Så går vi to skridt frem... - PDF\nDownload "Så går vi to skridt frem..."\n1 J u n i Så går vi to skridt frem... INDHOLD: Kursusdeltagelse og skat Kantinemoms... 3 Momsfradrag ved salg af virksomhed og fast ejendom... 4 Holdingselskabers fradrag for etableringsomkostninger Indtræden i afdød ægtefælles virksomhed - dagpengeret... 5 Skattefradrag efter 24 timers rejse... 6 Omlægning af regnskabsår og indkomstår Tilbagebetaling af moms - ansøgning inden 30. juni det bemærkes... 8 Sidder man i en flyvemaskine højt over jorden eller i en sejlbåd midt ude på Atlanten, er der ingen stoppesteder. Det er fristende at stå af ved den næste sky - eller at fortøje båden ved den næste bølge. Vi ved godt, at fysikkens love sætter en grænse for vore lyster til at stoppe op i disse situationer. Den samme fornemmelse kan gøre sig gældende, hvis man begynder at tænke lidt over begrebet tid. Vi fortæller os selv, at tid er en mangelvare - og at vi er nødt til at følge med tiden. Med en indsats kan man individuelt gøre sig til herre over tiden i stedet for at være slave af den. Dette gælder ikke den anden del af udsagnet - ingen kan stoppe tiden for sig selv eller for andre. Ved nærmere eftertanke ville det være fjollet at standse op på et tilfældigt tidspunkt og meddele, at intet udvikler sig fra nu af. Stilstand er tilbagegang - for alt andet bevæger sig. Det, der i går var den gældende - og evigt gyldige - sandhed, er i morgen et dybt forældet synspunkt, som vi kvier os ved at have argumenteret for. Det gælder inden for enhver disciplin - og i denne udgave af FACIT gælder det især inden for skatteret. Her har myndighederne med aktiv hjælp fra domstolene været nødt til at skifte standpunkt på flere afgørende områder. En indvending kunne være, at myndighederne havde taget fejl fra starten, og at det ikke var tiden, men retfærdigheden, der nu sejrede. Under alle omstændigheder må det være tilfredsstillende, at tiden og udviklingen har løst problemerne med kantinemoms og fradrag for kursusdeltagelse uanset geografien. Tiden vil også vise, at skridtene i den rigtige retning hurtigt kan afløses af ét skridt tilbage. Er der bevægelse, er vi ikke gået i stå. Derudover er det egentlig meget rart, at tidens gang har ført os frem til endnu en sommer - nyd den! Samtidig betyder tidens gang, at vi har to somre og én vinter forude.\n2 Kursusdeltagelse og skat Turistmæssigt islæt Praksis Det afgørende kriterium Skatteministeriet har på baggrund af en dom afsagt af EF-domstolen hævet anken for Højesteret i en sag om beskatning af deltagelse i et kursus, der blev afholdt på Kreta. Den hidtidige formodning om, at der er et betydeligt turistmæssigt islæt forbundet med kurser, der afholdes på turiststeder i udlandet, kan hermed ikke længere opretholdes. I praksis godkendes kurser/studierejser skattemæssigt herefter ud fra en vurdering af tre kriterier: Kurset/studierejsen skal være fagligt relevant for deltageren. Deltagelse sker for at vedligeholde og ajourføre den faglige viden. Der må ikke være tale om videreuddannelsesformål. Der må ikke være tale om et turistmæssigt islæt. Vurderingen heraf foretages blandt andet ud fra programmets tidsmæssige tilrettelæggelse, herunder fordelingen mellem studie-/undervisningstid og fritid. Der foreligger en righoldig praksis om vurderingen af de to førstnævnte kriterier - en praksis, der ikke anfægtes af EF-domstolen. Indtil EF-dommen kom, har det været tillagt selvstændig betydning, at et kursus blev afholdt på et turiststed i udlandet. Kurser, der blev afholdt på et turiststed i udlandet, har - modsat kurser afholdt i Danmark - haft en indbygget formodning om, at fradragsret for kursusudgiften ikke kunne anerkendes. Da formodningen efter EF-dommen ikke længere kan anvendes, skal den skattemæssige vurdering af kurser, der afholdes i udlandet, ske alene på baggrund af de tre nævnte kriterier. Det afgørende er således - ligesom for kurser afholdt i Danmark - vurderingen/ afvejningen af det faglige tidsforbrug contra det ikke faglige tidsforbrug. Genoptagelse Told- og Skattestyrelsen har efter EFdomstolens afgørelse udsendt et cirkulære om adgang til at genoptage skatteansættelser for tidligere år. Såfremt lønmodtagere og hovedaktionærer er blevet beskattet af kursusudgiften, eller selvstændige erhvervsdrivende er blevet nægtet fradragsret herfor, alene med den begrundelse at kursusstedet ikke var fagligt begrundet, er det muligt at få genoptaget skatteansættelsen. Anmodningen om genoptagelse skal fremsættes hurtigst