejdspladser indenfor Finansiering og forretningsservice samt offentlige tjenesteydelser i end i hele landet. Siden år 2000 er antallet af arbejdspladser i i gennemsnit steget med 0,6 procent årligt. Perioden fra 2000 til 2006 er dog kendetegnet ved et meget uensartet vækstforløb, hvor vi både har gennemgået en lavkonjunktur med et fald i antallet af arbejdspladser og en efterfølgende højkonjunktur med en kraftig stigning i antallet af arbejdspladser. Fra 2005 til 2006 er der alene skabt næsten nye arbejdspladser i regionen, hvilket svarer til en stigning på 3,2 procent. 1 RAS-tallene for november 2006 er her benævnt som 2006-tal og ikke 2007-tal, som Danmarks Statistik benævner dem. Side 10\n12 Figur 1.3: Udviklingen i antal arbejdspladser (v. akse) Hele landet (h. akse) Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Som det fremgår af tabel 1.9, har generelt været bedre til at skabe arbejdspladser end landsgennemsnittet, og især fra 2005 til 2006 har denne forskel været mærkbar. Tabel 1.9: Vækst i arbejdspladser, antal og procent Antal arbejdspladser 2006 Ændring i antal Ændring i antal Årlig vækst Årlig vækst ,6% 3,2% Landsdel Østjylland ,8% 3,2% Landsdel Vestjylland ,2% 3,2% Hele landet ,3% 2,4% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger I perioden fra 2000 til 2006 har haft en vækst på godt arbejdspladser. Der er dog store udsving mellem de enkelte brancher. Landbrug og industri har mistet over arbejdspladser, svarende til et fald på henholdsvis 2,8% for landbruget og 2,5% for industrien. Til gengæld er der skabt over arbejdspladser i de øvrige erhverv. Fortrinsvis indenfor finansiering og forretningsservice samt offentlige tjenesteydelser. Samtlige brancher indenfor industrien har mistet arbejdspladser fra 2000 til De største procentvise fald ses dog i tekstilbranchen, sten-, ler- og glasindustrien samt møbelindustrien med fald på henholdsvis 10,1%, 5,4% og 4,7%. Jern- og metalindustrien har klaret sig bedre, men har dog 1,2% færre arbejdspladser i 2006 end i Indenfor handel har detailhandel samt hoteller og restauranter haft den højeste vækstrate på 1,9% årligt. I transportbranchen er antallet af arbejdspladser steget med 0,9% årligt, hvorimod post- og telebranchen har oplevet et fald på 0,3%. Ud af væksten i finansieringsvirksomhed og forretningsservice på godt arbejdspladser, har forretningsservice haft en stigning i antallet af arbejdspladser på godt , svarende til en årlig vækst på 4,4%. Side 11\n13 Samtlige brancher indenfor offentlige tjenesteydelser mv. har i perioden haft positiv vækst i antallet af arbejdspladser. Sundhedssektoren har haft den højeste årlige vækst på 1,5% og offentlig administration den laveste årlige vækst på 0,6%. Tabel 1.10: Vækst i arbejdspladser i fordelt efter branche, antal og procent Antal arbejdspladser 2006 Ændring i antal Ændring i antal Årlig vækst Årlig vækst Landbrug mv ,8% -2,9% Industri ,5% 1,9% Energi- og vand ,2% 3,9% Bygge- og anlæg ,4% 7,1% Handel mv ,5% 4,0% Transport, post og tele ,5% 2,2% Finansieringsvirksomhed og forretningsservice ,8% 7,4% Offentlige tjenesteydelser mv ,1% 1,9% Alle brancher ,6% 3,2% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Som det fremgår af tabel 1.10, er antallet af arbejdspladser i det seneste år steget med svarende til knap 85% af væksten i hele perioden 2000 til Samtlige brancher, på nær landbruget, har haft en beskæftigelsesmæssig fremgang. I industrien har de to største brancher i, jern- og metalindustrien samt fødevareindustrien, haft positive vækstrater på henholdsvis 4,3% og 3,5%. Kun tekstilindustrien har haft en betydelig tilbagegang i antallet af arbejdspladser på 9,8%. Af de godt flere arbejdspladser indenfor handel mv. er de skabt i detailhandlen og i engroshandlen. Indenfor transport, post og tele har transportbranchen haft den højeste vækst. Finansieringsvirksomhed har haft en vækst i antallet af arbejdspladser det seneste år på 5,7%, svarende til godt 700 arbejdspladser. Væksten i forretningsservice har været endnu højere idet væksten var på 8,9%, svarende til knap arbejdspladser. Indenfor de tre magasatsninger energi og miljø, erhverv og sundhed samt fødevarer var der i 2006 henholdsvis , og arbejdspladser i den private sektor. I perioden fra 2004 til 2006 steg antallet af arbejdspladser i energi og miljø med 5,4%, erhverv og sundhed med 6,5% og fødevarer faldt med 0,2%. Offentlig administration har det seneste år oplevet den højeste vækst i arbejdspladser indenfor offentlige tjenesteydelser mv. Væksten var på 6,3% mod en gennemsnitlig vækst på 1,9%. Det skyldes primært langt flere arbejdspladser i Viborg Kommune indenfor forsvaret. Side 12\n14 Tabel 1.11: Vækst i arbejdspladser fordelt efter branche, procent Årlig vækst Årlig vækst Årlig vækst Hele landet Årlig vækst Landbrug mv. -2,8% -2,9% -2,9% -2,5% Industri -2,5% 1,9% -2,6% 1,2% Energi- og vand 2,2% 3,9% -0,5% 0,3% Bygge- og anlæg 2,4% 7,1% 1,6% 6,6% Handel mv. 1,5% 4,0% 0,8% 2,8% Transport, post og tele 0,5% 2,2% -0,1% 1,4% Finansieringsvirksomhed og forretningsservice 3,8% 7,4% 2,7% 6,4% Offentlige tjenesteydelser mv. 1,1% 1,9% 0,7% 0,9% Alle brancher 0,6% 3,2% 0,3% 2,4% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Set over hele perioden fra 2000 til 2006 har samtlige brancher haft en mere positiv udvikling i antallet af arbejdspladser end i hele landet jf. tabel Det samme gør sig stort set gældende det seneste år, kun landbruget har haft større tilbagegang i antallet af arbejdspladser i Region Midtjylland end i hele landet. Som det fremgår af tabel 1.12, har en lavere andel af statslige arbejdspladser end i hele landet. 20,1% af statslige lønmodtagere er beskæftiget i mod at 22,8% af samtlige lønmodtager er beskæftiget i. Blandt lønmodtagere i offentlige selskaber har en endnu lavere andel, nemlig 14,5%. Cirka en tredjedel af samtlige lønmodtagere i er ansat i det offentlige, mens de resterende er privat ansatte. Godt halvdelen af de offentlige ansatte er kommunalt ansatte, godt 22% er ansatte i regionen og de resterende 24% er enten statsligt ansatte eller ansat i offentlige selskaber. Antallet af arbejdspladser i den private sektor er undervurderet i tabel 1.12, da selvstændige ikke er medtaget. Tabel 1.12: Udviklingen i antal lønmodtagere i efter sektor samt andel i forhold til hele landet Antal lønmodtagere 2005 Antal lønmodtagere 2006 Årlig vækst , pct Andel i forhold til hele landet Stat ,1% 20,1% Region ,9% 23,3% Kommuner ,3% 22,5% Offentlige selskaber ,7% 14,5% Offentlige i alt ,6% 21,5% Privat ,5% 23,6% Øvrige ,6% 19,9% I alt ,5% 22,8% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Udvikling i ledigheden Siden december 2006 er den sæsonkorrigerede ledighed faldet fra ledige til ledige i juli Ledigheden er således mere en halveret indenfor det seneste halvandet år. Side 13\n15 Figur 1.4: Udviklingen i den sæsonkorrigerede ledighedsprocent i og i hele landet 4,0% 3,5% 3,0% 2,5% 2,0% 1,5% 1,0% 0,5% 0,0% dec dec juli 2008 Hele landet Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Den sæsonkorrigerede ledighedsprocent i juli måned 2008 var på 1,2% i, hvilket er det laveste niveau i over 35 år. Den regionaløkonomiske udvikling i 2007 og 2008 Fra 2006 til 2007 voksede antallet af statslige lønmodtagere i med 6,1%, hvilket primært skyldes en stigning i antal lønmodtagere indenfor forsvaret. Generelt steg antallet af offentlige lønmodtagere med 1,6% mod en stigning i den private sektor på 4,5%. Antallet af arbejdspladser i er senest opgjort november 2006 og siden er antallet af fuldtidsbeskæftigede efter ATP-statistikken steget med 2,9% i hele landet. Hvis Region Midtjylland har haft en tilsvarende vækst, er antallet af arbejdspladser vokset med yderligere , så der i 