FRATELLI BEDINI - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / FRATELLI BEDINI\nBang, Herman FRATELLI BEDINI\nBang, Herman: ”FRATELLI BEDINI”, i Bang, Herman: Værker i Mindeudgave, Gyldendal, 1920-1921, s. 111. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-bang02val-shoot-workid61105 (tilgået 24. oktober 2021)\n✂ Han blev vækket ved et Rusk og fløj op i Skræk og gned Øjnene; han troede, at Moderen var død igen. Han saá jo Nat og Dag det lange Lagen over Liget paa Sengen og Mændene, som var kommet ind og havde slæbt Moderen ned ad Trappen, pakket i et Lagen; en tog ved Hovedet og en ved Benene, for at faa hende i Kisten nede i Gadedøren.\n✂ Men det var kun Faderen, som gav ham et Rap til:\n✂ - Du ska' op, sagde han. Ta' Klæ'erne paa Dig. Vi ska' ud.\n✂ Drengen vidste ikke, om det var Nat eller Morgen, men ud af Slagbænken kom han. Faderen var ikke saadan just at spøge med. Han var Møllerkarl, og det kunde hænde, at han i Farten haandterede Drengene ligesaa rask som sine Sække.\n✂ Derfor fik Klaus Klæderne paa sig i en Hurtighed, alt mens han skottede til Lampen og tænkte paa, hvad Tid det vel var paa Døgnet.\n✂ - Vask Dig, Unge, sagde Faderen, som stod med Lampen. Det var første Gang i Klaus' Liv, Faderen havde brudt sig om enten han var ren eller skiden.\n✂ Og større endnu blev Drengens Forbavselse, da Faderen pøsede hans Haar over med Vand og gav sig til at rede ham med den gamle Kamstump.\n✂ De to andre Unger var vaagnede i Slagbænken, og søvndrukne og forbavsede saá de til med opspilede Øjne.\n✂ Det bankede paa Døren, og Nabokonen kom ind:\n✂ - Er de færdige, spurgte hun.\n✂ - Ja - jeg staar kun og pudser ham til - naa, saa gik vi.\n✂ Nabokonen mønstrede Klaus: Jeg staar ved mit, sagde hun, at de ta'r ham. Han har Skabelonen.\n✂ Henne i Slagbænken begyndte de to at hyle, de forstod ingenting af det, og saa var de bange, de skulde ligge i Mørke. Klaus stod forbavset over sig selv med sit vandkæmmede Haar, mens Nabokonen bandt ham et Lommetørklæde om Halsen. Han vidste ikke, hvad al den Pynt skulde til.\n✂ Faderen saá til dem, der hylede i Bænken.\n✂ - Se til, den Hvinen faar Ende, sagde han og slukkede Lampen. Nabokonen og han og Klaus kom hen til Døren. Henne i Bænken klynkede det smaat.\n✂ Der var Lys og mange Folk paa Gaden. Klaus sjaskede af ved Siden af Faderen. Nabokonen snakkede.\n✂ - Vist maatte vi afsted iaften - der er nok om det Ben maa man tro, der hænger i - tro bare ikke det - og saa var han forsørget ...\n✂ - Ja, gryntede Mølleren.\n✂ - Ja - det maa De nok sige Ja til ... Som om det var let for Fattigfolk, naar Konen falder fra og man sidder der skinbarlig med Ungerne - nej - tro bare ikke det, siger jeg. -\n✂ De blev ved at gaa. Klavs var helt ør og fortumlet. Faderen gav bare Grynt fra sig og tog lange Skridt; for Konen gik det som Kæp i et Hjul :\n✂ - Og fint er det - for jeg ser 'et, naar jeg fejer - i Garderoberne - de ta'er 'et ikke saa nøje, de Folk - om de gør - baade i Silke og Fløjl er de, og han i Loftet har Fingrene saa behængt med Diamanter, saa man ser ikke, hvad de er gjort af ... om man gør.\n✂ Klaus hørte til og begreb ingenting. Faderen nikkede og gentog en Gang imellem:\n✂ - Ja, naar de bare havde ham - - De gik ind af en lille Dør i et stort, graat Hus. Der var en underlig Luft paa Trappen.\n✂ Faderen blev mere klem og senere paa Benene i Trappen, Konen var geskæftig og spurgte et Par Karle, som havde travlt og løb forbi..\n✂ - Ja, de er i Garderoben.\n✂ Hun lukkede en Dør op, og de kom ind i et stort Rum, hvor der var mange Lys og stor Staahej, Klaus spærrede Øjnene op, og han fik Fingrene i Munden: saadan noget - nogle løb nøgne omkring og sprang op ad hinanden, og én laa paa Gulvet og sprællede med Benene.\n✂ De havde Guld om Livet.\n✂ Faderens Arm kom tøvende ned om hans Skulder. De stod fremmed, trykkede ind til hinanden.\n✂ Nabomadammen slog ud for en af de nøgne, og tilsidst kom han hen med hende.\n✂ Han saá op og ned ad Klaus, talte med Faderen og gav sig til at række og strække i Klaus' Arme. Drengen stod forbløffet, ind til Faderen, og var lige ved at græde.\n✂ Den, som sprællede med Benene, havde faaet en Dreng hen, og han hev ham op i Luften med Fødderne ligesom Sækkene i Trisseværket paa Dampmøllen.\n✂ Den nøgne spurgte ud og følte Klaus baade paa Brystet og paa Benene.\n✂ En Klokke begyndte at ringe, og alle de nøgne fo'r op og strakte Kroppene. Han, der spurgte, løb og sagde : Imorgen - hvor vi bor. Henne foran Spejlet gav en Mand ham noget Mel i Ansigtet.\n✂ De begyndte at spille en Musik, og de nøgne løb ud i Gaasegang, den lille, som blev hevet op i Luften, var sidst...\n✂ Og saa hørte de en Støj og mange, der raabte og klappede ...\n✂ - Ja, saa ka' vi gaa, sagde Konen.\n✂ De gik hjemad i langsomt Trit, uden at sige meget. Da de havde gaaet længe, sagde Faderen og stod lidt stille:\n✂ - Ja, naar kun Drengen beholder hele Lemmer, Madam.\n✂ Madammen sagde: Det er en Øvelse.\n✂ Paa det sidste Stykke Vej gik Faderen med Klaus i Haanden.\n✂ Da Drengen hjemme havde lagt sig ned under Tæppet og kneb sig ned til de to Brødre, som sov tæt ind til hinanden, laa han længe vaagen, og han saá stadig de nøgne, mens de løb ud, og hørte Musiken og Raabene. Og han sov ind, hed og fortumlet.\n✂ Den næste Dag hentede Madammen ham - Faderen var paa Møllen - og de gik ud igen. De traf den nøgne fra igaar i Sengen. Hele Stuen var fuld af Kasser og Klæder og meget Stads, som laa rundt om.\n✂ Den nøgne vendte sig i Sengen og sagde:\n✂ - Naa - er det Dem - klæd ham af, Madam.\n✂ Madammen begyndte at klæde Klaus af omme bag en Kuffert. Men Skjorten vilde Drengen ikke have af> og han begyndte at græde og hagede sig til Kufferten.\n✂ - Flæber han, saa bring ham ligesaa godt væk straks, sagde den nøgne.\n✂ Saa fik Madammen Skjorten af Klaus og skubbede ham frem paa Gulvet.\n✂ - Hvor gammel er han?\n✂ - Otte Aar, var Madammen der: ikke ældre, ikke det Gran, tro bare ikke det - en dejlig Skabning det ve' Gud; og hun drejede paa Klaus.\n✂ - Kom herhen. Klaus gik hen til Sengen, han flæbede og sneg sig sidelænds: Naa, lige Ben - bøj Ryggen.\n✂ Den nøgne strakte Haanden ud under Dynen og følte Klaus ned ad Ryggen.\n✂ - Hvad hedder Du?\n✂ - Klaus, kom det lidt mygt, for han tog haardt.\n✂ - Klaus - Satan - Turen kom til Brystkassen - god Statur - Klaus - sacrebleu - for et Navn i Bedini-Truppen - na - ligemeget: paa Plakaten ka' han hedde Giovanni ... Han hed Giovanni, som brækkede Rygraden.\n✂ - Ja - gi' De ham, hva' Navn De vil, sagde Madammen, der saá til: han beholder nok sit Kristennavn endda.\n✂ Den nøgne slap Klaus og lagde sig tilbage i Sengen.\n✂ - Vel, vi ka' ta' ham, sagde han, og straks. Imorgen gaar vi til Breslau - kom saa med ham imorgen tidlig - -\n✂ Madammen jagede Klæderne paa Klaus og var idel Veltalenhed, til hun fik en Thaier i Dusør.\n✂ Udenfor Døren spyttede hun paa Mønten og klaskede den ind i den flade Haand.\n✂ - Handsel, sagde hun. Det var sjældent, hun saá saa store Mønter.\n✂ Klaus forstod nu nok det hele. Han skulde ogsaa gøre Kunster og have de hvide Ben paa og Stadsen om Livet. Han bestilte ikke andet hele Dagen end at le og synge.\n✂ Han fortalte for Brødrene, som ikke begreb og blev ved at spørge og spørge ham.\n✂ Men om Aftenen, da de alle tre laa i Slagbænken og hviskede, lagde den yngste pludselig Armen om Klaus' Hals, og midt under al Glæden græd han. Og da han begyndte, græd de to andre ogsaa, stille, og begge Brødrene klappede Klaus paa Kinderne og knugede sig op til ham.\n✂ Længe græd de og snøftede i Tæpperne. Og endnu i Søvne holdt den yngste saa fast om Klaus' Haand, og Graaden gjorde deres Aande tung.\n✂ Da Møllerkarlen kom hjem, sent, han havde haft Vagt, fik han Besked af Nabomadammen, som snakkede og priste og bare tav om de tre Mark.\n✂ Da Faderen kom ind til sig selv, tændte han, og mens han gik rundt og varmede lidt Kaffe og tog Brød frem, skævede han til Slagbænken. Saa med ét slukkede han Lyset, og han sad og fandt Munden i Mørke og krøb saa i Seng. Men han laa og kastede sig, og megen Søvn fik han ikke.\n✂ Om Morgenen stod han op, før Drengene vaagnede, 116 og han gik over Gangen ind til Nabomadammen i Køkkenet.\n✂ - Ja, saa er'et jo idag, sagde hun.\n✂ - Ja, det er jo idag, sagde Mølleren. Der blev en lille Stilhed.\n✂ - Han ska' derhen nu til Morgen ...\n✂ - Ja, han ska' det ... De tav igen. Men det er dog en svær Haandtering. Han stod lidt: Jeg tænkte det, sagde han saa, om de gav noget for det ...\n✂ Konen saá hurtig op:\n✂ - Vil Johan sælge sine Børn, sagde hun indigneret Møllerens Blik gled væk: Jeg tænkte blot, det var en farlig Haandtering, sagde han lavt.\n✂ Madammen lagde sig ned og pustede til Ilden:\n✂ - Jeg vilde være glad til, sagde hun. Det ved Gud. Johan stod lidt og saá paa hende. Saa gik han.\n✂ - - Om Aftenen var Klaus med Bedini-Truppen i Breslau. Fra den Dag hed han uden videre Vrøvl Giovanni.\n✂ Et Par Dage efter begyndte Giovanni at arbejde.\n✂ Han øvede om Morgenen sammen med de fire Elever; helt nøgen skulde han staa paa Hovedet op ad en Kuffert. Papa Bedini laa i Sengen med en Pisk og kommanderede. Undertiden prøvede han uden videre Nødvendighed om Snerten virkelig kunde naa Giovannis Kuffert, og han tog det ikke saa nøje, hvor han ramte.\n✂ "Araberen" lærte Giovanni Rygbøjning. Araberen var Parthaver i Truppen og en hidsig Mand med skarpe Tænder. Han bed rask til, naar det ikke gik med Bøjningerne.\n✂ Fjorten Dage løb Giovanni rundt med et Uldtørklæde om Halsen. Den bar tidt Mærke af Araberens Tandrække, fordi han var falden paa 100 i en Rygbøjning.\n✂ Giovanni fik en Vane med, saasnart nogen talte til ham, at bøje Hovedet og vende Nakken til; og sad han 117 efter Prøven og skrællede Kartofler eller skyllede Salat, slap han ved mindste Støj Salaten, saa det svuppede i Vandet, og holdt Armen op. Han var alfid rede til at stikke i Hyl, blot han saá en Haand fare lidt rask ud af en Bukselomme.\n✂ Men om Aftenen, naar de klædte sig paa i Garderoben og febrilske og hede strakte Kroppen i Øvelser, og Regissørens Klokke gik, og Bruset af Musik og Bifald steg op fra Salen, - saa blev Giovanni urolig, som maatte han med; han stod i Kulisserne, mens de arbejdede, og han følte det, som var det hans egne Lemmer, der spændtes.\n✂ Araberen lod ham prøve om Formiddagen paa Teatret. Akrobaterne sad med dovne Kroppe rundt i Salen ved deres Øl, to og to, timevis uden at tale. De slog med Krusene i Bordet en Gang imellem, naar Araberen fangede Giovanni paa sine Fødder. Ellers var de dorske og tavse i den halvmørke Sal.\n✂ Der kom en hidsig Kappelyst over Giovanni; smidig var han som en Kattekilling.\n✂ En Dag hørte han Papa Bedini sige i Kulisserne:\n✂ - Ja, den Dreng har en blød Krop.\n✂ Saa begyndte han at optræde med de andre. En Time, før de skulde ind, arbejdede han med Araberen i Garderoben. Mens hele hans Legeme svedte, klaprede hans Tænder i Munden af Angst.\n✂ Naar de kom ind paa Scenen i Lysene, og deres Vals lød, og de havde hilst, med de varme og skælvende Hænder i hinanden, og de havde gjort de første Kunster, sat fra i de første Spring, var det, som de blev taget op i en Hvirvel, og de hverken saá eller hørte mer. De havde ligesom paa én Gang faaet hundrede Sanser spændt og havde mistet hver Tanke.\n✂ Paa én Gang blev de alle forvirrede, og de viste ikke de Kunsters Følge, som de havde gjort hundrede Gange; men som forvildede satte de frem i Saltomortaler, alle paa én Gang, mens Publikum jublede.\n✂ Naar Tæppet faldt, lænede de sig forpustede til Kulisserne, 118 svimle som Folk, der har danset for længe; Gulvet gyngede under dem, og de kunde næppe staa paa deres egne Ben.\n✂ De gik tilbage til Garderoben og pludrede og lo, mens de klædte sig om, til pludselig en Bly-Træthed tog dem, og de sad, endnu tungt aandende og svedige, helt sløve.\n✂ Giovanni faldt i Søvn paa sin Stol.\n✂ Papa Bedini troede paa onde Øjne. Naar der var onde Øjne i Salen, gik Pyramiderne itu, og de snublede i Springene. Saa mærkede Giovanni en Gang imellem Araberens rare Tænder gennem sit Trikot.\n✂ Og Drengene var raske paa Hænderne for at faa Klæderne paa sig og komme ud af Garderoben, hvor Papa Bedini i Raseri rev sig Haarene af Hovedet, siddende foran sit Spejl.\n✂ De rejste rundt fra By til By, uden Forandring. De øvede om Dagene og arbejdede om Aftenen. I Tidens Løb fik de en ny Elev - de købte et kønt lille Pigebarn etsteds i Böhmen. De boede altid sammen og lejede tre Stuer. Araberen og Papa Bedini havde de to. Drengene og den lille Rosa havde det tredje. Og det forblev saadan, mens de voksede til gennem Aarene.\n✂ Det var en ny Slags Paradisets Have - uden noget Kundskabens Træ paa hvad der var godt og hvad der var ondt. De unge Legemer, som var saa vant til at være nær hinanden, vidste ikke af at nægte sig noget, og da Angelo i nogen Tid havde været Kæreste med Rosa, blev Giovanni det, og ingen af dem vidste, at der var noget ondt i det. Det kom jo af sig selv, uden at de havde saa meget som tænkt paa det.\n✂ Giovanni var seksten Aar. Slank og rundsvajet, Hovedet rankt.\n✂ Angelo kaldte ham for "Ilderen". Og han havde ogsaa nogen Lighed med dette Rovdyr, naar han satte i Spring - Hovedet dukket, med sammenkneben Mund - fra Araberens Skulder.\n✂ Papa Bedini gav ham rigeligt med Lommepenge, fordi han var bange for, han skulde gaa fra Truppen.\n✂ Giovanni stred meget med sin Krop. Til Tider var den haard og stridig, og han kæmpede med den som med et ubændigt Dyr, som ikke vil føje sig. Hele Formiddagen arbejdede han, og om Aftenen vænnede han i Garderoben Legemet til, timevis, saa det var badet i Sved.\n✂ Han følte til sit Legeme en stolt Kærlighed, som en Sportsmand til sit Yndlingsdyr; naar han øvede, talte han opmuntrende eller haansk til sine egne Lemmer.\n✂ Paa de ulykkelige Aftener, naar han gled i sine Spring, blev han grebet af et dumpt og hadefuldt Raseri mod sit Legeme. Under Skældsord løb han, vild, Hovedet mod Kulissevognene, eller Angelo og han fo'r sammen, ude af sig selv, og de brødes som Vilde, til de stønnende faldt af Træthed paa Gulvet.\n✂ Og de overspændte Lemmer tog deres Ret, saa de sad siden i Restaurationen, dvaske, med sløve Øjne som Dyr, der fordøjer.\n✂ Klovnerne og Sangartisterne pludrede op og havde meget med Kortkunster og Øjenforblændelser og Fruentimmerhistorier. Men Akrobaterne sad hen lade og smilende, trætte af at slæbe paa deres egen Styrke.\n✂ Kortene kunde vække dem. Hidsige og med skinnende Øjne spillede Giovanni og Araberen til langt ud paa Natten, under den nedskruede Gas i Krogen. Kelneren snorkede med Overkroppen frem over Disken.\n✂ Kvinden spillede ingen stor Rolle for Giovanni. Han kunde nok fare over en Kvinde med ubændig Rasen.\n✂ Men næste Dag vilde han ikke have kendt hende igen, og der gik lang Tid, inden han søgte til en anden.\n✂ - - Bedini-Truppen skulde til Renz.\n✂ De ventede i Garderoben før den første Prøve. Tavse gjorde de deres Øvelser; Papa Bedini mindede dem om en Tur. De andre nikkede og blev ved.\n✂ Angelo spurgte:\n✂ - Er den Gamle her?\n✂ - De sagde, han kommer.\n✂ De blev ved. De kridtede deres Saaler og ventede paa Regissørens tre Slag. Nede i Cirkus var der halvmørkt og skummelt. Et Par gamle Fædre sad tilknappede og stive i Parkettet med høje Silkehatte og Guldknapsstokken mellem deres Ben. De hviskede sagte.\n✂ Som paa Kommando rejste de sig og hilste en stram Skikkelse, der kom og satte sig i en Loge.\n✂ Angelo hviskede stakaandet:\n✂ - Se, den Gamle.\n✂ Giovanni følte, som der ikke "var Plads til Hjertet i Brystet paa ham, saadan hamrede det.\n✂ Der var saa stille, at han mærkede Vimplen, der slog mod Taget, helt oppe i Rotunden. Saa stille var der.\n✂ Bedini-Truppen havde en heldig Dag.\n✂ Da de var færdige med at arbejde, kom en Herre hen til Giovanni.\n✂ - De arbejder godt, sagde han. Har De aldrig arbejdet paa Hest?\n✂ - Nej - kun Parterre.\n✂ Herren saá paa ham og snoede Knebelsbarten med en slap, diamantbesat Haand.\n✂ - Hvor gammel er De?\n✂ - Tyve Aar.\n✂ - Hm. De kunde lære endnu. Herren vendte sig og gik fra ham. Staldkarlene, som fejede, hilste ham.\n✂ - Hvem var han? spurgte Giovanni.\n✂ - Han? Mr. Cooke.\n✂ - Cooke - Jokeyen?\n✂ Giovanni mærkede en fin Duft, Jokeyen bredte hen gennem Stalden.\n✂ - - Giovanni opsøgte sin Fader. For fire - fem Aar siden var Faderen falden gennem en Lem og var blevet halt. Han var Bud hos en Boghandler og humpede 121 af med sine Pakker i alskens Vejr. Aar og Cognac havde illumineret hans Næse.\n✂ Han kom haltende om Morgenen og sad ved Klaus' Seng og krammede sin Skindhue og sagde mange mærkelige Ting om Lykkens Stjerne og andre, som havde "Pech". Han pressede jævnt Markstykker af Klaus og haltede af med Takke-Snøften, naar han havde faaet Mønten.\n✂ Om Søndagen gik Giovanni hjem.\n✂ Brødrene blev støjende glade, da de saá ham, de faldt ham om Halsen og kyssede ham. Og lidt efter sad de alle tre og saá paa hinanden, og de vidste ikke, hvad de skulde sige - men sad der.\n✂ Giovanni gav dem Cigaretter, og de røg alle tre, tavse og sært generte ved hinanden. Der gik en Stund.\n✂ - Nu maa jeg vel gaa, sagde Giovanni.\n✂ - Skal Du gaa?\n✂ - Ja - det er det bedste. Farvel da.\n✂ Brødrene fulgte ham ned, og de stod i Gadedøren og saá efter ham, til han var drejet om Hjørnet.\n✂ Brødrene bad ogsaa Giovanni om Penge, saa tilsidst blev det knapt for ham. Han havde længe tænkt paa at fordre "Part" af Papa Bedini. Nu gjorde han det - Bedini og Araberen løb Panden mod Væggene og gav ham Parten.\n✂ Om Aftenen gjorde Giovanni Staldmestertjeneste, naar Truppen selv havde arbejdet. Artisterne stod segnefærdige af Træthed, med deres parfumerede Hoveder. Og medtagne af den lange Staaen ørkesløst, paa ét Sted, skiftedes de til at læne sig til Logevæggene for at faa Støtte blot ét Minut.\n✂ Naar den store Pantomime var begyndt, blev de jaget gennem hastige Omklædninger, og de fortumledes af Farverne og Støjen og det elektriske Lys. Saa kom Giovanni hjem, slæbende træt, og sov, saa Kanonskud kunde ikke vække ham.\n✂ To Ting interesserede Giovanni: Jokeyen og Løverne. Han beundrede med Kenderens Øje Jokeyens 122 Spring, han søgte at lære ham Kunsten, Fiffene af. I en af Pantomimerne var Mr. Cooke og Giovanni Englænderne og sad ved Siden af hinanden.\n✂ - Jeg vilde gerne lære et andet Arbejde, sagde Giovanni.\n✂ - Det kan De jo.\n✂ - Parterre betaler sig ikke.\n✂ - Naturligvis. Vilde De arbejde paa Hest?\n✂ - Hvis jeg kunde lære det. Den næste Aften sagde Jokeyen:\n✂ - Jeg har tænkt over det. De kan øve paa en af mine Heste. De maa kunne springe Jokeyspringet. Vi vil forsøge.\n✂ Et Par Dage efter begyndte Giovanni at øve med Mr. Cooke. De arbejdede timevis om Eftermiddagen, naar Manegen var fri.\n✂ En ung bleg Mand kom altid til Prøven. Det var Mr. Batty, Dyrtæmmeren. Han sad stille med sit ubevægelige Ansigt, fra de begyndte, til de holdt op. Han fulgte dem med Øjnene i Arbejdet, og en Gang imellem nikkede han til Giovanni.\n✂ Giovanni var hidsig, og slog sig i Raseri paa Benene og bøjede Pisken til en Slynge, saa den fløj langt op i Amfiteatret. Mr. Cooke raabte til Hesten med smaa, afskaarne Hvin.\n✂ Giovanni tog Tilløb, bukkede sig sammen, udstødte et Skrig og satte fra. Han fejlede og faldt. Han forsøgte igen, sprang fra og faldt. Og staaende midt i Manegen stampede han Jord og Høvlspaaner op under sine Hæle.\n✂ Efter Prøven bragte den unge blege Mand Giovanni et Uldtæppe.\n✂ - Tag det om Dem, sagde han. De forkøler Dem.\n✂ - Tak, Mr. Batty. Giovanni tog Tæppet om sig. Hvordan synes De, det gik.\n✂ - Aa, det kommer.\n✂ - Tror De?\n✂ - Ja vist.\n✂ - Farvel, Signor Giovanni. Han gav Giovanni Haanden.\n✂ - Farvel, Mr. Batty. Vi ses.\n✂ Og de skiltes. Det var et mærkeligt, halvt sørgmodigt og tavst Venskab, det mellem Giovanni og Mr. Batty. Det var kommet saadan lidt efter lidt.\n✂ De spiste i Cirkusrestauranten ved det samme Bord, de hentede hinanden om Morgenen, og de fulgtes hjem om Aftenen.\n✂ De havde aldrig mange Ord, men de holdt af hinanden. Naar om Aftenen det mægtige Løvebur var rullet frem, og Batty med sit hvide Ansigt gik forbi Staldmestrene ind i Manegen, gav Giovanni ham Haanden. Det var kommet saadan en Aften, uden at de havde tænkt over det, og nu skete det hver Gang, naar Batty gik ind. De vekslede et Haandtryk.\n✂ Da Giovanni kunde Jokeyspringet, sagde han op hos Bedini og vilde tage Engagement i en mindre Cirkus for Øvelsen.\n✂ Han havde optraadt sidste Gang, og Batty og han gik hjem.\n✂ De var begge bedrøvede og, tavse som de gik, hørte de deres Fodtrin gennem de stille Gader.\n✂ Batty løftede Hovedet, og stille sagde han, mens Lyset fra Lygten faldt paa hans blege Ansigt:\n✂ - Ja - om vi ses igen.\n✂ Giovanni havde tænkt det samme. Han tog febrilsk om Battys Haand:\n✂ - Batty, sagde han.\n✂ Batty gik videre, og stille som før og lavt sagde han:\n✂ - Man véd jo, det kommer en Dag.\n✂ Ingen af dem talte mer; de kom til Battys Dør.\n✂ - Nu, lev vel, sagde Batty.\n✂ - Lev vel, Du, sagde Giovanni. De saá bedrøvede paa hinanden og fandt ingen Ord. Saa gik Batty ned ad Gaden.\n✂ Giovanni var blevet Jokey. Han drog fra Cirkus til 124 Cirkus og fik et stort Navn. Publikums Yndling var han allevegne.\n✂ Det var Ridtets Voldsomhed, som betog. Ingen red saa ustyrligt som han. Han føjede det store Brospring til Jokeyridtet. Han lagde Vovestykke til Vovestykke; ikke var der det Haarsbred mellem Kvæstelsen og ham.\n✂ Midt under Ridtet kom som en Rabies over ham. Alt svandt væk, Lys og Loger og Kvinderne, og han følte kun under sig den gyngende og stønnende Ryg, og han skreg gennem sammenbidte Tænder.\n✂ Naar Ridtet var endt, var det sort for hans Øjne, og med sammensnøret Hals faldt han om paa Uldtæpperne i Garderoben og laa plat som en Klud.\n✂ Om Dagen var han alvorlig, sat og faamælt.