muligt. Videreuddannelse Siden den 1. januar 2000 har det ikke længere været en forudsætning for skattefrihed, at deltagelse i kurser skal ske for at vedligeholde og ajourføre den faglige viden. Videreuddannelsesydelser er nu skattefrie, når de ydes: af en arbejdsgiver som led i et ansættelsesforhold, som led i en aftale om ydelse af personligt arbejde i øvrigt, eller når kurset gives til den ansatte ved ophør af et ansættelsesforhold, til personer, der er valgt til medlem af eller medhjælp for bestyrelser, udvalg, kommissioner, råd, nævn eller andre kollegiale organer, herunder Folketinget og kommunalbestyrelser, samt til medlemmer af en fagforening, arbejdsløshedskasse eller pensionskasse. Tilsvarende gælder for ydelser modtaget fra et arbejdsformidlingskontor, fra Arbejdsgivernes Elevrefusion samt for tilskud til deltagerbetaling, som ydes til lønmodtagere efter lov om støtte til voksenuddannelse. Fradragsret/skattefrihed Følgende ydelser medregnes ikke til den skattepligtige indkomst: Skole- eller deltagerbetaling. Ydelser til dækning af bog- og materialeudgifter, som er relevante for uddannelsen eller kurset. Godtgørelse til dækning af udgifter til logi, kost og småfornødenheder. 2\n3 Befordringsgodtgørelser. Udgifter til logi, kost og småfornødenheder kan dækkes skattefrit af arbejdsgiveren, når modtageren af ydelsen på grund af afstanden mellem bopæl og uddannelsesstedet eller kursusstedet ikke har mulighed for at overnatte på sin sædvanlige bopæl. Dette gælder, når opholdet på uddannelses- eller kursusstedet varer mindst 24 timer. Satserne for sædvanlige udgifter til logi, kost og småfornødenheder kan kun benyttes i de første 12 måneder af opholdet på uddannelses- eller kursusstedet. Faktiske udgifter Uanset dette kan arbejdsgiveren skattefrit dække de faktiske udgifter til kost, når kosten indtages på uddannelses- eller kursusstedet. Der kan for befordringen til et videreuddannelsessted udbetales en befordringsgodtgørelse beregnet på grundlag af satsen for befordringsfradrag. Arbejdsgiveren kan skattefrit dække de faktiske udgifter til anden befordring. Har den uddannelsessøgende eller kursisten adgang til befordring med offentlige eller private transportmidler, som betales af dennes arbejdsgiver, medregnes udbetalt godtgørelse til den skattepligtige indkomst for den del af strækningen, hvor der er adgang til fri befordring. Udgifter, der ikke dækkes af en arbejdsgiver, kan fradrages i den skattepligtige indkomst efter skattelovgivningens almindelige regler. Befordring til videreuddannelsessted Kantinemoms I slutningen af 1999 vandt tre virksomheder deres sager ved Landsskatteretten om manglende lovhjemmel til opkrævning af den særlige kantinemoms. Landsskatterettens kendelser betød, at der kun skulle betales moms af det beløb, som virksomhederne faktisk opkrævede deres medarbejdere, og ikke af en beregnet kostpris, der indeholdt løn til kantinens ansatte. Skatteministeriet valgte at indbringe kendelserne for Landsskatteretten. Da det i efteråret 2000 blev klart, at EUkommissionen ikke kunne støtte Skatteministeriets holdning, hævede ministeriet de anlagte sager og meddelte, at der ville ske tilbagebetaling af den ulovligt opkrævede kantinemoms. De nærmere regler for denne tilbagebetaling fremgår af et cirkulære, der blev udsendt i starten af marts Cirkulære om tilbagebetaling Efter cirkulæret skal krav om tilbagebetaling af kantinemoms fremsættes inden udgangen af 2001, hvis virksomhederne ønsker at drage nytte af den suspension af forældelsen, der blev givet i januar 2000, og som betyder, at der generelt vil kunne tilbagebetales kantinemoms for 4. kvartal 1994 og senere perioder. De fleste virksomheder kan få tilbagebetalt deres kantinemoms uden problemer. Uklarheder Cirkulæret er uklart med hensyn til, om udliciterede kantiner kan få kantinemomsen retur, og om prisfastsættelsen kan udelukke tilbagebetaling. Det fremgår også af cirkulæret, at der i visse tilfælde, hvor priserne er meget lave, fortsat skal betales moms af en værdi, der er højere end medarbejderbetalingen, uden at der er redegjort for hjemlen til dette synspunkt eller givet en klar indikation af, hvilket prisniveau der efter myndighedernes synspunkt er acceptabelt. På baggrund af disse uklarheder vil der givetvis opstå en række konkrete sager, før praksis omkring tilbagebetalingen er endeligt fastlagt. Lave priser 3\n4 Hidtil er fradraget nægtet Momsfradrag ved salg af virksomhed og fast ejendom I februar afsagde EF-domstolen en principiel