1. kvartal 2008 var arbejdspladser. Den forventede regionaløkonomiske udvikling 2009 Regeringen skønner i sin økonomiske redegørelse, at dansk økonomi er i den sidste fase af en kraftig højkonjunktur, og forventer, at beskæftigelsen vil falde med en halv procent i 2009, hvilket svarer til færre arbejdspladser i. Beskæftigelsesregion Midtjylland skønner i sit Arbejdsmarkedsoverblik fra 2. kvartal 2008, at beskæftigelsen steg med knap i 2007, og at beskæftigelsen vil stige yderligere med i 2008, for derefter at falde med i For perioden frem til 1. januar 2009 skønnes beskæftigelsen i forretningsservice at stige med 5.000, svarende til en vækst på godt 10%. Bygge og anlæg forventes at være steget svagt i 2007 for at falde tilsvarende i I industrien forventes beskæftigelsen at være steget med beskæftigede i jern- og metalindustrien, og 400 flere beskæftigede i sten-, ler- og glasindustrien samt 200 flere ansatte i fødevareindustrien. I de øvrige industribrancher forventes beskæftigelsen at være uændret eller faldende i perioden 2007 til Side 14\n16 Selvom Beskæftigelsesregion Midtjylland forventer, at beskæftigelsen falder med i 2009, vil nogle brancher opleve beskæftigelsesfremgang. Dels forventes der blandt andet en beskæftigelsesfremgang i den offentlige sektor, forretningsservice samt jern- og metalindustrien. Bygge- og anlægsbranchen, som har oplevet kraftig beskæftigelsesvækst de senere år, forventes dog at falde med 3,3% i Andre konjunkturfølsomme erhverv forventes ligeledes at opleve en tilbagegang i beskæftigelsen. Derudover forventes der tilbagegang i beskæftigelsen i de brancher, hvis typiske afsætningsmarkeder er hårdest ramt af recession. I 3 kvartal 2008 faldt BNP med 0,5% i forhold til 3 kvartal 2007, og den negative udvikling forventes at forsætte i samme tempo i Realvæksten i Euroområdet forventes at blive på -0,5% og i USA forventes en realvækst på -0,7% ifølge International Montery Fund. Væksten forventes, som ovenfor nævnt, at falde dels på grund af en faldende international vækst og dels en faldende indenlandsk vækst. Faktorer som Regionen ikke har mulighed for at påvirke. Udfordringen bliver derfor at afhjælpe de problemer, som affødes af faldende vækst og stigende råvarepriser. Målet må være at de konjunkturfølsomme brancher i videst muligt omfang tilskyndes til at udvikle produkter, som er mindre konjunkturfølsomme. Effektivisering samt procesudvikling så råvareindholdet i produktionen reduceres vil kunne reducere de stigende råvareprisers betydning på slutproduktets pris, og vil derfor være af stor betydning fremover for konkurrenceevnen. Her vil et styrket samarbejde mellem virksomhederne, både offentlige og private, kunne være af væsentlig betydning. De relativet høje energipriser er dog ikke kun et problem, men kan også rumme nye muligheder, da har en styrkeposition indenfor vedvarende energi (VE), både hvad angår produktion af vindmøller samt VE procenten, som er relativt høj. Nogle brancher vil blive hårdt ramt, idet efterspørgslen vil falde relativt meget i branchens typiske aftagerlande, og virksomhederne vil dermed være tvunget til at finde nye markeder i lande, hvor afsætningsforholdene er bedre. Som følge af finanskrisen og den deraf følgende kreditmangel forværres mulighederne for iværksætteres finansiering af investeringer. Det øger behovet for rådgivning samt etablering af andre finansieringsmuligheder. Ud over de forventede konjunkturrelaterede udfordringer, der nævnes ovenfor, samt udfordringerne og mulighederne forbundet med de høje energipriser, står også overfor en række mere strukturelle udfordringer i forhold til at nå de målsætninger, som regionens Vækstforum har opstillet i sin erhvervsudviklingsstrategi for Det drejer sig bl.a. om en fortsat udvikling af arbejdsstyrkens uddannelses- og kompetenceprofil og virksomhedernes innovationskompetencer, for derved at styrke grundlaget for den nødvendige udvikling af nye produkter og processer; om at udnytte regionens iværksætterpotentiale; samt om at udnytte de muligheder, der ligger i at understøtte internationalt orienterede vækstklynger og væksterhverv. Der er igangsat initiativer for at imødekomme disse udfordringer, men strukturelle ændringer kræver en langsigtet, flerårig indsats, før der for alvor kan ses resultater. I del 2 af denne rapport gives en oversigt over de rammebetingelser, som Vækstforum ønsker at styrke via sine initiativer. Side 15\n17 Bilag 1. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst fordelt efter brancher for og hele landet, Hele landet Samlet Samlet Beskæftigelstivitetigelstivitet Produk- Beskæf- Produk- realvæksvækst real Landbrug, gartneri og skovbrug -0,1% 3,8% 3,7% -0,4% 4,1% 3,7% Fiskeri mv. -7,2% 0,0% -7,2% -7,1% -0,3% -7,3% Råstofudvinding 0,5% 0,8% 1,3% 0,1% -9,9% -9,8% Føde-, drikke-, tobaksvareindustri -5,0% -4,6% -9,4% -4,3% -0,4% -4,7% Tekstil- og læderindustri -1,4% 6,7% 5,1% -1,5% 6,7% 5,1% Træ-, papir- og grafisk industri -2,4% 4,4% 1,9% -3,1% 4,3% 1,1% Kemisk industri og plastindustri 0,8% 3,0% 3,8% 0,0% -0,4% -0,4% Sten-, ler- og glasindustri 4,4% 9,1% 13,9% 3,8% 9,1% 13,2% Jern- og metalindustri 2,7% 10,9% 13,9% 2,5% 8,0% 10,7% Møbelindustri og anden industri -2,6% 9,2% 6,4% -2,6% 13,4% 10,5% Energi- og vandforsyning 2,0% 1,1% 3,2% 1,5% 4,6% 6,2% Bygge og anlæg 5,1% 5,8% 11,2% 5,2% 5,6% 11,1% Autohandel, service og tankstationer 3,5% -0,2% 3,3% 3,4% 0,4% 3,8% Engroshandel undtagen med biler 1,9% -0,9% 1,0% 1,9% -0,8% 1,0% Detailh. og reparationsvirks. undt. biler 4,4% -3,5% 0,7% 4,4% -3,5% 0,7% Hoteller og restauranter 1,8% 1,2% 3,1% 1,8% 1,3% 3,1% Transport 2,2% 6,9% 9,2% 1,3% 6,9% 8,3% Post og tele -0,5% 3,5% 3,0% -0,5% 3,8% 3,3% Finansiering og forsikring 2,2% 0,8% 2,9% 2,8% 1,2% 4,0% Udlejning og ejendomsformidling 3,1% -0,4% 2,7% 3,3% -0,6% 2,7% Forretningsservice 4,6% -0,1% 4,5% 4,3% 0,5% 4,9% Offentlig administration -0,2% 2,8% 2,5% -0,2% 0,7% 0,5% Undervisning 0,7% -3,5% -2,9% 0,7% -1,0% -0,3% Sundhedsvæsen 0,7% 1,3% 2,0% 0,7% 2,4% 3,2% Sociale institutioner 0,6% 4,2% 4,9% 0,6% 4,2% 4,8% Foreninger, kultur og renovation 2,5% 1,3% 3,8% 0,3% 1,8% 2,1% Alle brancher 1,8% 2,2% 4,0% 1,6% 1,7% 3,4% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Side 16\n18 Bilag 2. Realvæksten dekomponeret i beskæftigelsesvækst og produktivitetsvækst fordelt efter brancher for og hele landet, Hele landet Samlet Samlet Beskæftigelstivitetigelstivitet Produk- Beskæf- Produk- realvæksvækst real Landbrug, gartneri og skovbrug -1,7% 3,7% 1,9% -2,1% 3,4% 1,2% Fiskeri mv. -7,4% -3,8% -10,9% -5,8% -6,8% -12,2% Råstofudvinding -4,7% 6,2% 1,2% -1,5% 0,6% -1,0% Føde-, drikke-, tobaksvareindustri -1,8% 1,3% -0,5% -2,7% 0,3% -2,4% Tekstil- og læderindustri -8,4% 0,2% -8,2% -7,4% 1,5% -6,1% Træ-, papir- og grafisk industri -3,3% 4,3% 0,9% -4,2% 4,2% -0,1% Kemisk industri og plastindustri -1,8% 0,3% -1,5% 0,5% 0,1% 0,6% Sten-, ler- og glasindustri -5,8% 6,6% 0,4% -4,1% 3,5% -0,8% Jern- og metalindustri -1,4% 1,6% 0,2% -1,5% 1,8% 0,2% Møbelindustri og anden industri -4,8% 2,7% -2,2% -4,3% 4,0% -0,5% Energi- og vandforsyning -0,3% 1,9% 1,6% -2,5% 2,5% -0,1% Bygge og anlæg 1,9% 0,4% 2,4% 1,3% 0,2% 1,5% Autohandel, service og tankstationer 0,1% 1,8% 1,9% -0,1% 2,2% 2,0% Engroshandel undtagen med biler 1,0% -1,0% 0,0% -0,1% 0,7% 0,7% Detailh. og reparationsvirks. undt. biler 2,1% 0,7% 2,8% 1,2% 0,7% 1,9% Hoteller og restauranter 1,6% -1,7% -0,1% 1,7% -2,0% -0,3% Transport 1,7% -1,4% 0,3% -0,1% 2,4% 2,2% Post og tele -0,2% 7,4% 7,2% -0,9% 8,1% 7,2% Finansiering og forsikring 0,7% 4,3% 5,0% 0,5% 5,6% 6,0% Udlejning og ejendomsformidling 3,3% -2,0% 1,3% 2,7% -1,7% 0,9% Forretningsservice 4,6% -0,9% 3,7% 3,3% -0,2% 3,1% Offentlig administration 0,6% 0,9% 