\n✂ Det havde været en Aften, da han var engageret i Petersborg hos Cinicelli. En Trapezkunstner var styrtet ned fra det øverste af Rotunden. Han tabte Balancen, de hørte et Skrig, saá Legemet gennem Luften, og kvæstet laa Kammeraten i Manegen. To Timer efter var han død.\n✂ Da Kisten paa Begravelsesdagen blev sænket i Jorden, stod alle Artisterne tavse rundt om Graven. En efter en gik de hen, og med ubevægelige Ansigter saá de stumme ned paa Kisten.\n✂ Ulykken gjorde et stærkt Indtryk paa Giovanni. Han var ikke bange, han blev snarere endnu mere forvoven i sit Ridt. Men udenfor Arbejdet var han alvorlig, næsten sørgmodig. Han havde set, i hvis Brød han tjente.\n✂ Han spillede ofte og højt. Med bankende Pulse - Aarerne svulmede i hans Pande - sad han halve Nætter ved Kortene og fortsatte med Pengedynger foran sig Ridtets Spænding.\n✂ Saa var det, han i Cirkus Carré traf Miss Alida, Staaltraadskunstnerinden.\n✂ Straks, da hun kom ind den første Aften og kastede den røde Atlaskes Kaabe fra sig paa Jorden og stod i sit blege Silketrikot og bøjede sig for Publikum, som brød ud i Bifald blot ved at se hende - skød Blodet 125 op i Giovannis Kinder, og han saá paa hende forbavset, som var hans Øjne opladt, nu, med ét, og han aldrig havde set en Kvinde før.\n✂ Han fulgte hver Bevægelse, hans Blik slap ikke hendes Skikkelse. Og da hun steg ned og gik og atter kom ind, smilende og bøjende sig, vidste han ikke, hvor han var, om der var gaaet et Minut eller en Time.\n✂ Da hun igen gik ham forbi med Blomster i Hænderne - fulgte han efter uden at vide det. Hun gik op ad Trappen til Garderoben, han stod nedenfor med Blikket op, hun saá ned paa ham og standsede et Nu. Saa gik hun videre, ind.\n✂ Giovanni tog, saa lang Aftenen var, ikke Øjnene fra den Loge, hvor Miss Alida sad med graat Slør om en rød Hat.\n✂ Giovanni blev hurtig helt borte i Forelskelse. Han tænkte og vidste ikke noget andet end Miss Alida.\n✂ Hvor saa Miss Alida var, paa Prøven eller om Aftenen, om hun arbejdede eller sad i Logen bag sin Vifte, saa følte hun Giovannis Øjne rettede paa sig. Men ellers holdt han sig stadig fra hende. En Gang paa Prøven havde han staaet og stirret paa hende lange Tider, og saa var han pludselig gaaet et Par Skridt henimod hende, som om han vilde sige noget. Men det blev ikke til mere end, at han drejede kejtet af, lige foran hende, og gik. ^\n✂ Miss Alida, som var en erfaren Dame, vidste slet ikke, hvad det skulde sige. Og da hun i nogen Tid havde ventet paa, at det skulde blive til mere, og det blev bare det samme med Stirren og Øjne og ikke andet, blev hun ked af det og næsten halvvejs fornærmet. Om Aftenen, naar hun efter Arbejdet gik ham forbi, Øjnene havde han paa hende, smilte hun spydigt.\n✂ Giovanni forstod det godt, og han led, og holdt sig dog borte. Han var bange for sig selv. Hans Lidenskab forskrækkede ham. Han frygtede dette Fruentimmer som Fordærvelsen. Han maatte stride imod: det maatte ikke gaa ham som Mr. Cookes Broder. Han var blevet 126 ødelagt, saa rent, af saadan En. Han rejste paa Markeder - en Cooke.\n✂ Og han følte det, at gav han efter, var det forbi, Modstand og det altsammen og saa - gav han efter.\n✂ Det var en Formiddag. Han var kommen for at øve, og hans Hest blev ført frem, og, træt ved alting, opgav han at prøve og lod dem føre Hesten tilbage. Han gik ind i Garderoben, og han satte sig saa underlig mat og lad ved Døren paa Kufferten, med Hovedet i sine Hænder.\n✂ Han rejste sig. Nu maatte han til Direktøren for at hæve sin Kontrakt. Han vidste saa godt, han gjorde det ikke, han kom ikke længere end til Restauranten, for at sætte sig dér, under hendes Billede i Glasskabet.\n✂ Da han aabnede Døren, gik Miss Alida forbi i Halvmørket.\n✂ Han blev staaende med Haanden paa Døren. Hun saá paa ham med sit Smil.\n✂ Men i samme Nu havde Giovanni løftet hende op fra Jorden og sat hende ind ad Døren, som han slog i.\n✂ - - Saadan noget havde Miss Alida dog endnu ikke været med til.\n✂ Giovanni var fra Sind og Sans, det var en Vildskab det hele.\n✂ For hans Lidenskab var fra den første Dag mættet med et hadefuldt Raseri mod ham selv og mod hende. Han hadede og begærede hende. I nogen Tid kunde han beherske hende med sin Lidenskab, der havde det nok saa rigeligt med Slag som med Kærtegn. Men saa syntes Miss Alida, at den Historie blev hende dog for voldsom, og hun tog til mild Afveksling en kælen og blond Akrobatdreng, som gav Damen i det grønne Hus.\n✂ Giovanni vidste det Han kom til hendes Dør om Aftenen, og hun lukkede ikke op; og han vidste godt, han var derinde. Han gik paa Gaden og vandrede op og ned; naar en Dør blev lukket eller aabnet, skjulte han sig i en Portfordybning. Hen paa Morgenen saá han 127 Drengen komme ned og gaa forbi sig, bleg, med Hænderne i Kavajlommerne. Han ikke saa meget som slog ham. Saa gik han op igen til Alidas Dør og tiggede og bad om dog at maatte komme ind. Tilsidst lukkede hun ham op, søvnig og doven, med forpjusket Haar. Og skælvende af Attraa og Raseri laa han som en Tigger ved Siden af den sovende Alida, i den varme Seng, hvor Akrobatungen nylig havde ligget.\n✂ Det tog paa Giovanni. Han forfejlede tidt i sine Spring nu. Det store Jokeyspring kunde han mange Aftener gøre om baade tre og fire Gange. Han vidste godt, han ikke var sikker mere. Han prøvede om Formiddagen Gang efter Gang og blev ikke sikrere. Han piskede sin Hest til Blods og skreg af Raseri under Prøverne.\n✂ En Aften faldt han ned seks Gange. Han trak op i sine Støvler, beroligede Hesten, krummede sig sammen og løb til, og snublede igen.\n✂ Direktøren, der stod i Staldaabningen, trak paa Skulderen og vendte sig til den forreste Klovn:\n✂ - Cette Alida est bien forte, sagde han, canaille.\n✂ Saa kom Giovanni op den syvende Gang.\n✂ Batty blev engageret med sine Løver til Cirkus. Han og Giovanni var sammen som før. De spiste sammen, fulgte^ hinanden hjem om Aftenen. Miss Alidas Navn blev aldrig nævnet imellem dem.\n✂ Batty sad paa Giovannis Prøver ubevægelig og stille.\n✂ En Formiddag gik det rent forkert. Giovanni sprang og sprang og tumlede ned og snublede og sprang.\n✂ Han løb Manegen rundt og satte fra igen og sprang. Han berørte Hestens Ryg og faldt.\n✂ - Nej - han skreg - nej, fø'r Hesten ud! Og stønnende kastede han sig næsegrus ned paa Jorden, saa lang han var.\n✂ Han laa og hulkede sagte midt i det store Rum. Batty stod op og gik ind til ham. Han ventede lidt og saá ned paa hans Skikkelse.\n✂ Saa bøjede han sig ned. Det er mig, Giovanni, sagde han, kom nu.\n✂ Han lagde stille sin Haand paa Giovannis Nakke og lod den sagte glide op og ned, langs de fine Haar. Han syntes, Graaden stilnede ved det.\n✂ - Saa, Giovanni, saa - min Ven.\n✂ Giovanni løftede Hovedet og lænede sig lidt mod hans Skulder. Et Øjeblik blev Graaden saa voldsom igen.\n✂ - Ja - ja - ja, ja - ja vist - Giovanni. Batty holdt sin Haand paa hans Nakke - ja vist ... Giovanni tog hans Haand:\n✂ - Lad mig saa gaa, sagde han, tak - Du. Han rejste sig, og med et Haandtryk skiltes de, og de gik hver sin Vej.\n✂ Da de om Aftenen brød op og var kommen hen ad Gaden, sagde Batty lavmælt og saá ikke paa ham:\n✂ - Giovanni, kunde vi ikke rejse?\n✂ Men Giovanni lod som han ikke hørte, og Batty turde ikke spørge ham igen.\n✂ De gik noget. Godnat, sagde saa Giovanni, paa et Hjørne.\n✂ - Hvor skal Du hen, sagde Batty. De skiltes ellers aldrig dér. Ud - Giovanni saá bort: Godnat.\n✂ Batty stod længe og stirrede efter ham.\n✂ Giovanni ventede udenfor Alidas Hus og slap ikke ind før om Morgenen.\n✂ Et Par Aftener efter maatte Giovanni gaa fra Manegen, uden at hans Spring var lykkedes.\n✂ Han gjorde om og om. Alle Aarer svulmede i hans Ansigt af Anstrengelse og Skam.\n✂ Publikum blev utaalmodigt De hyssede. Han forsøgte endnu en Gang.\n✂ - Finissez, Finissez, raabte Direktøren gennem Hysningen.\n✂ Og blodrød og med sammenbidte Tænder maatte Giovanni gaa bort fra Manegen.\n✂ Miss Alida stod paa Trappen. Hun vilde sige noget, men han gik af Vejen. Han havde bare set hende lige ind i hendes Ansigt.\n✂ Han kom ind i sit Værelse og satte sig foran sit Spejl. Armene hang slapt ned langs hans Sider. Han var bedøvet af Fortvivlelse og Skam.\n✂ Det bankede paa Døren, og Batty kom sagte ind. Giovanni gjorde en Bevægelse som for at holde ham fra sig. Men Batty saá det ikke, han gik op og ned i Rummet.\n✂ Han tog et uldent Tæppe i Krogen og lagde Giovanni det om Skuldrene: Tag det om Dig, sagde han, Du kan ikke sidde saadan.\n✂ Giovanni lod Tæppet glide ned om sig og sad som før.\n✂ - Tag det om Dig, sagde Batty haardt, skal Du nu ogsaa blive forkølet!\n✂ Giovanni adlød, og Batty gik igen frem og tilbage. Han standsede bag Vennens Stol: Giovanni, Du maa rejse. Dette gaar ikke.\n✂ Giovanni rørte sig ikke.\n✂ - Hører Du, Giovanni, det nytter ikke: vi maa rejse.\n✂ Det var ligesom Giovanni vaagnede, han forstod uden at have hørt. Han tog med Haanden ned over Øjnene og sagde:\n✂ - Ja - ja ... Ja Du sørger vel for det.\n✂ Han lagde Hovedet ned mod Bordpladen, og Batty gik.\n✂ Batty talte med Direktøren den næste Formiddag: de kunde rejse om en Uge. Det blev saa bestemt.\n✂ Men samme Aften - Giovanni red som en gal, saa vildt - styrtede han af; Hesten blev sky, snublede og faldt ovenpaa ham. Der blev Forvirring og Skrig, og de bar Giovanni ud kvæstet. Hvad Brystet havde lidt, kunde man ikke sige, det højre Ben var knækket over Laaret.\n✂ En Feber slog sig til, og fjorten Dage svævede Giovanni mellem Liv og Død.\n✂ Et Par Uger laa Giovanni hen uden Bevidsthed. Han var ustyrlig, saa de bandt ham i Sengen. Siden 130 mattedes han, og Krisen kom med en fortærende Feber. Han laa med hede Øjne uden at røre sig, uden Mæle.\n✂ Dag efter Dag sad Batty ubevægelig paa Stolen ved Sengen og betragtede hans Ansigt ufravendt.\n✂ Da Krisen var ovre, vaagnede Giovanni og saá Batty. Han vilde tale, men han havde ikke Kraft. Han smilte, og han forsøgte at løfte Haanden, men han kunde ikke. Han følte sig tung som Bly.\n✂ Batty saá Genkendelsen i hans Øjne og fo'r med Haanden op til Brystet, saadan Hjertebanken fik han af Glæden. Giovanni faldt i Søvn igen.\n✂ Batty rejste sig og aabnede sagte Døren og gik ud af Stuen. Nede hos den vagthavende Læge bankede han paa.\n✂ - Monsieur, sagde han straks inden for Døren og kunde knap faa Ordene frem for Bevægelse, Monsieur han har kendt mig.\n✂ Og den store, høje, blege Mand stod ret op og ned og hulkede. Det begyndte at gaa fremad med Giovanni. Brystet havde intet lidt; Benet var i Skinne. Han følte et træt Behag ligesom et Halvblund Dag og Nat.\n✂ Batty sad ved Sengen og Giovanni tog hans Haand, som hvilede paa Knæet og lagde den paa sit Tæppe, mens han klappede den svagt. Saa lukkede han Øjnene og faldt i Blund igen, og varsomt løsnede Batty sin Haand fra Giovannis, der var blevet saa fin og gennemsigtig.\n✂ Naar Giovanni vaagnede, laa han ofte stille og saá paa Battys Ansigt. Han saá ham i Profil, den lige Næse og den tætlukkede Mund. Batty sukkede nu og da.\n✂ Giovanni syntes, han saá saa sørgmodig ud.\n✂ - Batty, sagde han sagte, hvorfor er Du saa bedrøvet?\n✂ Batty fo'r sammen.\n✂ - Er Du vaagnet, sagde han, det vidste jeg ikke. Jeg er ikke bedrøvet.\n✂ Men Giovanni saá tit, naar Batty troede han sov, 131 at der gik som en pludselig Kulde gennem Batty, og han hørte ham sukke kort og sagte.\n✂ - Batty, sagde han, Du maa ikke sidde herinde hele Dagen.\n✂ - Du kan ikke taale det. Jeg vil ikke ha'e det. Du bliver syg.\n✂ - Jeg har det bedst her, Giovanni. Jeg vil helst være her.\n✂ Og Giovanni laa og tænkte paa, hvad der vel var i Vejen med Batty.\n✂ En Dag sagde han pludselig:\n✂ - Batty, sig mig, er det Løverne, Du. Er det? Batty saá ned mod Gulvet.\n✂ - Du véd jo, sagde han, de er altid lidt urolige hen mod Foraaret.\n✂ Efterhaanden som Giovanni blev bedre, begyndte han at tale meget utaalmodigt og gnavent\n✂ - En Dag sagde Lægen, som syslede med Benet:\n✂ - Ja - til Jokey bli'r det jo ikke mer, men hvor der ikke skal springes saa højt - vil De saamæn slet ingen Men mærke.\n✂ Giovanni satte sig haardt op i Sengen.\n✂ - Bli'r jeg ikke Jokey? sagde han. Han følte en skarp Smerte i Benet og faldt tilbage mod Hovedpuden.\n✂ - Jeg har jo sagt, De maa ikke røre Dem, sagde Lægen. Nej - Jokey - det bli'r vist for voldsomt - men Hr. Batty siger jo, at for Dem er der Specialiteter nok. Lidt Forandring vil bare more Hr. Giovanni.\n✂ Da Lægen var gaaet, laa Giovanni hen med lukkede Øjne. Det havde ramt ham som et Slag: Han skulde ikke mere være Jokey.\n✂ Han tumlede med den ene Tanke og fandt ikke Rede. Han syntes, det lukkede sig saadan allevegne.\n✂ Da Batty kom, nikkede han kun til Goddag og laa ubevægelig. Ingen af dem sagde nogenting.\n✂ Tilsidst spurgte han:\n✂ - Batty, hvorfor har Du ikke sagt mig det?\n✂ - Det kom jo tidsnok, sagde Batty.\n✂ Giovanni lagde sig om mod Væggen ganske stille. Men saa skar Tanken igen gennem hans trætte Hjerne, og han vendte sig i Sengen og stønnede.\n✂ - Giovanni, sagde Batty, han havde rejst sig og stod ved Hovedgærdet: der er jo altid Udvej. Giovanni svarede ikke.\n✂ - Vi kunde jo - det kom tøvende - dele Loverne.\n✂ Og da Giovanni ingenting sagde, føjede han stille til:\n✂ - Hvis Du vil.\n✂ - Dele Løverne?\n✂ - Ja - jeg mener, vi kunde arbejde sammen.\n✂ Det blev bestemt de næste Dage. Batty og Giovanni skulde sammen arbejde med Løverne. Saa snart Giovanni blev rask, begyndte de paa Prøverne. Batty bedøvede Dyrene og lod Giovanni følge sig ind i Buret. Løverne var dvaske, der var ingen Fare.\n✂ Naar en Løve gned sin varme Krop langs Giovannis Ben, løb som en Kulde hen over hans Hud, ellers var han rolig. Tavse arbejdede) de mellem de knurrende Dyr.\n✂ De prøvede tre Uger. Saa skulde "Fratelli Bedini, Løvetæmmerne", optræde for første Gang.\n✂ Giovanni og Batty forlod aldrig mere hinanden. De maatte bestandig være sammen. Det var, som den ene ikke mere turde forlade den anden. De tænkte begge det samme, og det forstod de uden at tale.\n✂ Da Giovanni stod paa Trappen og saá det røde Bur inde i Manegens Lys og den mørke Krans af Mennesker rundt om, tog han haardt om Gelænderet. Det var, som om alt Blodet i ham vilde standse sit Løb med ét.\n✂ - Giovanni, sagde Batty nede fra. Kommer Du. Giovanni gik ned, og de ventede ved Siden af hinanden.\n✂ Batty tog Giovannis Haand. Den var kold som Is. 133 Slapt faldt Armen tilbage. Giovanni saá fremme foran sig Buret, hvor Løverne gned sig sammen i Flok.\n✂ De begyndte at gaa. Han fulgte Batty. Blikket holdt han ufravendt paa den hvide Trappe. Batty steg op og slog hurtigt Slaaen fra; et Nu betragtede han Giovanni og gik ind.\n✂ Da de igen var ude, hørte Giovanni Bifaldet som en drukken Mand Blodets Sus.\n✂ De arbejdede hver Aften. Løverne var kælne og logrede som Hundehvalpe. Men undertiden fo'r Giovanni om Natten pludselig op af Søvne: han havde set Løvindens Øjne paa sig i Drømme. Han satte sig op badet i kold Sved, og han saá over til Battys Seng, om han sov.\n✂ Timevis sad han i Mørket, med Armene om sine Knæ, i tung Grubien.\n✂ I den sidste Tid var ogsaa Batty søvnløs. Naar Giovanni vaagnede, forfulgt af sin evige Drøm, hørte han Batty kaste sig i Sengen og sukke. Men saasnart han mærkede Giovanni var vaagen, laa han ganske stille med dybt Aandedrag, og de laa begge timevis, lyttende efter hinanden, og lod som de sov, og de vaagede begge.\n✂ Om Aftenen i Garderoben, naar de sad foran deres Spejle, greb de pludselig hinanden i Haanden med et angst Tryk.\n✂ - Giovanni, sagde Batty, hvordan er det gaaet til, at Du hader mig saadan?\n✂ Giovanni blev bleg. Det var det, han tænkte paa Nat og Dag.\n✂ - Jeg véd det ikke, sagde han sagte, jeg forstaar det ikke.\n✂ Og de gav sig igen til at klæde sig paa langsomt og mekanisk.\n✂ Det var en Sommeraften, det skete, efter en hed Dag, som havde gjort Dyrene rigtig levende.\n✂ Batty og Giovanni arbejdede roligt i den gamle Takt. Men den ene Løvinde var ulydig, saa Batty maatte 134 slaa den med Pisken over Snuden. Den blødte. Dyret krummede Kløerne ind og lagde sig knurrende. Giovanni tog ikke sit Blik fra dens gule Øjne.\n✂ Det var forbi, og Batty aabnede Døren og lod Giovanni gaa ud. Han fyrede Pistølen af og vilde lukke Døren til den lille Forstue - da han gled.\n✂ Han faldt, saadan - forover - paa det højre Ben - og vilde rejse sig - og greb for sig - og havde Løvinden over sig - og skreg.\n✂ Og med sin sidste Kraft, med Dyret i sin Strube, vendte han sig og lagde sin Arm som en Rigle ind i Døren, saa den lukkede.\n✂ - Batty.\n✂ - Batty. Giovanni sled i Døren.\n✂ Tilskuerne, flygtede vildt ned over Bænkene, der knustes. Under Skrig sprang de ned fra Gallerierne. Man hørte de Besvimedes Hvin og Angstraab fra Børn, der klamrede sig til Logerne - og man vendte sig ikke, men flyede.\n✂ Paa Amfiteatrets Bænke vred Kvinder deres Hænder. Staldmestrene brødes med Giovanni midt paa Jorden.\n✂ - Luk - luk Buret! skreg der Tusinde.\n✂ - - Løverne gik logrende rundt om Battys Lig i den tomme Cirkus, hvor alle Blussene brændte.\n✂ Giovanni sad paa en Kasse ude i Gangen. Fraaden faldt fra hans Mund ned paa hans Bryst. To Artister holdt hans Hænder. Da Kammeraterne slap ham, rørte han sig ikke. Armene faldt ned.\n✂ Han lyttede til Bruset af Stimmelen og Skrigene, der døde bort - indtil der var stille.\n✂ Saa rejste han sig. Hans Ansigt var stift og gult som et Ligs. Han saá Løverne, der listede rundt om Battys Lig, og staaende foran Buret affyrede han to Skud og aabnede Døren.\n✂ Løverne gned sig skulende langs med Stængerne, og lempeligt løftede Giovanni Liget ud. Blodet rislede fra Gulvet i Buret piblende ned paa Jorden til en stor Pøl.\n✂ Han kaldte paa et Par Staldkarle, og de kom tøvende. De rystede over hele Kroppen.\n✂ - Tag ham, sagde Giovanni.\n✂ Karlene bøjede sig ned og tog Liget. Men den ene slap Taget. Han besvimede saa lang han var paa Jorden.\n✂ Giovanni skubbede den anden væk, og han løftede langsomt det lemlæstede Lig op, og han bar det ud i sine Arme, som et lille Barn. Der blev en lang Vej af Blod til det Sted, hvor han lagde det: paa Løveburets Plads ved Stalden.\n✂ Der var ingen. Der var tomt og stille overalt. Han hentede en Baare og lagde Liget paa den og dækkede det med Akrobaternes Tæppe.\n✂ Han gik tungt op ad Trappen og aabnede Døren til Garderoben og kastede sig paa Gulvet, plat ned. Han sov, hulkende i Søvne. Der gik Trækninger gennem hans store Legeme.\n✂ Da han vaagnede, var det Dag. Han satte sig op, hele hans Krop smertede. Saa saá han Battys Tøj, der hang fra igaar over Stolen. Det gav et Ryk i ham af Smerte. Han saá paa Spejlet. Uhret hang i sin Kæde og var gaaet istaa.\n✂ Han blev siddende paa Gulvet og saá længe paa det altsammen. Nu var han alene. Hans Smerte blev i samme Nu til et dumpt Raseri mod dem, Dyrene.\n✂ Han rejste sig og gik ned ad Trappen. Han ikke saa meget som tænkte paa Liget. Han gik ind i Manegen. Løverne sov i Buret. De blev vækkede ved Støjen og knurrede. Han tog Skodderne i Stalden, en efter en, og satte dem for.\n✂ Saa gik han op igen i Garderoben og klædte sig om. Han skulde ud og købe Kød til Løverne, i Byen.\n✂ Medens han sad, tog han Battys Uhr og trak det op. Og da det hang der igen, ved Spejlet, dikkende, kom han til at græde og lagde Hovedet ned mod Bordpladen. Han græd længe, sagte fortvivlet. Saa stod han op og gik ud.\n✂ Han købte nogle store Oksekøller hos en Slagter, og han fulgte selv med Drengen, der bar dem hjem. Han blev hjemme hele Dagen, og han borede med et gammelt Vridbor lange Gange i Kødet og fyldte dem med Stryknin.\n✂ To Politiembedsmænd kom for at faa Forklaring om Ulykken. Giovanni svarede roligt og hørte ikke op med sit Arbejde.\n✂ Da det mørknede, gik han ud. En Dreng bar Kødet, pakket ind i et Lagen.\n✂ Cirkus laa tom og mørk. Forestillingen var aflyst.\n✂ Giovanni tændte to Staldlygter og gik ind i Manegen. Buret stod med sine Skodder paa samme Sted som om Morgenen. Han gav Drengen en Drikkeskilling og lod ham sætte Kødet fra sig; langtsomt tog han Skodderne fra og stillede dem i Kreds op ad Manegen.\n✂ Saa viklede han Lagenet op og kastede Kødet ind, Stykke for Stykke.\n✂ Løverne greb det knurrende og sled det itu og slugte det. Giovanni saá paa de hvide Tænder i Kødet.\n✂ Han satte sig paa Manegen og ventede.\n✂ I Halvmørket gned Dyrene sig som Skygger rundt i Buret.\n✂ Ubevægelig stirrede han hen, hvor Løverne flakkede uroligt rundt; de skubbede sig op ad hinanden med korte Brøl. Klagende strakte de deres Kroppe ud paa Sandet, og de spilede Øjnene op og strakte de tørre Tunger langt ud og slikkede de kolde Stænger.\n✂ Dyrenes Øjne lyste i Mørket som gule Flammer, der blev lysere og matte og slukkedes. De borede deres Kroppe ind i Krogene under sagte Jamren, og de begyndte at ralle, og pludselig fløj de, rasende, op mod de klirrende Stænger og brølede fortvivlet; de faldt ned, og sky slæbte de sig forbi hinanden og væltede sig om paa Ryggen, og der kom fra deres opspilede Gab afbrudte og kvalte Brøl, som om deres Struber snøredes sammen.\n✂ Lysene i Lygterne var ved at brænde ned. Det blev helt mørkt.\n✂ Giovanni blev siddende og hørte den sagte Rallen fra Buret, hvor der blev stille - lidt efter lidt.\n✂ Han syntes, det hele var saa græsselig elendigt, altsammen.\n✂ Han tænkte paa saa mange sørgelige Ting. Han tænkte paa de lystige Brolæggere, som i et Aar alle havde kastet sig ned paa Gaden og var døde der paa Stenbroen. Han tænkte paa sin Fader, som havde siddet ved hans Seng og presset ham for Penge.\n✂ Han tænkte paa Batty - paa Batty, som var død.\n✂ Han lyttede. Det var blevet ganske stille. Saa kom der et dybt Suk og endnu et. En lille sagte Kradsen af en Pote - og ikke mere.\n✂ Giovanni tænkte paa, hvad han nu skulde blive. Han var ikke saa ung mer, og han havde ikke længer nogen Specialitet.\n✂ Han maatte vel forsøge at blive Klovn, Jokey-Parodist Hvis han kunde det for sit Ben.\n✂ Giovanni stod op og gik frem gennem Mørket. Han syntes, det var, som han slæbte en tung Byrde hen efter sig.