dom om fradrag for moms ved salg af virksomhed. Dommen gav klager adgang til fradrag for moms på rådgiverydelser ved salg af en udlejningsejendom. Dermed er der sat en stopper for den hidtidige danske praksis, hvor man har nægtet fradrag. Dommen fastslår, at afholdte omkostninger i forbindelse med en momsfri overdragelse af en virksomhed - eller en del af denne - skal anses for en del af virksomhedens almindelige omkostninger ved momspligtig virksomhed, og der vil derfor være momsfradrag herfor. delvist momsfradrag før overdragelsen. Virksomheder med fuldt momsfradrag har fuldt fradrag for moms på udgifter ved overdragelse af virksomheden eller en del heraf. Virksomheder med delvist momsfradrag har fuldt fradrag for moms på udgifter ved overdragelsen, hvis udgifterne er klart knyttet til den afgiftspligtige del af virksomheden. I modsat fald er der delvis fradragsret. I øjeblikket diskuteres de situationer, der er omfattet af begrebet en virksomhedsoverdragelse. Som eksempel kan nævnes: Betingelser for fradrag Virksomheden skal overholde en af flere betingelser for at kunne få momsfradrag. I denne vurdering indgår, om udgifter vedrørende det overdragne gav fuldt eller fusioner og lignende virksomhedssammenslutninger/overdragelser, salg af ejendomme omfattet af en frivillig registrering, salg af ejendomme, der indgår i driften af en virksomhed, for eksempel en landbrugsvirksomhed. Holdingselskabers fradrag for etableringsomkostninger Erhvervsvirksomhed Landsskatteretten har afsagt to kendelser, hvor der er taget stilling til forståelsen af begrebet erhvervsvirksomhed i ligningslovens 8 J stk. 1, der har følgende ordlyd: Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrages udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed. Det samme gælder gebyrer til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Denne paragraf blev indsat i ligningsloven i 1991 som et vækstfremmeinitiativ, og ved fremsættelsen blev det fremhævet, at lovforslaget blandt andet indeholdt det element, at det skulle lette oprettelsen af nye virksomheder. Det fremgår endvidere af bemærkningerne til lovforslaget, at det er en betingelse for fradrag for udgifter, der er afholdt før etableringen af en erhvervsvirksomhed, at der rent faktisk sker etablering af en erhvervsvirksomhed, og at der ved vurderingen heraf må tages udgangspunkt i gældende retningslinier og praksis på området. Landsskatterettens kendelser Den ene landsskatteretssag vedrører et holdingselskab, der havde afholdt udgifter til advokat og revisor i forbindelse med stiftelsen. Landsskatterettens flertal fandt, at disse stiftelsesomkostninger ikke kunne anses for fradragsberettigede efter ligningsloven, idet begrebet erhvervsvirksomhed hverken ud fra bestemmelsens ordlyd eller forarbejder kunne antages at om- 4\n5 fatte et holdingselskabs besiddelse af aktier i et datterselskab. Landsskatteretten godkendte derimod fradrag for holdingselskabets udgifter til almindelig revisions- og regnskabsassistance. erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed. Erhvervelse af aktier kunne derfor ikke anses for en udvidelse af selskabets hidtidige erhvervsvirksomhed. Bankrådgivning Den anden sag vedrørte et selskabs udgifter til advokat samt udgifter til rådgivning fra en investeringsbank ved køb af samtlige aktier i dette selskab. Landsskatteretten bemærkede, at selskabet alene erhvervede aktierne i et selskab og ikke selv erhvervede nogen del af den virksomhed, der blev drevet i dette selskab. Landsskatteretten fandt, at det er en betingelse for fradrag, at udgifterne er afholdt i forbindelse med etablering af en Konklusion Det må konkluderes, at holdingselskaber ikke kan anses at drive erhvervsmæssig virksomhed i skattemæssig henseende, hvis holdingselskabets eneste funktion er at eje aktier i et eller flere datterselskaber. Det kræves i denne forbindelse, at den egentlige drift foregår i datterselskaberne. Holdingselskabet er en selvstændig juridisk enhed i forhold til datterselskaberne og skal derfor selv drive aktiv virksomhed for skatteretligt at blive anset for en erhvervsvirksomhed. Aktiv virksomhed Indtræden i afdød ægtefælles virksomhed - dagpengeret Man kan nu som ledig bevare dagpengeretten, selv om man midlertidigt indtræder eller genindtræder i ægtefællens virksomhed ved ægtefællens død. Indtræden eller genindtræden i virksomheden kan dog kun ske, hvis formålet er at afvikle virksomheden. Det skal dokumenteres, at der er tale om afvikling, salg eller bortforpagtning