1,5% -0,3% 0,2% -0,1% Undervisning 0,6% -1,0% -0,4% 0,4% -0,2% 0,3% Sundhedsvæsen 0,2% 2,3% 2,5% 0,8% 1,5% 2,3% Sociale institutioner 1,0% 0,6% 1,7% 0,8% 0,5% 1,3% Foreninger, kultur og renovation 7,2% -4,7% 2,2% 1,4% -0,4% 1,0% Alle brancher 0,8% 0,6% 1,4% 0,3% 1,0% 1,3% Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Side 17\n19 Bilag 3. Beskæftigelsen, produktiviteten og bruttoværditilvæksten i faktiske tal fordelt efter brancher for og hele landet, 2006 Hele landet Beskæftigelse Produktivitet Bruttoværditilvækst mio. kr. 2 Beskæftigelse Produktivitet Bruttoværditilvækst mio. kr Landbrug, gartneri og skovbrug Fiskeri mv Råstofudvinding 4 Føde-, drikke-, tobaksvareindustri Tekstil- og læderindustri Træ-, papir- og grafisk industri Kemisk industri og plastindustri Sten-, ler- og glasindustri Jern- og metalindustri Møbelindustri og anden industri Energi- og vandforsyning Bygge og anlæg Autohandel, service og tankstationer Engroshandel undtagen med biler Detailh. og reparationsvirks. undt. biler Hoteller og restauranter Transport Post og tele Finansiering og forsikring Udlejning og ejendomsformidling Forretningsservice Offentlig administration Undervisning Sundhedsvæsen Sociale institutioner Foreninger, kultur og renovation Alle brancher Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger Note 1: Produktivitet er defineret som bruttoværditilvæksten i 2000 priser divideret med beskæftigelsen Note 2: Bruttoværditilvæksten er opgjort i 2000 priser og er lig med produktiviteten gange med beskæftigelsen Side 18\n20 Del 2: Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi : Indikatorer for rammebetingelser Side 19\n21 Introduktion Vækstforum har udviklet en række indikatorer for de rammebetingelser, som er prioriteret i Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi for perioden Nogle indikatorer vil gå igen under flere af erhvervsudviklingsstrategiens tre indsatsområder, Uddannelse og kompetenceudvikling, Innovation og IT samt iværksætteri. Dette afspejler, at de tre indsatsområder er nært forbundne. Erhvervsudviklingsstrategiens indsatser vil i visse tilfælde sigte mod direkte forbedring af rammebetinger, i andre mod virksomheder eller borgeres udnyttelse af disse rammebetingelser. Dette vil også afspejle sig i indikatorlisten, idet det ikke altid er muligt at identificere indikatorer, der skiller selve rammebetingelsen fra udnyttelsen af denne. Statusopgørelsen omfatter udelukkende kvantitativt målbare indikatorer. Erhvervsudviklingsstrategien indeholder imidlertid også en række kvalitative målsætninger for hvordan den ønskede udvikling opnås. Kvalitative målsætninger kan kun i begrænset omfang opfanges af indikatorer, der i høj grad er baseret på optællinger. Der er derfor behov for at supplere de målbare indikatorer med forskellige typer af kvalitative vurderinger af hvordan regionens udvikling foregår. Dette første års oversigt har afsløret, at nogle indikatorer giver en relativt dårlig repræsentation af den rammebetingelse, de skal udtrykke. Der er således behov for at videreudvikle mere dækkende indikatorer på nogle områder. Desuden søges der, hvor det er muligt, en løbende koordinering med og tilpasning til andre statusopgørelser, som f.eks. opfølgning på vækstforums partnerskabsaftale med regeringen. Nedenfor gives en oversigt over de valgte indikatorer. For de områder, hvor data er tilgængelige på kommune- eller subregionalt niveau, er disse præsenteret i bilag 4. Data offentliggøres typisk med 1-2 års forsinkelse. 2 Det betyder, at der her i 2008 kun kan gives en status på de udvalgte indikatorer op til Regionernes fødsel. Og først i kan der følges op på Regionernes første år. Der er således tale om en pilot-status, der kan anvendes som udgangspunkt eller benchmark i efterfølgende år. Der indledes med et grafisk overblik, hvor regionens udgangspunkt belyses ved hjælp af trafiklys inden for hvert af de tre indsatsområder. Efter det grafiske overblik følger en mere uddybende beskrivelse af indikatorerne for de prioriterede indsatsområder i Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi I nogle tilfælde, hvor data ikke er baseret på registerdata, kan de tilgængelige oplysninger være endnu ældre. Side 20\n22 For hver indikator vises to trafiklys, der tilsammen giver et hurtigt overblik over, hvad de seneste data siger om regionens udvikling. Nøgle til indikatorernes trafiklys system Udvikling over tid / Sammenlignet med Negativ udvikling / Under Stabil udvikling / På niveau med Positiv udvikling / Over Den første kolonne med trafiklys relaterer sig til regionens udvikling over tid information fra analysekolonne 1. Hvis de seneste data konstaterer, at der har været en positiv udvikling, viser trafiklyset grønt. Rødt lys indikerer en negativ udvikling, mens gult lys angiver ingen ændring eller stabilitet. Trafiklys i den yderste højre kolonne relaterer sig til regionens udvikling sammenlignet med landsgennemsnittet information fra analysekolonne 2. Grønt repræsenterer en udvikling eller et niveau, der er bedre end landsgennemsnittet, rødt repræsenterer en udvikling eller et niveau, der er dårligere end landsgennemsnittet, mens gult repræsenterer en udvikling eller et niveau, der er på niveau med landsgennemsnittet. Et manglende trafiklys skyldes enten, at der mangler data over tid, eller at indikatoren ikke umiddelbart kan sammenlignes med et landsgennemsnit. Side 21\n23 Indikator Analyse s resultat Overordnet målsætning: Vækst i Bruttoværditilvækst (BVT) Forbedring over tid? Relativt til? Datakilde: Danmarks Statistik, RNAT12 Erhvervsindkomst Datakilde: Danmarks Statistik, INP1 Vækst i antal arbejdspladser Datakilde: Danmarks Statistik, RASA1 Vækst i virksomhedernes indtjening Datakilde: Danmarks Statistik Kroner pr. indbygger 2006: : Kroner pr. indbygger med erhvervsindk. 2006: : Ændring i % ift. året før. 2006: 3,2 2005: -4,1 Ændring i % ift. året før. 2005: 2,2 2004: 5,5 Kroner pr. indbygger 2006: : Kroner pr. indbygger med erhvervsindk. 2006: : Ændring i % ift. året før. 2006: 2,4 2005: 1,9 Ændring i % ift. året før. 2005: 6,4 2004: 5,3 Mål 1: Uddannelse og kompetence Årgang med ungdomsuddannelse Forbedring over tid? Relativt til? Datakilde: UNI-C, Profilmodellen Årgang med videregående uddannelse Datakilde: UNI-C, Profilmodellen Beskæftigede eller uddannelsesaktive Datakilde: Danmarks Statistik, KRHFU2 Gennemført efteruddannelse Datakilde: Danmarks Statistik, VEU107 Universiteters strategi for samspil om udd. Datakilde: EBST, Regional Benchmark % af årgang 2006: 82,0 2005: 82,7 % af årgang 2006: 47,8 2005: 46,9 % af årige 2006: 82,9 2005: 81,7 % af årige Antal 2007: 25, : 28, Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,7 % af årgang 2006: 79,6 2005: 80,7 % af årgang 2006: 47,4 2005: 46,2 % af årige 2006: 81,4 2005: 80,1 % af årige Antal 2007: 24, : 28, Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,8 Side 22\n24 Indikator Analyse s resultat Mål 1: Uddannelse og kompetence ( fortsat) Øvrige uddannelsesinstitutionernes strategi for samspil om udd. Datakilde: EBST, Regional Benchmark Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,8 Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,8 Forbedring over tid? Relativt til? Indgåede praktikaftaler Datakilde: UNI-C Opstartede erhvervsphd- projekter Datakilde: Forskningsog Innovationsstyrelsen Uddannelsesinst. er i dialog med erhvervslivet om uddannelse Datakilde: EBST, Regional Benchmark Erhvervslivets medvirken i undervisning Datakilde: EBST, Regional Benchmark Videninst. medarb. deltager i videnudvikling eller -deling Datakilde: EBST, Regional Benchmark Pr indbyggere 2007: 7,2 2006: 7,2 Antal 2007: : 13 Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,9 Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,7 Indeks: 0=Ingen, 1= Alle 2005: 0,3 Pr indbyggere 2007: 6,8 2006: 6,6 Antal 2007: : 86 Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,9 Indeks: 0=Ingen, 1= Ja 2005: 0,6 Indeks: 0=Ingen, 1= Alle 2005: 0,3 Mål 2: Innovation og IT Offentlige udgifter til F&U Datakilde: CFA, Forsknings- og udviklingsarbejde i den offentlige sektor, 2008 Mio. kroner % af 2006: ,4 2005: ,8 Mio. kroner 2006: : Forbedring over tid? Relativt til? Erhvervslivets medfinansiering af offentlig F&U Datakilde: EBST, Regional Benchmark Arbejdsstyrke med primær IT uddannelse % af offentlig F&U 2005: 3,5 % af offentlig F&U 2005: 2,6 Datakilde: EBST, Regional Benchmark % af arbejdsstyrke 2004: 1,3 % af arbejdsstyrke 2004: 1,3 Side 23\n25 Indikator Analyse s resultat Mål 3: Iværksætteri Tilbud om undervisning i iværksætteri Forbedring over tid? Relativt til? Datakilde: EBST, Regional Benchmark Brug af inkubatorer, mentorer eller konkurrencer Datakilde: EBST, Regional Benchmark Vejledte potentielle vækstiværksættere Datakilde: Effektmåling af Væksthus Midtjylland Vejledte potentielle vækstvirksomheder Datakilde: Effektmåling af Væksthus Midtjylland Vækstkautioner pr. iværksættervirksomhed (opgjort i f.t. det samlede antal iværksættervirksomheder) Datakilde: Vækstfonden Kom-i-gang-lån pr. iværksættervirksomhed (opgjort i f.t. det samlede antal iværksættervirksomheder) Datakilde: Vækstfonden Venturekapitalinvesteringer pr. iværksættervirksomhed (opgjort i f.t. det samlede antal iværksættervirksomheder) Datakilde: Vækstfonden Uddannelsesinstitutioner i % 2005: 77,7 Uddannelsesinstitutioner i % 2005: 33,9 Antal 2007: 209 Antal 2007: 636 Gns , Kroner 2003: Kroner 2005: Gns , Kroner 2003: Uddannelsesinstitutioner i % 2005: 84,4 Uddannelsesinstitutioner i % 2005: 43,6 Gns , Kroner 2003: Kroner 2005: Gns , Kroner 2003: Side 24\n26 Uddybende beskrivelse af indikatorer for de prioriterede indsatsområder i Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi Uddannelse og kompetence Under indsatsområdet for uddannelse og kompetenceudvikling opstiller erhvervsudviklingsstrategien følgende to delmål: 1. Etablering af en regional kompetent profil, hvor den nødvendige arbejdskraft har et generelt højt uddannelsesniveau. 2. Etablering af en regional, nyskabende uddannelses- og kompetenceprofil, hvor alle arbejdskraftressourcer anvendes. Disse delmål er i statusoversigten udtrykt ved følgende målbare rammebetingelser: Arbejdsstyrkens formelle uddannelsesniveau Antal beskæftigede eller uddannelsesaktive Antal personer, der har gennemført efteruddannelse Et markedsorienteret uddannelsessystem Erhvervsrettede videnmiljøer Arbejdsstyrkens formelle uddannelsesniveau M.h.t. arbejdsstyrkens formelle uddannelsesniveau har andelen, der opnår en ungdomsuddannelse i løbet af 25 år efter 9. klasse, i de seneste år været faldende i og i hele landet. I 2006 var andelen på 82,0% i og 79,6% i hele landet. På kommuneniveau var andelen højest i Lemvig Kommune (87,3%) og lavest i Samsø Kommune (69,7%). Tabel 2.1:Andel af årgang med en ungdomsuddannelse (forventningsbaseret fremskrivning af det pågældende års 9. klasse-årgangs uddannelsesniveau 25 år efter afsluttet 9. klasse) ,7 82,0 Hele landet 80,7 79,6 Kilde: Uni-C Statistik og Analyse Andelen, som opnår en videregående uddannelse, er der imod stigende. I 2006 er andelen 47,8% i og 47,4% i hele landet. Andelen er højest i Århus Kommune (54,5%) og lavest i Samsø Kommune (38,1%). Tabel 2.2: Andel af årgang med en videregående uddannelse (forventningsbaseret fremskrivning af det pågældende års 9. klasse-årgangs uddannelsesniveau 25 år efter afsluttet 9. klasse) ,9 47,8 Hele landet 46,2 47,4 Kilde: Uni-C Statistik og Analyse Hvad har Vækstforum sat i gang? Vækstforums initiativ Mere Uddannelse sigter mod at forbedre den rammebetingelse, som adgangen til en uddannet arbejdsstyrke udgør, gennem at anspore flere unge til at gennemføre såvel kompetencegivende uddannelse som videregående uddannelse til forskerniveau. Side 25\n27 Antal beskæftigede eller uddannelsesaktive 82,9% af årige i er enten i beskæftigelse eller under uddannelse. Det er højere end landsgennemsnittet på 81,4%, og en stigning i forhold til I har Hedensted Kommune den højeste andel på 86,4%, mens Samsø Kommune har den laveste andel på 75,5%. Tabel 2.3: Andel årige, som er erhvervs- eller studieaktive ,7 82,9 Hele landet 80,1 81,4 Kilde: Danmarks Statistik, KRHFU2 Hvad har Vækstforum sat i gang? Programmet JOBmidt sigter mod at udvide arbejdsstyrken dels gennem initiativer til at fastholde beskæftigede i arbejdsstyrken, og dels gennem initiativer, som skal inddrage borgere, der pt. står uden for arbejdsstyrken. Antal personer, der har gennemført efteruddannelse personer i deltog i 2007 i kurser ved voksen- og efteruddannelse - dvs. formelle, eksterne uddannelsesforløb som er finansieret, styret og tilrettelagt af en offentlig udbyder. Antallet af kursister er dermed faldet med 11% i forhold til På landsplan er antallet af kursister dog faldet relativt mere end i, hvorfor s andel af det samlede offentlige kursusmarked er steget fra 2006 til Tabel 2.4: Antal kursusdeltagere i Kursister Andel af 22,9 23,1 Kilde: Danmarks Statistik, VEU107. Hvad har Vækstforum sat i gang? Initiativet KOMPETENCEmidt er sat i værk for at sikre, at uddannelsesindsatsen i små og mellemstore midtjyske virksomheder får et løft. Initiativet sigter mod at styrke virksomhedernes arbejde med strategisk kompetenceudvikling, og styrke samspillet mellem virksomhederne og uddannelsesinstitutionerne. Mens KOMPETENCEmidt fokuserer på kompetenceløft i de midtjyske virksomheders medarbejderstab, sigter initiativet Ledelsesudvikling mod ledelsniveauet gennem en indsats, der skal professionalisere ledelsesudøvelsen i regionen. Et markedsorienteret uddannelsessystem Aarhus Universitetets ledelse angiver i en spørgeskemaundersøgelse, at den i nogen grad har drøftet strategi for diplom- og masteruddannelser, der udvikles i samarbejde med erhvervslivet, skræddersyet efteruddannelse mv. Svaret ligger på niveau med landsgennemsnittet. Svarmulighederne går fra 0 til 1. Jo tættere på 1, des grundigere har drøftelserne været. Tabel 2.5: Universiteters strategi for samspil om uddannelser ,7 - Hele landet 0,8 - Kilde: EBST, Regional Benchmarking Side 26\n28 Andre uddannelsesinstitutioner end Aarhus Universitet angiver i en spørgeskemaundersøgelse, at de i høj grad og på niveau med landsgennemsnittet - har lagt en strategi for, hvordan de kan styrke samspillet med erhvervslivet om uddannelserne. Jo tættere på 1, des grundigere har overvejelserne om en strategi været. Tabel 2.6: Øvrige uddannelsesinstitutioners strategi for samspil om uddannelser ,8 - Hele landet 0,8 - Kilde: EBST, Regional Benchmarking I 2007 blev der indgået cirka praktikaftaler i. Det svarer til 7,2 praktikaftaler pr indbyggere og er status quo i forhold til Dermed bliver der indgået lidt flere praktikaftaler pr indbyggere i end på landsplan. Tabel 2.7: Antal indgåede praktikaftaler pr indbyggere ,2 7,2 Hele landet 6,6 6,8 Kilde: Uni-C Statistik og Analyse Der blev i 2007 opstartet 17 erhvervsphd-projekter i virksomheder beliggende i. Det er en stigning på 30% fra Dermed følger udviklingen i med udviklingen på landsplan, hvor der var en stigning på 27% i antallet af opstartede projekter fra 2006 til Tabel 2.8: Antal opstartede erhvervsphd-projekter Hele landet Kilde: Forsknings- og Innovationsstyrelsen (opgjort pr. 14/9-2207) Uddannelsesinstitutionerne vurderer selv i en spørgeskemaundersøgelse, at de indgår i en tæt dialog med erhvervslivet om uddannelse, og at denne dialog har stor betydning for uddannelsernes indhold. Omfanget af dialog og dennes betydning