Sådan planlægger du dit nye badeværelse - Alt om bolig og hus\nDu er her: Start1 / Bolig og Have2 / Sådan planlægger du dit nye badeværelse\nmaj 15, 2019 /i Bolig og Have /af Admin\nHvor skal jeg starte og hvad skal det koste? Sådan spørger mange sig selv, når de skal til at bygge nyt bad. For hvor skal man starte og hvad er en fair pris egentligt?\nFølg denne guide og se, hvad du skal være opmærksom på, når du skal bygge nyt badeværelse.\nNår du skal starte planlægningsarbejdet i forbindelse med dit nye badeværelse, skal du først spørge dig selv, hvad dine behov er. Her skal du naturligvis se på særligt familiens størrelse, men du bør også tænke skridtet videre. Hvordan er situationen på badeværelset om morgenen? Skal der være to håndvaske, hvis der er mange brugere på samme tid af dagen? Skal der være plads til nogen særlig form for opbevaring? Skal der være adgang fra flere rum? Alle disse spørgsmål gør det muligt at begynde at se efter løsninger, der passer familiens rutiner.\nBadeværelset er isoleret set det rum med de højeste kvadratmeterpriser, når man bygger eller renoverer. Derfor skal du naturligvis hele tiden have tanke på dit budget, når du træffer valg.\nStart gerne med at tænke i de overordnede baner. Skal du have fliser over det hele? Skal der lægges epoxy eller andet moderne gulv og kun være fliser i brusenichen? Skal der være gulvvarme i gulvet? Skal der være badekar? Vil du have rigtige fliser eller kan billigere glasvæv være en mulighed?\nNår du tænker materialer, er det vigtigt, du ved, f.eks. hvor mange kvadratmeter, der skal dækkes med fliser og hele tiden huske rummets størrelse i dine udregninger.\nHvis du skal bruge et nyt badeværelse eller står foran en stor renovering, bør du bestille professionel håndværkshjælp. Der er typisk både behov for murer, VVS’er og elektrikere samt muligvis en tømrer, når du skal have nyt badeværelse. Måske du endda får brug for en maler!\nØnsker du ikke selv at koordinere de mange faggrupper, kan du få hjælp fra en entreprenør, der klarer det hele for dig.\nDenne artikel er skrevet på i samarbejder med vores lokale håndværkerekspert inden for nyt badeværelse i Kolding. Ønsker du at høre mere om dine muligheder for et nyt baderum, anbefaler vi, at du kontakter din lokale murermester for et uforpligtende tilbud.