af virksomheden. Ikke hovedbeskæftigelse Man må altså ikke reelt fortsætte virksomheden som sin hovedbeskæftigelse. De timer, der anvendes på afviklingen af virksomheden, skal påføres dagpengekortet, der hver måned sendes til A-kassen. De anvendte timer medfører fradrag i dagpengene. Hvis man modtager efterløn eller overgangsydelse, er man henvist til at benytte de almindelige muligheder for at søge om forhåndstilladelse til at drive selvstændig virksomhed som bibeskæftigelse eller som enkeltstående arbejdsopgave. Ikrafttrædelse Den nye regel trådte i kraft den 2. april Der er også kommet nye regler for dagpengeret i forbindelse med udtræden af virksomhed. Vi anbefaler, at der søges rådgivning herom enten hos os eller direkte hos A-kassen. 2. april\n6 Skattefradrag efter 24 timers rejse Maksimalt 363 kr. pr. døgn Op til 12 måneder Varer en rejse og ophold i Danmark og udlandet mere end 24 timer, gælder rejsegodtgørelsesreglen. Denne gælder for såvel lønmodtagere som selvstændigt erhvervsdrivende. Folketinget vedtog sidste efterår et ændret regelsæt for skattefri rejsegodtgørelse. Rejsegodtgørelse Fra og med 2001 er satsen maksimalt 363 kr. i døgnet, uanset om rejsen foregår i Danmark eller i udlandet. I Japan er satsen dog maksimalt 477 kr. i døgnet. Lønmodtagere kan få beløbet udbetalt, mens selvstændige kan trække det fra i deres virksomhedsresultat. Der er dog en række betingelser, som skal opfyldes. Rejsen skal leve op til lovens krav om, at medarbejderen/den selvstændige skal være udsendt til et andet arbejdssted end det sædvanlige arbejdssted, og at dette medfører, at medarbejderen ikke kan overnatte på sin sædvanlige bopæl. Reglerne for skattefri rejsegodtgørelse gælder også, hvis medarbejderen er midlertidigt ansat direkte på en arbejdsplads. Den skattefri godtgørelse kan udbetales i op til 12 måneder. Derefter kan arbejdsgiveren betale regningen for kost og logi. Skifter lønmodtageren/den selvstændige arbejdsplads, begynder en ny 12 måneders periode. Hvis der skiftes arbejdsgiver, er det forfra med de 12 måneder. Skift af arbejdssted sker, hvis der skiftes til en ny arbejdsplads, som ligger mindst 8 km ad normal transportvej fra den tidligere arbejdsplads, eller når der skiftes til et andet arbejdsprojekt. Selvom medarbejderen har fri kost hele dagen, kan der alligevel stadig udbetales 25% af godtgørelsen skattefrit. Hvis arbejdsgiveren ikke ønsker at udbetale de 25%, kan medarbejderen selv fradrage de 25% - eller 90,75 kr. pr. dag - på selvangivelsen som ligningsmæssigt fradrag. Kørselsgodtgørelse Udover den skattefri rejsegodtgørelse er der også tale om skattefri kørselsgodtgørelse, som dækker kørsel i eget transportmiddel i erhvervsmæssig sammenhæng. Her er satserne for 2001 på 2,76 kr. for de første km og derefter 1,58 kr. pr. km. Erhvervsmæssig kørsel på cykel kan skattefrit godtgøres med 40 øre pr. km - og der er ingen kilometermæssig overgrænse. Samme takst anvendes, hvis der er tale om erhvervsmæssig kørsel på knallert eller EU-knallert. Erhvervsmæssig kørsel omfatter kørsel mellem sædvanlig bopæl og en arbejdsplads i indtil 60 dage inden for en 24 måneders periode, befordring mellem arbejdspladser for samme arbejdsgiver og befordring inden for samme arbejdsplads. Omlægning af regnskabsår og indkomstår Ansøgning Omlægning af indkomstår/regnskabsår for selskaber skal anmeldes både til skattemyndigheden og til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Selskaber kan nøjes med at anmelde omlægningen af indkomståret til skattemyndighederne, når omlægningen er begrundet i objektive forhold, såsom hensyn til sæson, brancheændring, personaleferie, nye forretningsforbindelser eller koncerntilhørsforhold. I ganske få tilfælde vil det være nødvendigt med en ansøgning om omlægning. En omlægning af selskabets første indkomstår skal efter myndighedernes opfattelse også anmeldes. Er der tale om virksomhedsomdannelse, og afviger det første indkomstår fra 12 måneder, skal der ansøges, selvom omlægningen er begrundet i objektive forhold. 