ligger på niveau med landsgennemsnittet. Svarmulighederne går fra 0 til 1. Jo tættere på 1, des større dialog og betydning heraf. Tabel 2.9: Dialog med erhvervslivet om uddannelse ,9 - Hele landet 0,9 - Kilde: EBST, Regional Benchmarking Uddannelsesinstitutionerne oplyser i en spørgeskemaundersøgelse, at de i cirka samme grad som landsgennemsnittet anvender forskellige aktiviteter til at inddrage erhvervslivet i undervisningen. Bl.a. virksomhedsforlagt undervisning og brug af virksomhedsansatte som gæstelærere. Svarmulighederne går fra 0 til 1. Jo tættere på 1, des større anvendelse. Tabel 2.10: Erhvervslivets medvirken i undervisning ,7 - Hele landet 0,6 - Kilde: EBST, Regional Benchmarking Side 27\n29 Hvad har Vækstforum sat i gang? Det ovennævnte initiativ KOMPETENCEmidt er også relevant i f.t. at understøtte et mere markedsorienteret uddannelsessystem, da initiativet bl.a. sigter mod at forbedre uddannelsesinstitutionernes dialog med virksomhederne om efteruddannelse, samt mod at udnytte mulighederne for virksomhedsforlagt undervisning. Derudover sigter initiativet Markedsplads for højtuddannede, der er sat i værk under indsatsområdet Innovation og it, mod at styrke dialogen med videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv. Initiativet omfatter bl.a. en målrettet indsats for at øge antallet af erhvervsphd-studerende i regionens virksomheder. Erhvervsrettede videnmiljøer En spørgeskemaundersøgelse fra 2005 har undersøgt hvor stor en andel af medarbejdere ved videninstitutioner, der har deltaget i videnudvikling eller -deling med virksomheder. Resultatet er opgjort som et vægtet gennemsnit af svar på, hvor stor en andel af institutionens medarbejdere, der inden for de seneste 12 måneder har deltaget i videndeling/-udvikling med virksomheder. Svarmuligheder og vægte er følgende: Ingen=0, 1-10 %=5/35, %=15/35, %=28/35, Over 35 %=1. ligger med værdien 0,3 på niveau med landsgennemsnittet. Tabel 2.11: Andel af videninstitutionernes medarbejdere, der har deltaget i videnudvikling eller deling med virksomheder de seneste 12 mdr ,3 - Hele landet 0,3 - Kilde: EBST, Regional Benchmarking Hvad har Vækstforum sat i gang? Initiativet Vidensamarbejde, der er sat i værk under indsatsområdet Innovation og it, har som målsætning at fremme samarbejdet mellem videninstitutioner og virksomheder om videnudvikling og innovation. Innovation og it Under indsatsområdet for innovation og it opstiller erhvervsudviklingsstrategien følgende to delmål: 1. At øge virksomheders innovationskompetencer 2. At udvikle og formidle nye metoder, der øger innovationskraften i regionens styrkepositioner Disse delmål udtrykkes ved følgende målbare rammebetingelser: Midler til F&U Virksomheders innovationskompetencer Samspil mellem videns- og brobygningsmiljøer og erhvervsliv Midler til F&U Knapt 3 mia. kr., svarende til ca. 22% af de offentlige udgifter, der gik til F&U i Danmark i 2006, blev anvendt i. Det er en relativ stigning fra en andel på 20% i Side 28


Dansk Pickup Forum • Vis emne - Når man ikke orker mere pis\nNår man ikke orker mere pis\naf Bark » tirs 24. mar 2015 18:41\nHej. Jeg ser for tiden en pige, som jeg er begyndt at indse, jeg faktisk rigtig godt kan lide.\nDet er jo meget rart. Vi har set hinanden (altså knaldet som kaniner og skrevet sammen hele tiden) i 1,5 måned nu.\nDet har været stille og roligt, og jeg har været sammen med to andre, mens jeg ikke ved, hvad hun har lavet - det har vi ikke lavet nogle aftaler om.\nJeg har dog kunnet mærke den sidste uge, at jeg rigtig godt kan lide hende.\nVi var sammen fredag til lørdag, hvor vi virkelig havde god sex. Dagen efter snakkede vi sammen, hvor vi begge gav udtryk for, at det var skide dejligt, jeg tilføjede også bare lige, at det syntes jeg også, hun var - jeg fik "i lige måde". Så langt så godt.\nNu til spørgsmålet/problemet...\nSiden resten af weekenden har hun brugt syyygt lang tid på at svare og det har bare ikke været det samme. I ved, når man kan mærke, noget har ændret sig, men man ikke ved, hvad det er. Vi har ikke snakket meget sammen, og det irriterer mig egentlig lidt i forhold til timingen, når jeg nu lige har indset og givet udtryk for, at jeg godt kan lide hende.\nJeg tænker, at jeg i aften bare siger til hende, at jeg har det sådan og sådan, og så hører jeg, hvordan hun har det. Enten er hun game, og det er fedt, ellers kan jeg komme videre i stedet for at gå og være forstyrret af det her - for det er jeg.\nMit spørgsmål er så, om det er for drastisk (1,5 måned har vi set hinanden)?\nJeg gider ikke spilde min tid, og i min optik ved man godt, om den, man ser, er en, man gider på den lange bane. Det ved man vel som regel efter at have snakket en time - eller er det kun os drenge?\nSå hvad tænker I? Skal jeg bare lægge kortene på bordet, eller skal jeg vente i noget tid og se, om det bliver bedre?\nJeg er ikke bange for afslaget, og jeg er ikke bange for at være alene. Jeg vil bare ikke være til grin eller spilde min tid.\nPS! Håber I svarer hurtigt, for jeg gør det jo i aften\nRe: Når man ikke orker mere pis\naf -13- » tirs 24. mar 2015 18:54\nJeg synes bestemt ikke det er for tidligt, at lægge kortene på bordet.\nDet lyder jo til, at i har set hinanden en del, og i fungerer jo super sammen seksuelt.\nEt "i lige måde" er lidt tyndt, efter min mening, men omvendt så skriver du også at hun gav udtryk for, at hun jo dog anerkendte både at sexen var super, og et "i lige måde" oveni "følelsesdebatten"\nNår hun trækker i sig selv, og bliver fjern som du oplever - Det med at tingene har ændret sig. Så er der jo to muligheder, enten er det gået op for hende at det er ved at blive seriøst, og hun måske er bange for at blive såret, så hun har paraderne lidt oppe. (Kan være hun har haft nogle fucked up forhold i fortiden) Men at hun faktisk gerne vil tage det skridtet videre.\nDet kan også være, at hun er ganske godt tilfreds med bare at have sex, og ikke har lyst til at skulle forpligte sig til nogen eller noget, og så må du jo gøre op med dig selv, hvad du har lyst til.\nMen som udgangspunkt, jeg synes fint du kan bekende kulør, og sige at du godt kunne tænke dig noget lidt mere seriøst. Gør det klart for hende at du naturligvis ikke forventer at hun skal flytte ind, i skal giftes i morgen osv. Men at i er kærester, med de forventninger i nu engang må have til, hvad det vil sige at bære den label.\naf Bark » tirs 24. mar 2015 18:58\nTak for det hurtige svar 13!\nJamen jeg nikker jo igennem hele din besked.\nAt hun skriver i lige måde eller hvad hun end gjorde, det hænger jeg mig ikke så meget i.\nJa, problemet når piger trækker sig lidt, er jo også at man ikke aner, hvorfor helvede de gør det.\nFor mig at se, er det bedst bare at sige det. Hvis hun har det på sammen måde, er det jo fedt, og hvis ikke, er det jo bedre, det bare slutter, inden det kommer til at gøre rigtig ondt. Det tænker jeg i hvert fald\nJeg tror ikke, jeg er sådan klar til at være kærester med officiel titel og alt det der. Jeg vil egentlig bare gerne vide, hvor hun står i alt det her.\nOg med udgangspunkt i det, så er det vel meget ok lige at høre hende ad, ikke?\naf -13- » tirs 24. mar 2015 19:05\nDet er ikke rart hvis man er blevet glad for en pige, og hun så gør det nej. Men heldigvis, kan der jo være en million årsager til det, så det behøver ikke være negativt.\nHelt fint at spørge hvor hun står i forhold til det hele, og så se hvordan hun tager det. "Jagten" kan bestemt være spændende, men når følelserne begynder at sætte ind, så gør det sgu bare mere ondt end godt.\naf Fame » tirs 24. mar 2015 19:10\nBark skrev: Jeg tænker, at jeg i aften bare siger til hende, at jeg har det sådan og sådan, og så hører jeg, hvordan hun har det. Enten er hun game, og det er fedt, ellers kan jeg komme videre i stedet for at gå og være forstyrret af det her\nKortene på bordet, stille og roligt.