Tysk søndagshandel krænker religionsfriheden - Kristeligt Dagblad\nTysk søndagshandel krænker religionsfriheden\nKardinal Georg Sterzinsky (til højre) modtager forfatningsdomstolens nye afgørelse positivt. Her taler han med ærkebiskop Robert Zollitsch ved et møde i Fulda, 21 September, 2009. -- Foto: KAI PFAFFENBACH Denmark\n3. december 2009, kl. 0:00\nStik modsat udviklingen i Danmark tvinger Tysklands forfatningsdomstol flere delstater til at genindføre eller fastholde søndagslukning af butikkerne\nDenne vinter er den sidste, hvor berlinerne kan købe ind alle fire søndage i advent. Tysklands højeste domstol, Forbundsforfatningsdomstolen, har meddelt, at butikshandel om søndagen krænker kirkernes ret til fri religionsudøvelse.\nBerlins kommune tvinges dermed til at lave nye, mere stramme regler på området. Dommen vil også påvirke lovgivningen i adskillige andre tyske delstater, hvor der har været planer om at liberalise butikkernes åbningstider. Nu må politikerne opgive disse planer.\nDermed går det store naboland i en helt anden retning end Danmark, der netop har liberaliseret lukkeloven.\nDen katolske og den evangeliske kirke i Berlin har i fællessskab klaget til Forbundsforfatningsdomstolen, og begge kirker er meget tilfredse med dommen.\n– Dommen betyder en styrkelse af søndagen som hviledag, og det er godt, fordi samfundet har brug for en ugentlig helligdag, siger Berlins evangeliske biskop Markus Dröge.\nDen katolske biskop i byen, kardinal Georg Sterzinsky, er positivt overrasket over dommen.\n– Det er den bedste afgørelse, der kunne falde, siger han.\nDommerne begrunder deres afgørelse med, at søndage og helligdage ifølge den tyske grundlov nyder en særlig beskyttelse. Dagene er ikke alene af religiøse grunde arbejdsfrie dage, men har også til formål at give arbejdstagerne mulighed for at komme til kræfter og for at deltage i det sociale liv.\n– Butikkernes ønske om mere profit er ikke nok til at retfærdiggøre undtagelser fra reglen, meddeler domstolens præsident, Hans-Jürgen Papier.\nFlere fagforeninger, blandt andre den tyske fagforening for handel og kontor, Ver.di, har støttet kirkernes klage til domstolen.\n– Afgørelsen er en god nyhed for butikkernes ansatte netop nu, hvor den meget anstrengende julehandel begynder, siger Margret Mönig-Raane, der er næstformand i Ver.di.\nDe tyske delstater udformer selv reglerne for deres lukkelove. Det er muligt for delstaterne undtagelsesvis at tillade søndagshandel på dage, hvor handelen, som det hedder, "tjener den offentlige interesse".\nAf alle delstater har Berlin hidtil haft den mest liberale lov og tilladt butikkerne at have åbent 10 søndage om året. I de fleste andre delstater er det kun muligt at købe ind tre eller fire søndage om året.\nIfølge Forbundsforfatningsdomstolen er det ikke i overensstemmelse med grundloven, når butikkerne har åbent fire på hinanden følgende søndage. Det betyder, at det fremover højst vil være muligt at holde åbent en eller to søndage i advent.\nDe tyske medier reagerer overvejende positivt på Forbundsforfatningsdomstolens afgørelse. For eksempel skriver avisen Die Welt om dommen:\n"Sådan beskytter man den kristne religion. Ikke ved at forbyde muslimske mindretal at bygge minareter, sådan som det er sket i Schweiz, men derimod ved at sikre, at det kristne flertal i befolkningen beholder den prægende indflydelse på livets samfundsmæssige orden. Altså ikke ved at beskære et mindretals religionsfrihed, men derimod ved at bevare det religiøse flertals kultur."