6\n7 Statusdagen er ikke længere bundet til kvartalets udløb. Man kan dog ikke helt frit forlænge eller forkorte indkomståret. Både anmeldelse og ansøgning om omlægning af indkomstår skal ske til den skatteansættende myndighed. Den skatteansættende myndighed er den kommune, Told- og Skatteregion eller afdeling af Told- og Skattestyrelsen, der varetager ligningen af selskabet. Frist Fristen for at anmelde/ansøge om omlægning af indkomståret er inden udløbet af det indkomstår, der ønskes omlagt - det vil sige inden udløbet af det indkomstår (den regnskabsperiode), som er gældende for selskabet inden omlægningen. Glemmer selskabet at anmelde/ansøge skattemyndigheden om omlægning af indkomståret, kan omlægningen af indkomståret først ske med virkning for det efterfølgende indkomstår. Dette betyder, at en eventuel sambeskatning kan blive udskudt. Springer fristen, bliver selskabet nødt til at udarbejde et særskilt skatteregnskab for det eksisterende indkomstår, og indkomsten må korrigeres i forhold til det officielle årsregnskab, indtil også indkomståret er omlagt. Eksempel: Hidtidigt regnskabsår er 1. oktober september Indkomståret ønskes omlagt (forlænget) til 31. december 2000 for indkomståret Anmeldelse/ansøgning skal indgives senest 30. september Den skatteansættende myndighed afgør som et led i ligningen, om betingelsen for at anvende bestemmelsen er opfyldt. Kan omlægningen ikke godkendes, skal der selvangives i overensstemmelse med det eksisterende (tidligere) indkomstår. Det er derfor en fordel, at det fremgår af anmeldelsen, hvilke objektive forhold omlægningen af indkomståret er begrundet i. De selskabsretlige regler om regnskabsår er forskellige fra de skatteretlige regler om regnskabsåret. I langt de fleste tilfælde sker omlægning af selskabets regnskabsår i forbindelse med overdragelse af virksomhed. Ved salg af et selskab til en ny koncern skal selskabets regnskabsår eksempelvis tilpasses den nye koncern, således at der kan aflægges koncernregnskab efter reglerne i årsregnskabsloven. Hvis der ønskes sambeskatning med det nye selskab, er det et krav, at selskaberne har samme indkomstår. Der er ikke i lovgivningen krav om, at der skal være sammenfald mellem det officielle regnskabsår og indkomståret. Det vil dog være særdeles upraktisk at afvige herfra. Når omlægningen ikke godkendes Tilbagebetaling af moms - ansøgning inden 30. juni Registreringspligtige virksomheder, der afholder udgifter til erhvervsmæssige aktiviteter i andre EU-lande og nogle få andre udvalgte lande, har mulighed for at søge momsen tilbagebetalt enten årligt eller kvartalsvis. Ansøgningsfristen på den årlige ansøgning udløber 30. juni. For at kunne søge momsen tilbagebetalt gælder en række forudsætninger, som er forskellige fra land til land, men fælles for EU-landene er, at ansøgningsskemaet skal ledsages af originalbilagene. Man kan kun søge momsen tilbagebetalt, hvis virksomheden er momspligtig efter reglerne i det pågældende land. Ansøgning om tilbagebetaling drejer sig typisk om udgifter til messer, udstillinger, rejser og ophold samt rådgivningsudgifter af forskellig art. Originalbilagene skal med 7\n8 - d e t b e m æ r k e s RevisorGruppen Danmark SELVSTÆNDIGE STATSAUTORISEREDE REVISIONSFIRMAER RevisorGruppen Danmark er en landsdækkende sammenslutning af selvstændige, statsautoriserede revisionsfirmaer. Hjemmeside: Medlemsfirmaer: Andersen Hübertz Kirkhoff Busch-Sørensen Haugbyrd & Gunni Pedersen Krøyer Pedersen Lund Thomsen & Partnere H. Martinsen Partner Revision Revisionsfirmaet Kvist & Jensen Revisionskontoret Lemvig-Thyborøn Revisorsamvirket af 1975 RIR Revision SønderbroHus Sønderjyllands Revisionskontor Ullits & Winther Redaktion: Jens Skovby (ansv.) Thomas Bjerrehus Tryk: Silkeborg Bogtrykkeri A/S Vi tager forbehold for fejl og mangler i vort referat af lovgivning med mere, og vi påtager os intet rådgivningsansvar uden forudgående konsultation vedrørende de i kundeinformationen omhandlede emner. Eftertryk af hele artikler med kildeangivelse tilladt. Redaktionen afsluttet den 31. maj Aktuelle satser Mindsterenten 1. januar juni 2001 udgør 4% p.a. Diskonto: ,75% ,25% ,50% ,75% ,50% Aktuelle datoer 25. juni 2001 Betaling af moms - store virksomheder. 1. juli 2001 Indsendelse af selvangivelse for bogførings- eller regnskabspligtige personer herunder personer, der anvender virksomhedsordningen, deltager i anpartsprojekter eller har udenlandsk indkomst. Selvangivelsen anses dog for indsendt til tiden, hvis skatteforvaltningen har modtaget den senest den 2. juli 2001 med ordinær post eller ved normal kontortids begyndelse. Henlæggelse til konjunkturudligning for selvstændige, der anvender kapitalafkastordningen. Indsendelse af selvangivelse for selskaber, fonde med videre, hvis regnskabsår udløber i perioden fra 31. december 2000 til 31. marts juli 2001 Fristen for indbetaling af restskat på op til kr. uden procenttillæg. 25. juli 2001 Betaling af moms - store virksomheder. 