\nVil hun? Fedt!\nVil hun ikke? No big deal, så var den der aldrig alligevel, afslut hurtigt og høfligt, kram og ud af døren med hende.\naf Bark » tirs 24. mar 2015 19:12\nJamen godt så, så gør jeg noget ved det senere i dag\nJeg har også bare tidligere i mit liv virkelig stået i nogle lorte situationer, hvor jeg er gået alt for langt for piger. Det skal aldrig ske igen. Altså hvis hun ikke vil, er det helt fair. Men så skal jeg bare lige vide det, så jeg kan bruge min tid på noget andet. Tænker i hvert fald at 1,5 måned er lang nok tid til at finde ud af det.\nNemlig Fame! Godt at høre, du er enig.\nDer er ingen grund til at spilde sine talenter steder, hvor der ikke bliver sat pris på dem.\nMen vigtigt selvfølgelig at holde fast i, at hun forhåbentlig gerne vil\nMen det er for min skyld, jeg siger det her til hende.\naf Fame » tirs 24. mar 2015 19:15\nBark skrev: Men vigtigt selvfølgelig at holde fast i, at hun forhåbentlig gerne vil\nDu kan jo ikke styre det alligevel.\nMen det er selvfølgelig naturligt at have det som forhåbning - ikke at forveksle med forventning... Så pas på med at holde for meget fast ("strammer du garnet, kvæler du barnet")\naf -13- » tirs 24. mar 2015 19:16\nVend lige tilbage og fortæl hvordan det gik.\naf Bark » ons 25. mar 2015 23:33\nHun endte med at invitere mig over, og den der anderledes opførsel, jeg snakkede om, forsvandt ret hurtigt.\nDet var hyggeligt og efter vi havde knaldet, så tog jeg mig sammen og fik spurgt hende, hvad hun lagde i det her.\nHun gjorde det heller ikke bare for sjov, sagde hun, så vi var heldigvis enige, og så knaldede vi igen.\nDet var sku lækkert, og godt jeg fik det sagt. Hun havde også tænkt på det samme de sidste par dage, og tænker, det er derfor, hun havde været lige tilbagetrukket. Alt i alt en super god idé at sige det og lækkert, at vi nu kan se fremad og finde ud af, hvad det her kan blive til\n- og tak for jeres tid og hjælp!\naf -13- » fre 27. mar 2015 21:24\nFedt, tillykke med det Bark.\nHåber i får en lang og super tid sammen!


Online katalog med nøgne kvinder involverer flere mistænkte krænkere – HOVSA-DELING\nPolitiet sigter 25-årig mand for blufærdighedskrænkelse, udbredelse af børneporno samt uberettiget deling af billeder. Sagen har tilknytning til en straffesag, hvor en mand fra Aalborg er tiltalt for at bruge 590 kvinders billeder fra Facebook til et byttekatalog med intime billeder.\nDen 25-årige mand, som er tiltalt for blufærdighedskrænkelse i en straffesag, der kører ved Retten i Aalborg, er ikke den eneste, som politiet sætter i forbindelse med ulovlige gallerier med billeder af nøgne kvinder.\nI slutningen af maj kunne politiet oplyse, at endnu en 25-årig mand, denne gang fra Hillerød, mistænkes for flere ulovlige forhold. Det oplyste politiet 29. maj, få dage før den igangværende krænkersag kom for Retten i Aalborg.\nHelt konkret er der ifølge politiet tale om overtrædelse af Straffelovens § 232, 235 samt 264d, som handler om blufærdighedskrænkelse, udbredelse af pornografiske foto og film med personer under 18 år, også kaldet børneporno, samt uberettiget deling af billeder.\nNordsjællands Politi er i gang med at identificere flere hundrede piger og kvinder i en sag om ulovlig deling af billeder #politidk https://t.co/RApwNhxUnC\n— Nordsjællands Politi (@NSJPoliti) May 29, 2020\nI lighed med den tiltalte sag fra Aalborg bliver også den sigtede fra Hillerød sat i forbindelse med et omfattende online katalog, der bytter intime fotos af danske kvinder, som ufrivilligt er kommet med i kataloget.\nSigtelsen mod manden fra Hillerød omfatter ifølge politiet flere hundrede elektroniske mapper med fotos, navne og hjembyer på piger og kvinder. Det skriver Nordsjællands Politi i en pressemeddelelse.\nEn del af det materiale, som Nordsjællands Politi nu sidder med, indgår også i straffesagen fra Nordjylland, hvor en 25-årig mand fra Aalborg er tiltalt for at bruge profilbilleder fra 590 kvinder til kataloget med nøgenbilleder.\nMange af de forurettede fra sagen i Nordjylland har kontaktet politiet for at høre, om der også er billeder af dem i sagen fra Nordsjælland.\n“Vi er i fuld gang med at identificere de piger og kvinder, der er på billederne, og vi kontakter dem i takt med, at vi finder ud af, hvem de er,” oplyser politikommissær Jakob Rahbek fra Nordsjællands Politi.\nHer kan du læse mere om sagen fra Nordsjælland.\n← “Det man gør med billeder og film kan påvirke andre menneskers trivsel og liv”\nMisbrug af Facebook-profiler til byttekatalog med nøgenfotos koster million-erstatning →


Kantinen - Mulernes Legatskole\nVelkommen i MULERPOSEN Kantinen på Mulernes Legatskole\nKantinedriften på Mulernes Legatskole er bortforpagtet og drives privat af Peter Emil Thomsen, som har Mette Lolk samt caterelev Valdemar Petersen ansat.\nKantinen holder åben på almindelige undervisningsdage mandag-torsdag kl. 07.30 -14.00 og fredag 07.30-13.30. I eksamensperioder kan der være reducerede åbningstider og sortiment.\nKantinens kostfaglærte personale tilstræber at udbyde sund og varieret mad af gode råvarer og tilbereder så vidt muligt alt mad og bagværk fra bunden. Der holdes et højt hygiejnisk niveau og kantinen har Fødevarestyrelsens Elite Smiley.\nFedtfattige produkter er prioriteret højt\nDer er udbud af flere slags frisk frugt/grønt hver dag – Alle brødtyper er bagt med højst muligt indhold af kostfibre\nDer er mulighed for at købe frisk salat fra salatbaren hver dag\nDer er et udbud af magre mejeriprodukter\nDer tilbydes grove sandwich m/ magert pålæg, salat og fedtfattig smørelse\nKantinen udbyder et varieret varesortiment, og det er kundens (Dit) eget valg hvilke fødevarer der købes i kantinen. Vi opfordrer til hensyntagen til hinanden og beder dig derfor rydde op efter dig.\nKantinen modtager ingen økonomisk støtte og det er kantineforpagteren, der bære underskud/overskud. Omsætningen er på ca. 2,1 mio. heraf er der varekøb for ca. 1,3 mio. resten er til administrationsomkostninger, samt aflønning af personale.\nHUSK DE OFFICIELLE KOSTRÅD\nKantinen Mulernes Legatskole\nv/ Peter Emil Thomsen\nKantinen på Mulernes Legatskole har elite-smiley-status\nKantinens kostfaglige personale bestræber sig på at udbyde et varieret og sundt sortiment af fødevarer. Det tilstræbes, at kunderne motiveres til at vælge de sunde fødevarer ved eksempelvis at placere frugt, grønt og groft brød på en fremtrædende plads på disken.\nKantinen bruger også økologiske varer, der indgår i fremstillingen af maden.\nKantinen er certificeret til udelukkende at bruge økologisk bæredygtige produkter til fremstilling af kaffe og varm kakao.\nSkolen har en frugtordning for personalet, hvor der tilbydes frisk frugt i hverdagen. Kantinen leverer p.t. frugten til denne ordning.\nKantinen afholder løbende sunde uger, hvor der er ekstraordinært fokus på at reducere salget af usunde varer og øge salget af sunde varer. Kantinen og kantineudvalget samarbejder i relation til varesortimentet i disse uger.\nMålet er, at den mad der udbydes lever op til Fødevarestyrelsens anbefalinger for sund mad, hovedpunkterne er her:\nFedtfattige produkter er prioriteret højt.\nAlle brødtyper er bagt med højst muligt indhold af kostfibre.\nDer er mulighed for at købe frisk salat hver dag.\nSalt-indholdet i de udbudte madvarer begrænses så meget som muligt.\nKød indeholder ikke mere end maks. 10 % fedt.\nDer tilbydes grove sandwichboller m/ magert pålæg, salat og fedtfattig smørelse.\nDet tilstræbes, at energiindholdet i dagens ret ikke overstiger en samlet energiprocent på maks. 30 % af anbefalet daglig tilførsel.