Få måneder efter den første produktion begyndte har den kommende Maersk Oil-ejer solgt sin sidste andel af norsk oliefelt til Kuwaits statsejede olieselskab.\nOffentliggjort: 04.09.17 kl. 09:11\nTotal har solgt sine sidste 15 pct. af det norske oliefelt Gina Krog. Køberen er det statsejede kuwaitiske selskab Kufpec, der også sidste år overtog 15 pct. af feltet fra franskmændene. Den samlede pris for de to handler er på 617 mio. dollar (3,9 mia. kr.).\nDet skriver Total i en meddelelse.\nMedie: Statoil sprænger budgetter med 10 milliarder\nLav oliepris får hollændere til at droppe Norge


Caroline Wozniacki gav anbragte børn en oplevelse for livet\nDer var stjernedrys og sveddryppende pander på programmet, da 24 anbragte børn og unge tirsdag den 26. november krydsede ketcher med verdensstjernen Caroline Wozniacki. e-Boks og organisationen Børnehjælpsdagen afholdt traditionen tro en tennis-event for 5. år i træk for at inspirere de anbragte børn til mere fysisk aktivitet i hverdagen.\nfoto: Kim Agersten\nDet var på mange måder en begivenhedsrig dag hos KB Tennis. Glade børn og store smil. Træningstøj og sved på panden. Duel og stjernestatus. Alt dette dannede rammen om en helt særlig event arrangeret af e-Boks og organisationen Børnehjælpsdagen, hvor 24 anbragte børn og unge svingede ketsjeren i intens duel mod verdensstjernen, Caroline Wozniacki.\nBørnene, der til hverdag bor hos en plejefamilie eller på et opholdssted, kom fra alle dele af landet.\nJeg er verdens heldigste pige\n13-årige Jasmin fra Høng var én af de mange deltagere, der fik lov at kridte tennisskoene og dyste mod den danske tennisstjerne. Og det er ikke første gang, hun får lov til at krydse ketsjer med verdensstjernen. Hun er nemlig 'genganger' og har været med til tennis-eventen både i 2017 og 2018. Mødet med Caroline har direkte inspireret Jasmin til at starte til tennis. Siden januar 2019 har hun spillet to gange om ugen i Gørlev Tennisklub.\n− Jeg synes, det har været rigtig sjovt at spille mod Caroline i dag. Jeg har lært ny teknik, og så har jeg også fået gode kammerater, både drenge og piger i forskellige aldre. Mit mål er bare at spille så meget tennis som muligt, fortæller Jasmin efter mødet med sit store idol.\nSport øger trivsel og personlig succes\nIgen i år havde eventen fokus på at inspirere de anbragte børn til mere fysisk aktivitet i hverdagen. Et særligt fokus er at vise og italesætte, at man kan opnå større mål og drømme indenfor en sportsgren, som for eksempel tennis, ved at sætte sig delmål. Disse delmål øger chancen for "små sejre", som kan give fornyet energi og motivation. Noget børnene kan bruge i livet generelt.\nCaroline Wozniacki fungerede som rollemodel og inspiration for de unge, der i særlig grad kan have brug for motivation og et ekstra skulderklap til at nå i mål med deres drømme:\n− Det er femte år i træk, at jeg mødes med børnene, og det er en dag, jeg hvert år ser frem til. Jeg synes, børnene er mega seje og modige, at de tør møde op og kaste sig ud i en sportsgren, som de måske ikke før har prøvet. Udover at vi hygger os og har det sjovt sammen, så håber jeg også, at jeg kan være med til at vise, at det er vigtigt i livet at turde tage springet, at tage det første skridt i en retning og sætte sig nogle delmål. Og så huske at nyde de små sejre undervejs, som jeg selv i min tenniskarriere har gjort, siger Caroline Wozniacki.\nDet er femte gang, Caroline Wozniacki afholder eventen sammen med sin danske sponsor, e-Boks, der også støtter organisationen Børnehjælpsdagen. Hos e-Boks glæder man sig over at gentage succesen, og at super-serveren endnu engang gav børnene en oplevelse for livet.\n− Vi er glade for, at vi for femte år i træk kan bringe Caroline og børnene sammen om tennis og forhåbentligt give børnene en hel særlig oplevelse. Flere af børnene er kommet igen og flere er endda startet på at spille tennis. Det er så skønt at følge denne udvikling hos børnene, og vi håber, at arrangementet kan bidrage til endnu mere motivation hos det enkelte barn, siger Susanne Søndahl Wolff, kommunikationsdirektør i e-Boks.\ne-Boks har været sponsor for Caroline Wozniacki i 10 år. Læs mere om samarbejdet her.\nDanskerne har stemt: De tre finalister til Danskernes Idrætspris fundet\ne-Boks fremtidssikrer med ny tech stack\nDerfor er it-sikkerhed vigtig under corona\nNyt partnerskab skal bringe e-Boks-løsning ud i Golfregionen\nDanmark erobrer førstepladsen i offentlig digitalisering\nCopyright © 2021 e-Boks A/S. Alle rettigheder forbeholdes. e-Boks er et registreret varemærke.\nPrivatlivspolitik Cookies Kontakt Sitemap Whistleblowerordning\nRing +45 7021 2400\nRing +47 22 89 85 04\nRing +46 (0)771-888 500\nCall +45 7021 2400


Præfixet 035933 er områdenummeret for Neschwitz. For det fiktive telefonnummer 1974229 og er forvalg / områdekoden 035933, det nummer, der skal ringes op, er 035933 1974229. Og Neschwitz ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 1974229 er forvalg / områdekoden 035933 (Neschwitz) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 35933 1974229. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 035933 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Neschwitz, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Neschwitz, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 35933. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 1974229 er forvalg / områdekoden 035933 (Neschwitz) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 35933 1974229.