10. august 2001 Betaling af moms mellemstore virksomheder (omsætning 1 10 mio. kr. om året). 27. august 2001 Betaling af moms - store virksomheder. 3. september 2001 Betaling af moms små virksomheder (omsætning under 1 mio. kr.). Byggemoms Told og Skat har ændret en afgørelse truffet af Momsnævnet i Ændringen vedrører byggevirksomheder, der opfø- rer byggerier for fremmed regning, hvor der hidtil har været fuldt fradrag for moms på fællesudgifter. Told og Skat har nu besluttet sig for fremover kun at acceptere delvist momsfradrag på fællesudgifter, da der indgår momsfri indtægter ved salg af huse i omsætningen. Spørgsmålet skal formentlig prøves ved domstolene før det vides, om Told og Skat har retten på sin side. Importmoms bliver til erhvervelsesmoms Momsregistrerede virksomheder har betalt importmoms for sidste gang, selvom de fortsat modtager en opkrævning fra Told og Skat. I stedet for at betale opkrævninger, skal beløbet påføres momsangivelsen i rubrikken moms af EU varekøb m.m. og samtidig påføres som indgående moms. Dyrt at betale for sent Selv om det for flere år siden er tilkendegivet, at reglerne trænger til et eftersyn, opkræver Told og Skat med hjemmel i opkrævningsloven 1,3% ikke fradragsberettiget rente pr. påbegyndt måned ved for sent betalt moms. Virksomheder på månedsmoms skal nu afregne den 25. i den efterfølgende måned. Idet forfaldsdagen efter loven er den første i forfaldsmåneden, koster det således 2,6% i rente at betale den 2. i den efterfølgende måned. En forsinkelse på nogle få dage kan derfor løbe op i en særdeles høj rente. Zimmer frei Afskrivningsloven indeholder nu regler om, at udgifter til ombygning og forbedring af værelser i landbrugsejendomme kan afskrives. Værelserne skal anvendes til udlejning til turister. Der kan ikke afskrives på den del af anskaffelsessummen for en erhvervet landbrugsejendom, der kan henføres til værelser, der inden erhvervelsen er ombygget eller indrettet til landboturisme, men kun på udgifter, som ejeren har afholdt. 8\nStå ej til søs... Det hører til sjældenhederne, at vi her i FACIT kan skrive om en ny lovgivning for revisorer.\nStå ej til søs... INDHOLD: Ny revisorlov... 2-4 Statsskatteloven fylder 100 år... 4 Nye fristregler... 5 Frie goder... 6-7 Klar besked om skat... 7 - det bemærkes... 8 Det hører til sjældenhederne, at


Motorsporten.dk - Danish Touringcar Challenge - Masser af rekorder\nDM-Finalen set med statistiske briller\nDet er nu halvanden måned siden, at Danish Touringcar Championship fandt sin afgørelse på FDM Jyllandsringen, og det har givet os tid til atter at stå på hovedet i arkiverne og finde nogle af de specielle statistiske finurligheder, som DM-Finalen resulterede i.\nCasper Elgaard, Århus, kunne som bekendt genvinde sit mesterskab, og dermed blev han blot den anden kører, som gjorde det, da Michael Carlsen, Vissenbjerg, leverede præstationen i 2000 og 2001-sæsonen. Køreren fra Team Essex Invest lagde sig i front af tabellen allerede efter Åbningsløbet, og dermed er han den fjerde kører, som har ført mesterskab efter første afdeling, og som efterfølgende har vundet titlen. Men i modsætning til Michael Carlsen (2000 og 2001) og Jan Magnussen (2003), England, førte han ikke mesterskabet hele sæsonen igennem.\nDM-Finalen blev også en triumf for John Nielsen, England. Han vandt finaleløbet, og dermed udbyggede han sin rekord som den kører, der har vundet flest finaler, nemlig 12. BMW-køreren blev i øvrigt også den første kører nogensinde, der har vundet finaleløbet mere end en gang ved en DM-Finale. Samtidig var sejren også nummer 17 til BMW 320i E46-modellen, og dermed har den nu passeret Peugeot 306 som den model, der har vundet flest finaler. 306-modellen har vundet 16 finaler, mens 307-modellen er den tredjemest vindende bilmodel med otte finalesejre.\nI DTC Cuppen gik mesterskabet til Michael Carlsen, og dermed har de tre udgaver af DTC Cuppen haft tre forskellige vindere. Ikke bare på kørerniveau, men også på mærkeniveau.\nMen i løbene var Martin Pedersen, Køge, den store triumfator i DTC Cuppen. Han scorede maximumpoints i både pre-finalen og finalen, og dermed har han været den bedst placerede privatkører i de seneste seks heats. Dette gør ham også til eneindehaver af den rekord for flest private maximumscorer i træk, som han indtil DM-Finalen delte med Michael Carlsen, Mike Legarth, Vamdrup, og Jesper Sylvest, Jægerspris. Herudover har den sjællandske Peugeot 307-kører tidligere på året vundet tre sejre i DTC Cuppen, og han har derfor været bedst placerede privatkører i halvdelen af årets løb. Med sine ni DTC Cup-sejre slår han også den rekord for flest sejre i en sæson, som Mike Legarth satte sit år med otte maximumscorer.