Ansøge om merudgiftsydelse § 41\nAnsøge om kompensation for tabt arbejdsfortjeneste § 42\nMerudgiftsydelse efter Servicelovens §41\nHar du et hjemmeboende barn under 18 år, som har:\nhar du mulighed for at søge hjælp til dækning af dine merudgifter.\nDer skal foreligge lægedokumentation for lidelsen eller handicappet.\nHjælpen er normalt økonomisk – altså i form af et tilskud til udgifter der er en følge af lidelsen eller handicappet\nDet kan f.eks. være hjælp til:\nmerudgifter til diætkost og egenbetaling af tilskudsberettiget medicin\novernatning på gæstehjem ved at barns ophold på sygehus\nmerudgifter til befordring til behandling eller kontrol på sygehus\nkurser til forældre og i særlige tilfælde andre pårørende til handicappede\nFor at kunne få økonomisk hjælp skal du have merudgifter for mindst 4.164-- kr. om året (2010). Hvis du har flere børn med omtalte lidelser, er det de samlede merudgifter for disse børn, der lægges til grund ved beregningen.\nMerudgifterne skal dokumenteres eller sandsynliggøres. Dette kan gøres ved hjælp af kvitteringer for indkøb, ved en udtalelse fra diætisten (f.eks. ved fødevareallergi) eller ved kopi af indkaldelser til kontrol (ved kørselsgodtgørelse). Første gang, der søges om dækning af merudgifter, laves et overslag over disse udgifter, og beløbet kan senere ændres, hvis det viser sig, at udgiften bliver større eller mindre end forventet.\nTabt arbejdsfortjeneste efter Servicelovens §42\nDer kan efter Serviceloven ydes tabt arbejdsfortjeneste til den af forældrene, der følger et barn til kontroller på sygehuset mindst 4 gange årligt eller har været medindlagt under indlæggelser.\nHjælpen er uafhængig af jeres indkomst.\nVed ansøgning skal pensionsoplysninger vedlægges skema for pensionsoplysninger. Når der er bevilget tabt arbejdsfortjeneste, skal du før udbetaling indsende dokumentation for fremmøde/indlæggelser fra sygehuset samt dokumentation for løntab i form af kopi af den lønseddel, hvorpå der er et løntræk for fravær.\nAnsøgningsskemaer og bevillinger\nDu kan finde ansøgningsskemaerne under Selvbetjening til højre eller du kan kontakte Familierådgivningen for at få dem tilsendt.\nKommunen skal mindst 1 gang om året lave opfølgning på, om det er en passende hjælp, I får. Bevillingerne til dækning af merudgifter og tabt arbejdsfortjeneste skal revurderes mindst en gang årligt. I blive kontaktet af afdelingen inden jeres opfølgning.\nAt være aflastningsfamilie plejefamilie eller netværksfamilie\nBørn og unge med kroniske og alvorlige sygdomme\nBørn og unge med sociale eller psykiske vanskeligheder


Langt mellem ledige lagerkubikmeter - Transporttidende\nLangt mellem ledige lagerkubikmeter\nNy rekord: Danmark har aldrig haft så få tomme lagerlokaler\nDet seneste år er antallet af udbudte lokaler til lager og logistik styrtdykket, og webportalen Ejendomstorvet.dk har aldrig tidligere registreret så lav tomgang.\nNu bliver også ældre og knap så effektive lokaler lejet ud, fortæller to erhvervsmæglere.\nTomgangen eller udbuddet af ledige lokaler til lager, logistik, produktion og værksteder er de seneste fire kvartaler faldet med 41 procent og udgør dermed kun lidt over 1 million kvadratmeter. Det viser nye data fra Ejendomstorvet.dk, landets største portal for erhvervslokaler.\n- Udbuddet er nede på 1,4 procent af de samlede arealer af lager- og logistiklokaler – det laveste, vi nogensinde har registreret i de næsten 20 år, vi har data for erhvervslokaler i Danmark. Udbuddet ligger under det meget lave niveau i 2007, da vi havde et kraftigt opsving lige inden finanskrisen. Udbuddet toppede i 2011 med 6 procent, og siden er det faldet næsten hvert kvartal, dog med en opbremsning i 2019 og 2020, siger Jakob Wegener, administrerende direktør for Ejendomstorvet.dk.\nPortalen bliver drevet på foreningsbasis af erhvervsmæglerne i Danmark uden krav om overskud – ligesom "søsterportalen" Boligsiden.dk. På landsplan er 7.800 erhvervslejemål og ejendomme lige nu udbudt via Ejendomstorvet.dk; heraf er 891 lagerbygninger, logistikejendomme, fabrikshaller og værksteder, fordelt over hele Danmark. For blot et halvt år siden var der næsten 200 flere af den type lokaler at vælge imellem.\nTo store erhvervsmæglere peger på fire forklaringer på den lave tomgang: Begrænset nybyggeri af lager- og logistikejendomme gennem flere år, kraftigt stigende nethandel, opsvinget for dansk økonomi og endelig de forsyningsproblemer, som opstod under det langstrakte coronaforløb.\n- En tomgang så lav som 1,4 procent er reelt udtryk for, at markedet stort set er støvsuget for ejendomme. Før var der mest mangel på moderne, effektivt indrettede og store lokaler, som fx blev efterspurgt af større virksomheder inden for transport/spedition og dagligvarer. Nu oplever vi også, at mange af de knap så moderne og måske lidt trætte, mindre ejendomme tæt på byerne bliver lejet ud, ofte til underskoven af mindre og mellemstore virksomheder, siger Robin Rich, analysechef i Newsec Advisory.\nLejere og investorer\n- Der er meget stor interesse for lokaler til lager og logistik fra både lejere og investorer. Det hænger blandt andet sammen med øget nethandel, og så har leveringsproblemer sat fokus på forsyningskæderne, fx i medicinalbranchen og life science. Nogle virksomheder prøver at sikre sig mere lagerplads for at undgå at løbe tør for materialer og varer. Flere investorer, også fra udlandet, søger mod lager-/logistikejendomme, hvor de stadig kan få lidt bedre afkast end på fx kontorejendomme. Med udviklingen inden for logistik er forskellen i afkast mellem logistik og kontorejendomme den laveste, vi har set i 15 år, lyder det fra analysechef Dragana Marina fra CBRE.\nDanmark har i alt 74 mio. kvadratmeter lokaler til lager, logistik og produktion. 62 procent ligger i Jylland, fordelt med 14,4 mio. i Sydjylland, 12,5 mio. i Østjylland, 9,8 mio. i Vestjylland og 9,7 mio. kvadratmeter i Nordjylland.\nEjendomstorvet.dk har angiveligt Danmarks største udvalg af erhvervslokaler til udlejning og ejendomme til salg i alle kategorier. Dataene kommer fra knap 300 medlemmer/annoncører, herunder næsten alle landets erhvervsmæglere samt pensionskasser, ejendomsselskaber og administratorer. /Smir\nAntal brugere online: 13604


Bøger fra forlaget Forlaget Metropol\n> Forlaget Metropol\nForlaget Metropol Forlag\nAssertiv kommunikation i teori og praksis (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Rikke Sofie Møller\nFå om nogen overhovedet kan kalde sig udlært i kunstarten kommunikation. Assertiv kommunikation er dybt forankret i et selvværd, der giver ro i... Læs mere\nKognitiv psykologi i teori og praksis (Bog, Paperback, Dansk)\nKognitiv psykologi anvendes bl.a. i behandlingen af forskellige former for stresstilstande, fobier og angsttilstande, men også til for eksempel træning... Læs mere\nDet urolige mørke: om sorg og krise (Bog, Paperback, Dansk)\nEn elementær grundbog i psykologi, der præsenterer forskellige relevante psykologiske begreber, som kan give læseren en større... Læs mere\nSociologi og socialt arbejde (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Carsten Jørgensen\nBogen handler om sociologiske teorier og empiri med relevans for socialt arbejde. Med udgangspunkt i den generelle samfundsudvikling belyses samfundsstruktur,... Læs mere\nDen interne konsulent: iværksætter og koordinator af læreprocesser (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Henriette Haukrogh\nDen interne konsulent behandler spørgsmålene: Hvad består den interne konsulents faglighed i? Og hvilke metoder er... Læs mere\nMedledelse med muligheder (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: Jørgen Danelund & Tue Sanderhage\nMedledelse med muligheder viser, hvordan den offentlige leder kan kvalificere sine ledelsesmæssige beslutninger.... Læs mere\nKommunestyret i Danmark (Bog, Hæftet, Dansk)\nHvilke rettigheder har et kommunalbestyrelsesmedlem? Hvad må borgmesteren? Spørgsmål som disse opstår i alle kommuner og regioner, og de kan ikke besvares uden et... Læs mere\nSensorisk teori til gymnasiale uddannelser (Bog, Hæftet, Dansk)\nSensorik defineres som læren om metoder til objektiv og subjektiv bedømmelse af fødevarer og er en tværfaglig kemisk, fysisk og... Læs mere\nKompetencebroen: strategisk reflekterende kompetenceudvikling i systemteoretisk og diskursteoretisk perspektiv (Bog, Hæftet, Dansk)\nAf: Jørgen Danelund\nMateriale- og opgavesamling til jura: Materialesamling 1270 (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Professionshøjskolen Metropol


Mor frygtede børns reaktion, da hun deltog i 'Date mig nøgen' - TV 2\nMor frygtede børns reaktion, da hun deltog i 'Date mig nøgen'\n19. feb. 2019, 09:10\nLene Stokholm smed tøjet i 'Date mig nøgen', men det er ikke uden konsekvenser, mener hendes bror. Han frygter, folk tror, hun er billig.\n- Jeg er på udkig efter en fyr, der har en god pik. En fyr, der har en god røv, et godt glimt i øjet og et rigtig sødt smil.\nDet var den kontante udmelding fra Lene Stokholm, der i fjerde afsnit af 'Date mig nøgen' skulle vælge mellem fem nøgne mænd.\nSe Lene Stokholm i det nyeste afsnit af 'Date mig nøgen' lige her\nLene Stokholm er på ingen måder blufærdig og har intet imod at vise sin krop frem.\nDerfor var det også en rigtig god oplevelse at være med i programmet, fortæller hun.\n- Jeg havde lyst til at gøre noget sindssygt i mit liv. Noget vildt og ekstremt. Det var vildt fedt at være med, siger hun.\nLene tænkte "wow", da den nederste del af kroppene blev afsløret. Foto: TV 2\nMen hendes medvirken blev bestemt ikke modtaget godt hos familien hjemme i Esbjerg. Især hendes storebror Brian Stokholm havde sine betænkeligheder, da han fik nyheden til en familiesammenkomst. Her var programmet allerede optaget og tv-traileren lige på trapperne.\n- Jeg blev først overrasket, da hun fortalte det. For hvorfor fanden skulle hun nu være med i sådan et program, tænkte jeg. Man finder jo ikke nødvendigvis en kæreste, bare fordi man er nøgen, siger han til TV 2.\nJeg vil ikke have, at folk tænker, hun er en billig pige, der bare vil vise sig frem\nMen efter at have sundet sig kunne han godt se, at det lige var et program for lillesøsteren. For det er typisk Lene Stokholm. Og det er heller ikke første gang, at hun er nøgen offentligt.\nEn billig pige\nI 2016 var Lene Stokholm lige blevet single og skulle for første gang besøge festivalen Smukfest i Skanderborg. Her deltog hun i et nøgenløb og blev også kåret som 'årets Skanderbabe' af Ekstrabladet.\n- Jeg tænkte bare: "Fuck det, nu skal jeg have det sjovt", fortæller Lene Stokholm om episoden.\nIbi Makienok går bevidst nøgen rundt derhjemme\nDengang fik Brian Stokholm 'stikpiller' fra omgangskredsen, og det er præcis det, han frygter vil ske igen.\n- Jeg vil ikke have, at folk tænker, hun er en billig pige, der bare vil vise sig frem. Nogle i min omgangskreds lægger ikke skjul på, at de synes, det er at gå over stregen, siger Brian og tilføjer, at han er i gang med at forberede sig på, hvad han skal svare, hvis folk henvender sig med negative kommentarer.\nTil sidst skulle Lene Stokholm også smide tøjet. Foto: TV 2\nMen selvom Lene Stokholm var spændt på, hvordan hendes storebror ville reagere, var der to, hun var decideret nervøs for at fortælle om programmet.\nNemlig hendes to børn på 11 og 12 år. Det var en samtale, hun skulle samle mod til, og derfor endte det også med, at det blev gjort lidt på bagkant. For en aften, da Lene Stokholm var ved at vise nogle venner traileren for programmet, kom datteren ind i stuen. Her så hun sin mor på tv sige "en god pik", klippet sammen med en masse nøgne kroppe.\n- Hun kylede en håndbold lige i hovedet på mig og råbte, at "det kunne jeg godt have fortalt hende noget før", siger hun.\nProgrammet 'Date mig nøgen' er blevet en af TV 2 Zulus største seersucceser nogensinde. I datingprogrammet skal deltagerne udvælge, hvem han eller hun vil på date med, og deltagerne er - som titlen antyder - fuldstændig nøgne. Video: Rikke Museth Janniche\nBange for at blive mobbet\nDatteren gav udtryk for, at hun var bange for at blive mobbet med det. Og det var heller ikke en positiv reaktion, sønnen kom med, da han fik det at vide.\n- Han sagde, at det var mega flovt, og at han ikke ville være hjemme hos mig, fortæller Lene Stokholm.\nOg selvom hendes børn ikke er så gamle, har hun måttet erfare, at de er svære at skærme for 'Date mig nøgen'.\nSå snart traileren havde været i tv, fik hendes 11-årige datter nemlig en snap fra en ven, der spurgte, om hendes mor var med i 'Date mig nøgen'.\n- Jeg havde ikke regnet med, at børn på den alder ville se programmet. Det blev jeg lidt chokeret over, fortæller Lene Stokholm.\nBør man tage hensyn til sine børn og sin familie, når man stiller op nøgen på tv?\nJa, især når man har børn.\nHun tog en snak med begge børnene, hvor hun forklarede, hvorfor hun var med, og understregede, at der ikke er noget i vejen med at være nøgen. For det er vigtigt for Lene Stokholm at vise sine børn, at man skal være tilfreds med det, man har.\n- Man skal ikke være flov over, hvem man er, eller hvordan man ser ud, lyder det fra Lene Stokholm, der føler, at samtalen om hendes medvirken landede et godt sted. Og i dag har hun set programmerne på TV 2 PLAY sammen med sine børn.\n- De siger, at de synes, jeg er den pæneste i programmet.\nAlligevel er Brian Stokholm bekymret for børnene. Han frygter, at de vil få negative bemærkninger fra vennerne.\n- De kan blive drillet med det, og det har de jo ikke behov for, siger han.\nLene havde godt på fornemmelsen, at Morten ikke ville ses mere efter daten. Foto: TV 2\nI programmet kommer Lene Stokholm på date med den seks år yngre Morten. Og selvom de havde en hyggelig date, der da også endte på et hotelværelse, så blev det aldrig til mere.\nI slutningen af programmet siger Morten, at Lene Stokholm ikke helt er hans type, og det kom faktisk ikke bag på hende.\n- Det lå lidt i kortene, at det var en engangsting. Det var pissehyggeligt, og vi havde det sjovt. Men jeg kunne også godt se, at vi var to forskellige steder i vores liv, siger Lene Stokholm og fortsætter:\n- Men jeg havde da håbet på at finde den rette i programmet, siger hun.\nSelvom det har krævet en masse at forklare til familien, og hun ikke fandt prinsen på den hvide hest, fortryder Lene Stokholm ikke, at hun var med i 'Date mig nøgen'.\nDu kan se 'Date mig nøgen' hver mandag klokken 20.45 på TV 2 ZULU eller på TV 2 PLAY.\nFra spørgehjørne til nøgenoplevelse - sådan har dating-tv udviklet sig\nNyt dating-program sætter seerrekord - anmelder kalder nøgne singler for public service\nNøgne danskere på stribe i nyt kontroversielt datingprogram\nHer er svarene på de 10 spørgsmål, danskerne googlede i 2018