Elektroniske cigaretter med nikotin | Slut med at ryge tobak med elektroniske cigaretter\nSlut med at ryge tobak med elektroniske cigaretter\nElektroniske cigaretter med Nikotin – en ny revolution indenfor rygning.\nElektroniske cigaretter med nikotin, som bliver mere og mere populær blandt rygere, der forsøger at holde op eller nedtrappe deres tobaksforbrug, har revolutioneret fremtiden indenfor rygning.\nMed alle de fremskridt der er gjort inden for moderne teknologi, er det ikke overraskende, at den elektronisk cigarets udvikling ville være en af de mest populære opfindelser. Hvis du kan lide at ryge, men også har forsøgt at holde op eller skære ned, skal du vide, at det ikke er bare afhængigheden af nikotin, der gør det svært at stoppe. Det psykologiske aspekt af, at holde på en cigaret, at ryge efter måltider, eller når man holder en pause og at se røgen hvirvle omkring dig, er alle en del af ryge ritualet. Tanken om at have alt dette uden de skadelige virkninger fra tobakken er meget tiltalende, og det er her elektroniske cigaretter kommer ind i spilet. Elektronisk rygning erstatter ikke den nikotin man får fra cigaretter, så man lider ikke af abstinenssymptomer. Nogle mennesker foretrækker elektroniske cigaretter frem for tyggegummi eller plastre, da de efterligner den faktiske fysiske handling ved at ryge en rigtig cigaret, men uden de skadelige bivirkninger.\nVanddamp i stedet for tobak.\nDen elektroniske cigaret med nikotin, også kendt som e-cigaret, er en sofistikeret elektromekanisk eller elektronisk enhed, der genererer damp til inhalation. Den producerer damp eller tåge der visuelt ligner røgen produceret af en almindelig tobak cigaret. Dampen kan have mange smagsvarianter, såsom lys eller brun tobak, frugt, sød eller krydrede smag, urte smag, te og kaffe for blot at nævne et par stykker. Nogle mennesker foretrækker DIY blandings metoden og tilføjer aroma til deres e-væsker. I modsætning til røgen fra en traditionel cigaret, lugter dampen ikke af tobak, og den er en sikrere alternativ til rygning, og kan benyttes som en erstatning når man vil stoppe med at ryge.\nEnheden omtales almindeligvis som en elektronisk cigaret eller e-cigaret, fordi den ligner af udsende og i anvendelse de traditionelle cigaretter. Udtrykket “elektronisk” eller “e-” er en salgsfremmende udtryk opfundet i 2005. I øjeblikket har nogle mere sofistikerede enheder varierende spænding og / eller suge effekt og filter. Elektroniske cigaretter er sammensat af en patron, en beholder til væske, en atomiser til opvarmning af væske, og et batteri, der driver atomiseren. Idéen er, at efterligne rygehandlingen så meget som muligt, herunder den behagelige nikotin sus og illusionen af røg, minus den faktiske afbrænding af tobak med alle dens relaterede sundhedsmæssige betænkeligheder. Selv om der stadig er røg, er der ingen tjære i elektroniske cigaretter.\nOpfundet tilbage i 1963.\nBegrebet e-cigaret blev opfundet af Herbert A. Gilbert i 1963 patenteret i 1965 med et diagram af en røgfri elektronisk cigaret, der erstattede tobak og papir. Gilbert blev kontaktet af virksomheder, der ønskede at fremstille cigaretten, men hans opfindelse blev aldrig markedsført. Den første frigivet enhed, som var designet til at efterligne brugen af en rigtig cigaret blev fabrikeret i 2003 af en kinesisk farmaceut ved navn Hon Lik. I 2005 indgav Lik patent på en røgfri elektronisk cigaret.\nDet oprindelige design var baseret på ultralyds teknologi, men i dag e-cigaret patroner fyldt med en væske, der består af nikotin, glycerol og aromaer. Væsken fordamper ved at skrue patronen på en atomiser til et varmeelement. Der er et LED-lys i spidsen af e-cigaretten så den ligner autentisk glød, ligesom en rigtig cigaret. E-cigaretten bruger et genopladelig batteri, som kan oplades via en USB-port eller en oplader der ligner en pakke cigaretter. E-cigaretter ligner i udseende en konventionel cigaret, og de er ligeså nemme at bruge. De er genopladelige, og da de har en beholder med væske til at ryge, kan de også genbruges. På en måde ligner de en pibe, som simpelthen fyldes op før hver brug. Elektroniske cigaretter fungerer på samme måde, de kasserers ikke, men fyldes igen med en ny e-patron, og batteriet genoplades lejlighedsvis.\nDer er mange positive anmeldelser på elektroniske cigaretter. Dampere (som e-cigaret rygere kaldes) er ivrige efter at påpege, hvor meget enhederne har hjulpet dem i deres bestræbelser på at regulere deres rygevaner. Mange rygere, som har haft svært ved at opgive rygevanen, har formået at stoppe med at ryge, eller har i høj grad reduceret antallet af cigaretter. Folk, der har røget cigaretter i årtier, og som har forsøgt men ikke opnået at holde op med ryge ved hjælp af konventionelle metoder kan bekræfte, at e-cigaretter har hjulpet dem i kampen mod tobak. Trangen, som er så svær at komme af med, er nu overskuelig, og e-cigaret brugere sætter pris på, at der ikke er nogen ildelugtende røg, ingen kulilte, ingen tjære, og ingen irriterende cigaretskod.\nEt af de mest nyttige aspekter ved e-cigaretter er, at brugere stadig kan gå udenfor, for at tage en ryge pause ligesom de ville have gjort før forandringen. Evnen til at udføre de samme bevægelser betyder, at skiftet til e-cigaretter ikke er sådan et chok som at skifte til tyggegummi eller plastre eller endda endnu hårdere, at tage en kold tyrker. Sindet har stor betydning, når der skal tages så ekstreme foranstaltninger, at folk mislykkes, og skal starte cyklussen forfra. De fleste e-cigaret brugere mærke en forbedring i deres fysiske velvære inden for en dag eller to efter at være skiftet fra tobak, og ikke længere indtager alle de giftstoffer fra almindelige cigaretter. Mange vapers har også den fordel at man ikke får dårlig cigaret ånde, gule fingre, eller dvælende lugt af cigaretter på tøjet og i håret .\nEfterhånden som elektroniske cigaretter vokser i popularitet, er fabrikanterne ved at bevæge sig væk fra den konventionelle cigarets udseendet, til mere unikke design. E-cigaretter bliver stadig mere populære i Hollywood til arrangementer og også i filmkulisserne. Som berømte e-cigaret brugere nævnes Sienna Miller, Katherine Heigl, Stephen Dorff og Leonardo DiCaprio. Når højt profilerede vapers understøtter tendensen til elektroniske cigaretter bør rygere ikke længere føler sig marginaliseret.\nElektroniske cigaretter er et godt alternativ.\nTraditionelle cigaretter bliver stadig dyrere, og e-cigaretter er et godt alternativ. Når du skifter til e-cigaretter, kan du sige evig farvel til de chokerende priser på cigaretter. Én aroma patron daglig bør være tilstrækkeligt, hvis du normalt ryger en pakke om dagen. Da de ikke er underlagt de normale rygeforbud, kan de ryges næsten hvor som helst – sportsbegivenheder, barer, fester, restauranter, det vil sige, i de fleste sociale sammenhænge. Men før du vaper, er det tilrådeligt at kontrollere, om det er tilladt det sted du besøger.\nNye indlæg\tE-cigaretterne er kommet for at blive; det er der ingen tvivl om.\nHvad består DanSmokes Komplette Startpakke af?\nE-Cigaret Nikotin Tendensens ny alternativ for Rygere\nBrug E Cigaretter med nikotin til at kvitte ryge vanen for resten af dit liv


RITS Psykologisk stress- og krisebearbejdning | Uddannelse\nHjem » KURSER » RITS\nRITS Psykologisk stress- og krisebearbejdning\nSelvom du gør et stort stykke arbejde for at nedbringe ulykkestallet, kan der stadig opstå traumatiske hændelser på din arbejdsplads. Det er især tilfældet i særligt udsatte job, hvor den indledende krisebearbejdelse kan være afgørende for, om medarbejderen skal sygemeldes eller kan vende tilbage til sit job.\nRITS® er en internationalt anerkendt psykologisk metode til stress- og krisebearbejdning, der bruges som beredskab i kollegastøtteordninger. Den ansvarlige uddannes til at rykke ud ved små og store ulykker for at yde indledende krisehjælp til de implicerede kolleger.\nRITS® bruges til at bearbejde og rekonstruere den traumatiske hændelse for at klarlægge, hvor påvirket den kriseramte er. Den RITS®-uddannede er trænet til at tage udgangspunkt i den impliceredes unikke situation og ressourcer for at mindske en efterfølgende potentiel reaktion.\nDen fulde uddannelse til psykotraumatolog består af 8 trin. Basisuddannelsen består af trin 1-4, der kan tages i Danmark hos ArbejdsmiljøCentret, og som efter bestået eksamen svarer til 20 ECTS-point. RITS® trin 1-2 tager i alt fem dage at gennemføre, og det samme gør sig gældende for RITS® trin 3-4.\nNår du har gennemført trin 1-4, har du mulighed for at udbygge din uddannelse med trin 5-8 hos norske SOSCON, der varetager RITS®-varemærket. Efter bestået eksamen svarer trin 5-8 til yderligere 40 ECTS-point.\nRITS® er ikke forbeholdt psykologer, men er også relevant for ansatte i særligt udsatte job som f.eks. socialrådgivere, pædagoger, sosu-assistenter, reddere, politi og sygeplejersker.\nSærlige introduktionskurser i uge 40 og uge 4\nI uge 40 og uge 4 afholder vi to helt unikke RITS®-introduktionskurser. Her bliver du undervist af den norske psykolog og psykiater dr. med. Are Holen. Are er manden bag udviklingen af RITS®-metoden, og hans meget store erfaring og indlevende personlighed vil med sikkerhed gøre disse kurser til en særlig oplevelse.\nDe to 5-dages kurser afholdes på Hotel Søparken, ca. 10 km fra Aalborg Lufthavn. Læs mere om priser, datoer og et godt tilbud om overnatning ved at klikke på de enkelte kurser herunder.


Indendørs udendørs lys Room Decor String Lights Vintage Lighting Leverandører og Factory China - Customized Lights - LIGHT FEEL\nIndendørs Udendørs Lights Room Decor String Lights Vintage Lighting\nIndendørs Udendørslys Room Decor String Lights Vintage Lighting STUNNING LIGHTING - Tilføj nogle beroligende stemninger til dit hjem eller baggård med Lux Light S14 String Lights. Vores varme dekorative lys er garanteret at tilføje den perfekte dekorative touch, der skaber en afslappende og smuk ...\nSTUNNING LIGHTING - Tilføj nogle beroligende stemning til dit hjem eller baggård med Lux Light S14 String Lights. Vores varme dekorative lamper garanteres at tilføje den perfekte dekorative touch, hvilket skaber en afslappende og smuk stemning til enhver lejlighed!\nUL-liste 48 fods sort vejrbestandig ledning indeholder 14 gauge ledet gennem 15 vejrbestandige lysstik, male-female-stikforbindelse. AC110V-240V.\nINDHOLDS- OG UDVENDIG BRUG - Opvarm ethvert indendørs / udendørs rum med S14 Strålelys! Tilføj nogle festlige og charmerende indretning til dit hjem, eller brug dem til at dekorere til en særlig lejlighed. De er perfekte til havefester, bryllupper, fødselsdagsfest, terrasser og meget mere.\n3. Høj kvalitet eftersalgsservice.\nHvis du er interesseret i vores indendørs udendørs lys værelse indretning streng lys vintage belysning lavet i Kina, velkommen til at få den gratis prøve med vores fabrik. Som en af de førende producenter og leverandører i Kina, vil vi også tilbyde dig den tilpassede service med lav pris.


Nora Roberts: Midnight Bayou DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nHandlingen udspiller sig i de gådefulde områder ved Mississippis bredder i staten Louisiana. Godset Manet Hall er blevet overtaget af en ny ejer. Han glæder sig til at flytte ind, men straks han... Læs mere.\nHandlingen udspiller sig i de gådefulde områder ved Mississippis bredder i staten Louisiana. Godset Manet Hall er blevet overtaget af en ny ejer. Han glæder sig til at flytte ind, men straks han ankommer, forfølges han af mareridt om glemte hændelser fra godsets tragiske fortid.\nDen mystiske Angelina Simone viser sig at have en uventet og mystisk forbindelse til de hændelser og begivenheder der udgør husets tragiske historie.\nE-handel skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. Der er garanti for sikkerheden bag din online betaling, når du køber hos Gucca.dk, for vores betalingsløsning er godkendt af NETS. Derfor er køb og betaling hos Gucca.dk fuldstændig sikkert.\nUanset hvilke varer du køber hos Gucca, får du altid 30 dages returret. Kort sagt vil det sige, at skulle du fortryde købet, kan du naturligvis sende varerne retur og få dine penge tilbage. Vi står naturligvis altid til rådighed med rådgivning og svar, hvis du ønsker at sende din vare retur.\nVi ved, at du venter på din vare, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Vi knokler for, at du får din vare leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Den præcise lagerstatus er altid tydelig ud for hvert enkelt produkt. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstiden? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nDer er mange muligheder for betaling, når du køber hos os, og du vælger selv, hvordan du vil betale. Du benytter bare den, der passer bedst til dig. Lige meget hvilken betalingsmetode du gør brug af, kan du sikkert og trygt handle hos os. Du får alle betalingsmuligheder her. Husk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi sender produktet til dig - såfremt du benytter betalingskort.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, imens du besøger vores shop, så tag endelig fat i os. Kundeservice er åben for henvendelser på hverdage mellem kl. 10-15, og vi sidder klar til at give dig kvalificeret hjælp med smil på læben og godt humør.\nNår du handler hos os, kan du efterfølgende følge, hvor langt ordren er kommet. Når du gennemfører købet, kan du efterfølgende få adgang til din egen ordreside. På ordresiden er det muligt at se, hvornår vi sender din pakke. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, i samme øjeblik vi har sendt din ordre.\nFaye Dunaway Jerry O'connell Ciera Payton Alan Ritchson Isabella Hofmann Lauren Stamile Ashley Leconte Campbell Bianca Malinowski Alejandro Rose-Garcia Chris Lindsay Shawn Carter Peterson Stephanie Honoré\nNora Roberts: Midnight Bayou, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af Nora Roberts: Midnight Bayou\nVores brugere har bedømt Nora Roberts: Midnight Bayou DVD til 3 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 0 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__drama path__noraroberts:midnightbayou\n79,95 krA Place For Lovers / Amanti - DVD\n49,95 krRebecca - DVD


Forsvarer Magnussen efter sidsteplads: - Han var uheldig - TV 2\nForsvarer Magnussen efter sidsteplads: - Han var uheldig\n16. apr. 2017, 14:41\nKevin Magnussen starter som den sidste i Bahrains Formel 1-grandprix. Foto: Scanpix Denmark\nTeamchef Günther Steiner frikender Kevin Magnussen og fortæller, at en hurtigere bil ville have bragt danskeren ude af problemer.\nDen danske Formel 1-kører Kevin Magnussen har givet sig selv de sværeste betingelser, inden det i dag går løs med grandprixet i Bahrain.\nDanskeren skal nemlig starte sidst.\nKevin forklarer sidsteplads: Der er en grund til at tage chancen\nMagnussen ventede med at køre ud til allersidst i den første runde af kvalifikationen, Q1, i går, og han kørte nogle rigtig solide tider i sektor et og to, der så ud til at række til en plads i Q2.\nMen så blev den danske formel 1-kører ramt af uheld. Spanske Carlos Sainz havde motorproblemer og måtte forlade banen i sidste sving. Magnussen lå bag spanieren, og da der kom gult flag, blev han nødt til at sænke farten.\nHaas-chefen, Günther Steiner, erkender, at danskeren var uheldig, så derfor er det ikke Magnussens skyld, når han senere i dag starter sidst.\nHvis bilen var hurtigere, ville vi ikke være nødsaget til at løbe den risiko.\n- Kevin (Magnussen, red.) var igen uheldig i Q1 – endnu engang ramt af gult flag. Sidste uge var det Romains (Grosjean, red.) tur, og lørdag var det Kevins tur. Vi var ellers meget sikre på, at han ville have nået videre til Q2, siger Haas' teamchef Günther Steiner i en pressemeddelelse.\n- Bagklogskab er smukt. Hvis man går på banen for tidligt, skal man bruge forbedringer fra banen til at komme videre. Så hvis vi går for tidligt på banen, tager vi en risiko. At ende op med gult flag to weekender i streg er lidt uheldigt. Hvis bilen var hurtigere, ville vi ikke være nødsaget til at løbe den risiko.\nSelvom danskeren starter sidst, så er teamchefen faktisk fortrøstningsfuld inden Bahrains Grand Prix.\nGult flag kostede dyrt - Magnussen starter sidst i Bahrain\n- Sidste uge startede vi næstsidst, og Romain sluttede som nummer 11. Vi vil med sikkerhed forsøge at gøre det samme søndag – at komme tilbage i pointene, som vi så, var muligt sidste uge, siger Steiner.\nDanskerens holdkammerat på Haas-teamet, Romain Grosjean, starter som nummer ni, imens finske Valtteri Bottas kørte sig til karrierens første pole position.\nHaas med skidt sidste træning - kørte racer i barrieren