\nMichael Carlsen endte sæson som den eneste kører, der har scoret points i samtlige årets pre-finaler og finaler. Næstbedste kører i denne kategori blev Henrik Lundgaard, Hedensted, som har scoret point i 17 af sine 18 starter, mens Casper Elgaard, Jan Magnussen og Jens Edman, Sverige, alle scorede points 16 gange.\nAf alle pointscorende kørere har Jens Edman været den mest effektive i slutningen af sæsonen. Hvis årets DTC-titel var blevet afgjort udelukkende ved hjælp af årets tre sidste DTC-afdelinger, så havde svenskeren vundet titel med 106 points og et solidt forspring til Henrik Lundgaard, Hedensted, som ville have taget andenpladsen med 87 points.\nDM-Finalen endte med runde jubilæer til fire kørere. Udover den nykårede mester deltog Mike Legarth, Gunnar Kristensen, Klampenborg, og Carsten Leveau, København, i deres DTC-afdeling nummer 50. I den anden ende af skalaen gav DM-Finalen også debut til flere kørere. Mikael Mårthen, Sverige, og Kent Iversen, Lysabild, blev således kørere nummer 73 og 74 i DTCs historie, mens den nye Peugeot 407 blev bilmodel nummer 26, som er blevet set i serien.\nDen nye bil blev kørt af Kurt Thiim, Luxembourg, som dermed har deltaget med fem forskellige bilmærker i Danish Touringcar Championship, hvilket er ny rekord. Tidligere har den populære veteran kørt Volkswagen, Toyota, Renault og Honda.\nSamtidig blev Kurt Thiim også blot den anden kører i seriens historie, som har kørt for to teams (Hartmann Racing og Peugeot Sport Danmark) i samme sæson. Kent Bo Lauridsen, Hørning, har hidtil været ene om dette, efter at han i 2001 kørte får både High Class Racing og Team Autoforum Motorsport.\nPeugeot Sport Danmarks beslutning om at indsætte Kurt Thiim som tredjekører samt yderligere to debutanter gjorde, at antallet af anmeldte kørere nåede op på 27. Det er en tangering af den rekord, som blev sat ved Åbningsløbet i 2001.\nDengang var det dog ikke alle anmeldte kørere, som formåede at komme til start i pre-finalen, men de gjorde de denne gang, hvorfor der blev sat ny rekord med 27 startende. I finalen var der 24 startende, hvilket var en tangering af den hidtidige rekord\nFotograf: Birger Vilén.\n02/10/05 - Jyllandsringen - Danish Touringcar Challenge


Den Korte Avis | Frankrig i chok: Det indvandringskritiske Front National er nu det største parti\nFrankrig i chok: Det indvandringskritiske Front National er nu det største parti\nDet franske analyseinstituttet FIUF har for Journal de Dimanche (JDD) lavet en opinionsundersøgelse om hvad franskmændene vil stemme til EU-parlamentsvalget i maj måned.\nDer skal også være lokalvalg i Frankrig den 23. og 30. marts. Men ligesom i Danmark spiller lokale spørgsmål her ind på resultatet. Men det gælder ikke EU-parlamentsvalget, som bedre afspejler den nationale politiske situation.\nDerfor har meningsmålingen da også i særlig grad rystet franskmændene.\nDet har chokeret de frnske vælgere, at meningsmålingen viser, at det indvandringskritiske og nationale parti Front National (http://www.frontnational.com/) er større end det store borgerlige parti Union pour un Mouvement Populaire (UMP) og tilmed også større end regeringspartiet Parti Socialiste France (PS – http://www.parti-socialiste.fr).\nMeningsmålingens tal – Front Nationals fremgang\nVil Front National vinde et nationalt valg for første gang i historien? Her kun fire måneder før EU-parlamentsvalget ser det sådan ud.\nIfølge meningsmålingen ville Front National få 23% af stemmerne, medens UMP ville få 21% og PS 18%. Det bedste resultat for Front National nogensinde.\nLe Front de gauche (Venstre Front – svarer omtrent til Enhedslisten og SF) ville få 9%.\nVed EU-parlamentsvalget for fem år siden fik FN 6,3% af stemmerne og fik 3 pladser i EU-parlamentet. På trods af den lave valgdeltagelse på kun 40,6% i 2009.\nJordskredsvalget i 2002\nAlligevel giver meningsundersøgelsen minder om præsident-jordskredsvalget i 2002 hvor den socialistiske præsidentkandidat Lionel Jospin, PS, blev slået af Jacques Chirac, UMP, og Jean-Marie Le Pen, FN (faderen til den nuværende leder af FN) i første valgrunde. Hvorefter Jacques Chirac vandt anden valgrunde og blev præsident,\nFrederic Dabi, vicedirektør i meningsmålingsinstituttet FIUF, forklarer, at EU-parlamentsvalget fortsat er fjernt i hovederne på franskmændene, hvorimod kommunalvalget i marts optager vælgerne mere.