Dansk tv i TyrkietDebat-bidrag om på :\nHej lige et lille sp�rgsm�l ? Var det Metro i Alanya eller Metro hjemme i Danmark du k�bte reciver ? P� forh�nd tak for oplysningen.\nDette bidrag taler efter skribentens mening HVERKEN FOR ELLER IMOD Alanya/Antalya-regionen/Tyrkiet.\nMargit Kruse Læs hele debat-tråden, som dette bidrag er en del af: 5. Vedr. reciever til DR Sydeuropa Jane Rosquist d. 05-02-2012 - læst 643 gange 9==> - Dansk tv i Tyrkiet Margit Kruse d. 06-02-2012 - læst 839 gange - Reciever i Tyrkiet Jane Rosquist d. 07-02-2012 - læst 590 gange - - Hej Jane Visti Kragh Pedersen d. 08-02-2012 - læst 644 gange Dette debat-bidrag handler om...\nOprettet d. 02/06/2012© 2002 - 2013 Udvandrerne.dk


Weekendens Ferie for Alle i Herning gav grund til optimisme blandt messens campingudstillere. I hvert fald hvis man spørger salgs- og marketingschef Per Højgaard fra Adria Caravan:\n- Interessen blandt danskerne er stigende, og der er mange bolde og positive tegn at tage med hjem fra Ferie for Alle, fortæller Per Højgaard og uddyber:\n- Tidligere har folk holdt sig tilbage og afventet med at gå i dialog, men nu er det begyndt at vende. Fredag og lørdag var der sort af folk på standen, og vi solgte 19 campingvogne og fire autocampere, hvilket er rigtig godt. Der er solgt forbavsende mange store vogne – helt op til 250.000 kr.\nStort besøg hos DK Camp\nDen stigende interesse for camping kunne også mærkes i Hal H, som husede et rekordstort antal deltagende campingpladser. Sådan lyder det fra DK Camp, som er landets største forening af campingpladser med flere end 300 medlemmer.\n- Vi har haft rigtig mange besøgende forbi og kan klart mærke, at interessen for at blive i Danmark er større sammenlignet med messen i 2013. Det er især den gode danske sommer sidste år, som spiller ind, og det ser ud til at komme de danske campingpladser til gode, fortæller Jørgen Hansen fra Hessellund Sø Camping og koordinator for DK Camps fællesstand.\nHele weekenden var alle haller stuvende fulde af feriehungrende danskere\n1.600 vintercampister i Herning\nSiden 1999 har vintercampister fra nær og fjern taget turen til Herning, og igen i år var campingområdet under Ferie for Alle et tilløbsstykke. 1.572 vintercampister benyttede sig af lejligheden til at lufte campingvognen, autocamperen og såmænd teltet for første gang i år. De mange campister fordelte sig på 752 forskellige vogne og to telte.\nÅrets topmodeller kåret\nFerie for Alle 2014 bød også på to af campingbranchens mest prestigefyldte kåringer – Årets Autocamper og Årets Campingvogn. Fredag sejrede den luksuriøse og over to mio. kroner dyre Morelo HOME 83MX i autocamper-konkurrencen arrangeret af Den Blå Avis og uddelt af et dommerpanel bestående af autocampister. Lørdag var 11 campingvogne med i opløbet om at blive årets model, og valget faldt på Knaus Südwind Exclusive 580 UF. Årets Campingvogn blev arrangeret af BT.\nLigesom de foregående år spredte campingområdet på Ferie for Alle sig over 8 af de i alt 13 fuldt belagte messehaller. Skandinaviens største feriemesse blev samlet besøgt af 64.520 gæster.\nKlik her for at læse mere om Ferie For Alle


De bedste brugte biler at købe, hvis du er en lærer 2021 |Artikler\nDe bedste brugte biler at købe, hvis du er en lærer\nHvis du er en lærer, kommer du formentlig først og fremmest i skole til tiden. Du vil også sandsynligvis lide en brugt bil, der er let på gas og ikke forfærdeligt dyrt, og vil holde dit motionsudstyr og dagligvarer. Vi har evalueret et par kompakte (eller mindre) biler, og vi har valgt de fem, vi synes, passer dig bedst.\nSmart ForTwo Coupe: Her er et bevis på, at gode ting virkelig kommer i små pakker. Hvis du er en singleton, behøver du sandsynligvis ikke noget større, og du vil sætte pris på den fremragende gaskilometer, du får med Smart ForTwo. Byboende lærere vil elske det faktum, at parallel parkering er et ikke-problem. Du kommer ikke til at trække en masse gear i denne bil, men dit gym taske og dagligvarer bør ikke præsentere et problem.\nToyota Yaris Three-Door Hatchback: Hvis du vil tage en passager eller tre fra tid til anden, kan du gøre det i Yaris. Du vil nok betale lidt mere for en brugt Yaris, end du ville have en Smart ForTwo, men du får meget mere fragtplads, og vi er virkelig forbløffet over hvor meget benrum dette lille tilbud har.\nHyundai Accent Three-Door Hatchback: Accentet er ret billigt nyt, sammenlignet med lignende køretøjer i sin klasse, så du bør kunne få en rigtig god aftale på en brugt model. Det er også en rigtig behagelig tur. Den eneste ulempe er, at det normalt koster mere at forsikre end andre små biler.\nNissan Versa: Nissan Versa er en af de billigste biler til at købe brugt. Den er også tilgængelig i et stort udvalg af trimniveauer. Hvis du leder efter en rigtig billig tur, skal du kigge efter en basismodel - den har en manuel gearkasse, ingen radio og ingen strømfunktioner. Hvis du gerne vil have lidt mere i vejen for komfort, leverer højere trim niveauer varerne.\nKia Soul: I de seneste år har Kia koncentreret sig om biler, der ikke kun er billige, men også stilfulde og sjove at køre. Den er tilgængelig i forskellige trim niveauer, og for vores penge er det en af de mest attraktive, komfortable biler i sin klasse.\nDe fleste lærere er på et budget, men har brug for en bil, der er pålidelig - du kan ikke være for sent til skolen. Med hensyn til pålidelighed og økonomi er det de fem biler, der bedst passer til en lærer.


blev grundlagt i 1993 på initiativ af skovbrugere, forhandlere og repræsentanter for miljø- og menneskerettigheds-organisationer. FSC fremmer en økologisk, social og økonomisk ansvarlig forvaltning af verdens skove.\nFSC's Chain of Custody-certificering (CoC) tilbyder en metode til at følge råvarerne fra oprindelse til det færdige produkt. Dette gør det muligt for forbrugere og virksomheder at foretage ansvarlige indkøb.\nFSC's Chain of Custody-certificering gør det muligt for Arctic Paper at:\nbestemme og kontrollere oprindelsen af FSC-certificeret materiale.\nvise vores kunder, at vi overholder de gældende FSC-standarder vedrørende indkøb, produktion\nog salg af FSC-produkter.\nbruge FSC-varemærket til mærkning af vores FSC-produkter\nLæs mere om FSC i hele verden.\nPEFC™ (Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes) er et globalt system, som fremmer bæredygtig skovdrift – miljømæssig, social og økonomisk bæredygtig forvaltning af skovene for nuværende og fremtidige generationer – gennem uafhængig tredjepartsskovcertificering.\nPEFC's Chain of Custody-certificering (CoC) gør det muligt for Arctic Paper at give vore kunder oplysninger om råvarens oprindelse. CoC-certificeringen giver os ligeledes mulighed for at få licens til mærkning af vores PEFC-produkter.\nLæs mere om PEFC i hele verden.\nBegge systemer bruger volumenkreditmetoden; indgående volumen af certificerede råvarer overføres til et udgående volumen af certificerede papirvarer.\nBegge systemer revideres løbende af tredjepartsrevisorer.\nFlere FSC®- og PEFC™-certificerede papirtyper\nDen første Munken-papirkvalitet blev certificeret i 2003, og siden da, er antallet af certificerede produkter i vores sortiment steget støt. Lige siden har vi arbejdet videre på at FSC- og PEFC-certificere både bestrøget og ubestrøget papir, og i dag kan vi tilbyde vores kunder et bredt sortiment af certificerede produkter. Certificeret papirmasse tilbydes fortsat kun i begrænset omfang, men vi arbejder aktivt på at øge de løbende leveringer heraf. I dag tilbydes de fleste standardprodukter, der sælges under mærkerne Amber, Arctic, G og Munken, som FSC- og PEFC-certificerede.


Markedsanalyse af potentiale for Nationalparkfødevarer by Nationalpark Vadehavet - Issuu\nFORMÅL OG METODE Formål\nDanmarks Nationalparker overvejer at udvikle lokale nationalparkfødevarer under et fælles brand kaldet ”Nationalparkfødevarer”. Derfor ønsker Danmarks Nationalparker at undersøge interessen og forventningerne til nationalparkfødevarer blandt danske forbrugere.\nRapporten er baseret på 115 interviews med borgere på 18 år eller derover, som er bosiddende i Nationalpark Vadehavets nærområde (Varde, Esbjerg, Tønder og Fanø Kommuner). Alle interviews er foretaget i perioden 11. juli til 30. juli 2017.\nI denne rapport undersøges indkøbsvaner og holdninger og forventninger til brandet ”Nationalparkfødevarer” blandt borgere, der bor i nærområdet omkring Nationalpark Vadehavet. Denne viden er vigtig for vurderingen af potentialet for brandet ”Nationalparkfødevarer” i området umiddelbart omkring Nationalpark Vadehavet.\nLangt hovedparten af alle interviews er foretaget online via Epinions Danmarkspanel. Disse er suppleret med interviews foretaget via telefon målrettet grupper, som har været vanskelige at få det ønskede antal interviews fra via internettet. Svarene er efterfølgende vejet på køn og alder for at gøre stikprøven repræsentativ på disse parametre.\nRapporten har som nævnt fokus på borgerne i området omkring Nationalpark Vadehavet. Svarene for disse sammenlignes med svarene for borgere der bor i nærområdet ved en af de fire nationalparker i Danmark. Med det lokale fokus er denne rapport derfor tænkt som et supplement til hovedrapporten, hvor der ses på potentialet for brandet ”Nationalparkfødevarer” på nationalt plan.\nForbrugerne i lokalområdet handler særligt i Rema, Netto og Brugsen. Knap halvdelen køber også dagligvarer i specialbutikker.\nDe lægger særligt vægt på, at det de køber har god kvalitet i forhold til alternativerne, og at det er friske sæsonvarer/råvarer.\nKendetegnende for forbrugernes indkøbsvaner er, at de køber det, de synes smager bedst. Men mange siger også, at de køber det de plejer at købe og at de ofte finder gode tilbud i reklamer eller aviser.\nOmtrent to tredjedel har købt lokale fødevarer inden for det seneste år. Oftest er det rodfrugter, andre grøntsager eller bær og frugter\nGodt en tredjedel af dem, der har købt lokale fødevarer tilvælger det i høj grad aktivt, når de køber ind.\nForbrugerne forbinder især lokale fødevarer med at være friske og støtte lokalsamfundet. Godt en tredjedel forbinder lokale fødevarer med god kvalitet og lidt færre forbinder det med unikke smagsoplevelser.\nGodt hver fjerde siger, at det er vigtigere for dem at en vare er lokal end at varen er økologisk. 37% siger, at et er lige vigtigt for dem\nNæsten tre ud af fire forbinder ikke ordet Nationalparkfødevarer med noget bestemt. De der gør forbinder det med noget lokalt, konkrete produkter eller økologi.\nHver fjerde betegner i høj grad Nationalparkfødevarer som lokale fødevarer. Samme andel siger ‘i nogen grad’ og hver tredje ‘ved ikke’.\nCirka hver syvende vil i høj grad aktivt tilvælge nationalparkfødevarer, hvis de kunne kende dem, mens 43% ‘i nogen grad’ vil tilvælge det.\nGodt fire ud af ti forbinder Nationalpark Vadehavet med lokale fødevarer, særligt fødevarer som østers, muslinger, skaldyr, fisk og lam.\nForbrugerne i lokalområdet forventer at de kan købe nationalparkfødevarer i gårdbutikker og specialbutikker. De ser det kun i mindre grad som en vare, som de vil forvente at finde i dagligvarebutikker.\nDer er bred enighed om, at brandet ”Nationalparkfødevarer” skal dække over produkter med en høj kvalitet. Derudover er der også mange der mener, at det skal dække over bæredygtighed, dyrevelfærd og sunde produkter. Kun få siger, at produkterne skal være billige.\nCirka hver tredje siger, at de vil betale mere for fødevarer fra en nationalpark, end de giver for fødevarer de køber nu. 3\nHVILKE STEDER KØBER MAN IND?\nI hvilke dagligvarebutikker, laver du typisk dine fødevareindkøb?\nHvilke steder køber du fødevarer? 100%\nDagligvarebutikker (f.eks. Netto, Rema1000, Irma mv.)\nSpecialbutikker (f.eks. slagtere, fiskehandlere, ostehandlere, bagere mv.)\nGennem lokale foreninger\nPå internettet i webshops\nRestauranter / Spisesteder\nKun besvaret, hvis man køber fødevarer i dagligvarebutikker\nHVAD LÆGGER MAN VÆGT PÅ, NÅR MAN KØBER IND? Hvilke af nedenstående egenskaber ved fødevarer lægger du særligt vægt på, når du køber fødevarer? 70% 61% 62% 60%\n50% 40% 31% 30%\n0% God kvalitet ifht Det er friske Det er økologisk alternativerne sæsonvarer/råvarer\nDet støtter et lokalsamfund\nDet er sundere end Det er fremstillet Det giver en unik alternativerne på en bæredygtig smagsoplevelse måde\nProducenten har lagt vægt på dyrevelfærd\nVaren har en historie eller personlighed\nAlle nationalparker 6\nHVAD KENDETEGNER INDKØBSVANERNE? I hvilken grad kendetegner nedenstående udsagn generelt dine indkøbsvaner?\nJeg læser altid grundigt på etiketten før jeg køber et produkt\nJeg køber som regel det samme produkt som jeg plejer at købe\nJeg køber altid det der smager bedst\nJeg handler ofte meget impulsivt\nJeg finder ofte gode tilbud i aviser eller reklamer\nJeg forsøger altid at handle økologisk\nJeg går altid efter det billigste alternativ\nJeg forsøger altid at finde det sundeste alternativ, trods prisen\n1 Slet ikke\nJeg kører gerne et stykke tid efter specifikke produkter\nAndel der svarer 4 eller 5\n5 I høj grad 7\nFORBRUG AF LOKALE FØDEVARER\nHar du købt lokale fødevarer inden for det seneste år?\nHvilken type lokale fødevarer har du købt indenfor det seneste år? 56% 58%\n44% 41% 39% 42% 36% 32% 35% 38% 32% 31% 31% 27% 31% 36% 30% 32% 28% 31% 20% 18% 14% 13%\nAndre grøntsager (f.eks. salat, kål)\nOst Øl 12%\nÆg Honning 20%\nKød fra fjerkræ\nNationalpark Vadehavet Kun besvaret, hvis man har købt lokale fødevarer\nAlle nationalparker 9\nTILVALG AF LOKALE FØDEVARER\nI hvilken grad tilvælger du aktivt lokale fødevarer i dagligdagen? 60% 51% 50% 44% 40% 31% 30% 21% 20%\n0% I meget høj grad\nKun besvaret, hvis man køber lokale fødevarer\nHVAD FORBINDES MED LOKALE FØDEVARER?\nHvilke af nedenstående egenskaber forbinder du især med lokale fødevarer? 70% 60%\n63% 58% 52%\n0% Det er friske Det støtter sæsonvarer/råvarer lokalsamfundet\nGod kvalitet ifht alternativerne\nDet giver en unik Det er fremstillet smagsoplevelse på en bæredygtig måde\nDet er økologisk\nDet er sundere end alternativerne\nAlle nationalparker 11\nFORBRUG PÅ FØDEVARER OG LOKALE FØDEVARER\nHvor meget har du cirka brugt på lokale fødevarer, den seneste måned?\nHvor meget har du cirka brugt på fødevarer, den seneste måned? 4500\n1400 4000 4000\n1223 1200 1030\nNationalpark Vadehavet Kun besvaret, hvis man køber lokale fødevarer\nAlle nationalparker 12\nVIGTIGHED AF OM VAREN ER ØKOLOGISK ELLER LOKAL Hvilke af nedenstående udsagn om lokale og økologiske fødevarer er du mest enig i? 40%\n0% At varen er økologisk er vigtigere for mig At varen er lokal er vigtigere for mig end end at den er lokal at den er økologisk Nationalpark Vadehavet\nOm varen er lokal eller økologisk er lige vigtigt for mig\nAlle nationalparker 13\nHVAD DER FORBINDES MED ORDET NATIONALPARKFØDEVARER\nHvad forbinder du umiddelbart med ordet nationalparkfødevarer?\nForbinder du noget med ordet Nationalparkfødevarer? 80%\nKonkrete produkter Økologi og sundhed\nProdukter fra en nationalpark\nSpændende eller interessant\n7% 8% 7% 8% 7% 5% 6% 4% 8% 4% 3% 2% 1% 10% 10%\nKvalitet og god smag\n23% 22% 21% 18% 19% 13% 18% 16% 14%\nBæredygtighed og dyrevelfærd Naturlige produkter\nMærkeligt eller intetsigende\n0% Forbinder Nationalparkfødevarer med noget Nationalpark Vadehavet\nVed ikke hvad man forbinder med Nationalparkfødevarer Alle nationalparker\nAndel af dem, der forbinder Nationalparkfødevarer med noget\nNATIONALPARK FØDEVARER SOM LOKALE FØDEVARER I hvilken grad vil du betegne ”nationalparkfødevarer” som ”lokale fødevarer”? 40%\n30% 25% 23% 20%\nTILVALG AF NATIONALPARKFØDEVARER\nI hvilken grad vil du aktivt tilvælge fødevarer fra danske nationalparker, hvis det var muligt at identificere denne type af fødevarer? 50% 43% 38%\n30% 22% 20% 14%\nKENDSKAB TIL NATIONALPARKEN OG BESØG\nHvilke nationalparker kender du eller har du hørt om?\nHvor ofte besøger du Nationalpark Vadehavet?\nJeg har besøgt nationalparken enkelte gange\nJeg opholder mig ofte i nationalparken\nJeg har kun besøgt nationalparken en enkelt gang\nJeg har aldrig besøgt nationalparken\n0% Nationalpark Vadehavet\n10% 20% 30% 40% 50% 60% Alle nationalparker\nKun besvaret, hvis man kender Nationalpark Vadehavet\nFORBINDES NATIONALPARKEN MED LOKALE FØDEVARER?\nI hvilken grad forbinder du Nationalpark Vadehavet med lokale fødevarer?\nHvilke fødevarer forbinder du umiddelbart med Nationalpark Vadehavet\n5 I høj grad\nAlle nationalparker Ordenes relative størrelse angiver, hvor mange der forbinder Nationalparken med den pågældende fødevarer\nHVOR FORVENTES DET, AT MAN KAN KØBE NATIONALPARKFØDEVARER? Hvilke steder vil du forvente at købe nationalpark fødevarer?\nI hvilke dagligvarebutikker vil du forvente at finde nationalparkfødevarer? 53%\n18% 15% 11%\n9% 6% 4%\nAlle nationalparker 20\nNATIONALPARKFØDEVARER SOM TROVÆRDIGT BRAND Hvor vigtigt mener du at følgende emner er for nationalparkfødevarer, hvis det skal være et troværdigt brand?\nDet er lokalt\nHistorie eller fortælling\nNationalpark Vadehavet 36%\n1 Slet ikke vigtigt\n26% 40% 2\n5 Meget vigtigt 21\nBETALINGSVILLIGHED I FORHOLD TIL NATIONALPARKFØDEVARER Forestil dig en fødevare der koster 100 kr. Hvor meget mere vil du være villig til at betale for denne fødevarer, hvis den stammer fra en nationalpark?\nVil du betale mere for fødevarer fra en nationalpark, end du giver for produkter du køber nu? 30\n20 48% Nej\n10 15% Ved ikke\nNationalpark Vadehavet Kun besvaret, hvis man vil betale mere\nAlle nationalparker 22\nI september 2017 fik de danske nationalparker udført en markedsanalyse af Epinion, med henblik på at afdække potentialet for nationalparkfød...


Blog Arkiv - Side 9 af 9 - Land B\nDet er meget muligt at ramadan er usundt\nMuligt Det er meget muligt at ramadan er usundt, men mine venner og jeg valgte nu alligevel at afprøve det, simpelthen af den ene grund at vi havde mødt nogle muslimer under vores rejse, der foreslog at vi gjorde det. Vi tænkte at det ikke ville gøre nogen skade, og vi valgte derfor at gå …\nLæs videre “Det er meget muligt at ramadan er usundt”\nPosted byEditorial 29. juli 2013 Posted inBlogLeave a comment on Det er meget muligt at ramadan er usundt\nDet er jo sådan set en meget simpel måde at gøre det på!\nKom for guds skyld ikke ind på, at du har brugt proteinpulver til formålet, at du vil have en krop der kan tiltrække piger. Det er for dumt, for det er ikke noget der tiltrækker pigerne, og de vil derfor hurtigt forlade dig, og tage ud for at lede efter et andet bytte. Så det …\nLæs videre “Det er jo sådan set en meget simpel måde at gøre det på!”\nPosted byEditorial 21. juli 2013 Posted inBlogLeave a comment on Det er jo sådan set en meget simpel måde at gøre det på!


Maling af offentlige udendørsarealer - APPE ApS\nFACADER OG UDENDØRSAREALER\nFACADER oG MURE\nOffentlige institutioner er stat og kommuners ansigt overfor borgerne. De er rammerne for dansk kultur og samfund og repræsenterer det vigtige offentlige rum.\nAPPE ApS kan både være jeres rådgiver og håndværker ved maling af facader, sokler og udendørsarealer med fokus på slidstærk og holdbare overflader. Vi giver både tilbud på at renovere gamle bygninger eller facademaling af nye offentlige byggerier.\nBenyt formularen længere ned til at sende os beskrivelsen af jeres behov.\nMURE, TRÆVÆRK OG LEGEPLADSER\nAPPE ApS kan både være jeres rådgiver og håndværker ved maling af facader, sokler og udendørsarealer med fokus på slidstærk og holdbare overflader. Vi giver både tilbud på at renovere gamle bygninger eller maling af nye offentlige byggerier.


April 13th 2005: Heath Bunting foredrag onsdag den 4. maj 2005\n[April 13th 2005]\nArtnode Goes Physical inviterer til:\nCrossing, Sharing and Hacking - foredrag med Heath Bunting\nOnsdag den 4. maj kl. 19.00 på Overgaden,\nHeath Bunting er en af netkunstens absolutte pionerer. Fra midten af 90erne har han i mere end hundrede projekter, online såvel som offline eller begge dele, udfordret, underløbet og eksperimenteret med nettets æstetiske, sociale og økonomiske strukturer. Hans projekter kredser om mulighederne for at skabe åbne og demokratiske kommunikationssystemer og kritiske og humoristiske frirum for ikke-institutionaliserede netværksfællesskaber. Formerne er yderst forskelligartede, fra en cybercafe for kunst og hacking, en database for identitetsbyt, en internettigger og en person2person kurerservice til sabotage af CCTV i det indre London, information om hvordan man krydser landegrænser uden pas og platformen irational.org. Som sådan er hans værk et stærkt bevis på, at netkunst ikke udfolder sig i en teknologisk osteklokke, men forbinder sig til den øvrige samtidskunsts diskussionen af ulighed, udnyttelse, overvågning og kontrol på den ene side og på den anden afsøgelsen af affirmative, produktive og kreative modtræk.\nPå Overgaden vil Heath Bunting fortælle om sine netkunstværker og om den kunstneriske og teknologiske kontekst de opstod i samt om sine erfaringer med interventioner i offentlige rum. Foredraget er med andre ord en oplagt lejlighed til at stifte bekendtskab med netkunsten og gå i dialog med et enestående værk, hvor æstetisk innovation, tekno-økologisk bevidsthed og socialt engagement går hånd i hånd. Ud over alle grænser.\nHeath Bunting har udstillet verden over, blandt på New Museum i New York, Tate Modern i London og Documenta X i Kassel. Artnode arbejder på at lave en udstilling med ham i København til efteråret 2006 og derfor er det en ekstra stor glæde for os lige netop nu at præsentere ham for et dansk publikum.\nArrangementet er lavet i sammenhæng med udstillingen 'City Rumble' som kan ses på Overgaden fra den 21. april til den 19. juni.\nFor mere information om Heath Bunting se www.irational.org eller kontakt Artnode på mail@artnode.org.


Antikduel på Auktionshus | Digeposten | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Digeposten - Eliza Doolittle i Bovlund\nDu er her: Forside - Digeposten - Antikduel på Auktionshus\nTV-holdet og deltagerne havde forud for besøget i Auktionshuset, været på besøg hos lokale antikviteteshandlere. Privatfoto: Pia Dyring Lassen\nAuktionshuset Sønderjylland havde i sidste uge besøg af et tv-hold fra DR der optog afsnit af Antikduellen. Udsendelser der bliver sendt til efteråret.\nLøgumgårde: TV-holdet bag DR-serien Antikduellen besøgte i sidste uge lokalområdet og det ustadige danske vejr, gjorde at tv-holdet søgte læ i auktionshallen hos Auktionshuset Sønderjylland.\nVirksomheden lagde lokaler til flere optagelser, men varerne havde programmets deltagerne fundet hos forskellige antikhandlere og lignende butikker i lokalområdet.\nAt valget faldt på auktionshusets lokaler var ikke helt tilfældig, fortæller indehaver Pia Dyring Lassen. De har brugt foråret på at skabe mere opmærksomhed omkring auktionerne og har brugt deres netværk på at få mere medieopmærksomhed og det lykkedes altså at få DR til at vælge virksomhedens auktionshal til TV-udsendelsen.\n- I juni ringede DR1 om lokation i Løgumkloster området. De skulle skyde et afsnit af Antikduellen og i tilfælde af regn, så havde de brug for et sted at være, fortæller Pia Dyring Lassen, der naturligvis takkede ja.\nFørst i sidste uge var tiden kommet til optagelserne og vejret var så ustadig at produktionen af udsendelsen blev henlagt til hallerne.\n-Det var mandag i sidste uge jeg sad på kontoret og så en lang række hvide varebiler og en enkelt blå komme kørende og i første sekund tænkte jeg - hvad dælen sker der nu, forklarer Pia Lassen og fortsætter: TV-holdet var i auktionshallen fra ca. 10.30, ind til de kl. 18.30 pakkede det sidste sammen og en god dags arbejde var slut.\nUdsendelsen bliver sendt i november eller december 2018.


Lektørudtalelse af "Den hvide kanin og den sorte hat":\nPoetisk og filosofisk billedbog om en hvid kanin, der får et identitetsproblem, da dens tryllekunstner dør. En bog med flere lag, der kan læses af flere aldersgrupper fra ca. 5 år\nEn hvid kanin har været vant til rampelys og bifald sammen med sin tryllekunstner. Da tryllekunstneren dør, indser kaninen, at den må skaffe sig et andet hjem i form af en ny hat. Det skal ikke være en hvilken som helst hat, så kaninen afprøver flere forskellige fx hos en dronning, en bygningsarbejder og en fuld mand. Dog uden held. Så møder den en stor flok hvide kaniner, der hopper i flok, men den opgiver at følge dem. Kaninen er ensom og tvivler på sin identitet, men finder sit nye hjem i hatten på en statue af en berømt, dansk digter. Wung-Sung og Kjærgaard kendes begge for adskillige kvalitets-børnebøger\nEn fortælling i børnehøjde om livets vilkår. Når noget ændrer sig, må man finde nye måder at leve på. Måske er man anderledes end andre? Hvem er man, og hvordan lever man bedst sit liv? Der er rig mulighed for at diskutere livets store spørgsmål. Teksten er velskrevet på et højt niveau, og de flotte illustrationer gengiver fint sindstemninger og atmosfærer i de miljøer, kaninen bevæger sig i\nBogen trækker referencer til klassikeren Mis med de blå øjne . En anden billedbog, der ligeledes beskæftiger sig med et dyrs identitet, er fx En zebra har den farve en zebra skal ha'\nGennemarbejdet billedbog, der kan bruges på flere planer. Anbefales til alle biblioteker\nLektør: Marianne Agger