\nDerfor skal vi være forsigtige, og huske at valgkampen vil være den korteste i den 5. republiks historie. Usikkerheden ved resultater omkring 20% er plus minus 1,8 procentpoint. Derfor kan ingen af de tre partier føle sig sikre på at vinde.\nMen Front National er forrest i det kapløbet, der er begyndt. Marine Le Pen, lederen af Front National, som drømmer om at repræsentere ”det største parti i Frankrig” har udpeget sine topkandidater (frontistes), hvoraf mange er ukendte.\nDe gamle borgerlig partier\nStillet over for de andre partier, og især Front de gauche er Front National det førende EU-skeptiske parti. Man bruger sloganet UMPS om de to pro-EU partier UMP og PS.\nDet er blandt andet denne kritiske holdning til EU, som har givet Front Nationale, den store fremgang. Franskmændene mener, at EU blander sig i for meget og at de gør det på et ukvalificeret grundlag med dårlige resultater til følge. Desuden er mange franskmænd utilfredse med EU’s åbne grænser og den manglende grænsekontrol med blandt andet kriminelle. Det er især romaer fra Rumænien, der er et stort problem. Men også problemer med den øvrige indvandring giver opbakning til Front National.\nMen man skal være forsigtig med at sælge skindet før bjørnen er skudt, siger Dabi fra instituttet: “Og jeg tror ikke, at denne bevægelse er bæredygtigt”.\nUMP kan tage vælgerundersøgelsen mere roligt, i betragtning af den socialistiske regerings u-popularitet. Når partiet står lavere end for 5 år siden, skyldes det, at man denne gang ikke har støtter fra ”Centristerne”, som denne gang har sine egne lister. Den politiske linje mangler at blive afklaret imellem EU-tilhængere og EU-skeptikere. UMP mister et procentpoint i forhold til oktober 2013.\nAlliancen imellem Modem (http://www.mouvementdemocrate.fr/) og IDU (http://en.wikipedia.org/wiki/International_Democrat_Union) starter på en solid base med 11% procent af vælgerne, hvilket er uændret i forhold til oktober 2013.\nPS: Socialistparti og regeringsparti på nedtur\nPS er kørt ned i kølvandet at den upopulære tandempar præsident Hollande og premierminister Ayrault. PS faldt således et procentpoint til 18%. ”Det er 10 procentpoint lavere end Hollandes resultat ved præsidentvalget i 2012, og det afspejler en sanktion imod den udøvende magt” siger Frederic Dabi.\nParadoksalt nok ville det være bedre at sammenligne med 2009, da vælgertilslutningen var lavere. Men det kunne forklares med tilslutningen til De Grønne, som dengang blev anført af Daniel Cohn-Bendit og Eva Joly. Dengang fik de grønne 16,3%. Fem år senere er det en nedstigning til ”helvedet”, hvor kun 7% støtter Emmanuelle Cosse, den nye leder af Europe Écologie Les Verts, EELV (http://eelv.fr/) , som er ukendt for offentligheden . Dette er dog et procentpoint bedre end i oktober.\nI den anden ende af spektret af valget, har Jean-Luc Mélenchon, lederen af Venstre Front (Front Gauge), ikke fået en god meningsmåling, på trods af sin anti-Bruxelles ”trosbekendelse”. Venstre Front ville kun få 9% af vælgerne. Et procentpoint under den foregående undersøgelse. Marine Le Pen har allerede vundet det spil.\nSelvfølgelig har disse resultater givet anledning til at række initiativer, og de vil blive behandlet i senere artikler i DEN KORTE AVIS. Det bliver spændende.\nEmner: EU-kritik Frankrig Front National indvandring Jordskredsvalg Meningsmåling


Et sindssygt trættende liv. | Cyberhus.dk\nForside » Ung til ung » Et sindssygt trættende liv.\nMin debat er startet grundet at læge-brevkassen har sommerferielukket, og jeg føler ikke at jeg kan vente. Jeg har I de sidste 4 år, (jeg er 16 nu, så ja - siden jeg var 12 år) været så død-træt. Ikke af livet, men bare generelt. Førhen var det en lettere træthed der varede hele dagen, men efterhånden er den blevet mindre uforudsigelig og grov. Jeg har hele mit liv aldrig som sådan været træt om morgenen når jeg bare fik lov at vågne stille og roligt, og sådan er det stadig, men allerede igen efter 2-3 lektion bliver jeg træt igen, og det er mange gange så slemt at jeg bliver NØDT til at lukke mine øjne midt i en time, selvom det ville være noget lort hvis jeg blev opdaget i at sove i skoletiden. Følelsen af den pludselige træthed kan sammenlignes med når man kommer hjem fra en fest og virkelig har givet den gas, og man bare tænker: Jeg gider ikke børste tænder, tage makeup af (hvis man ellers har det på og er vant til at tage af) jeg gider ikke engang gå hen til mit værelse, jeg kunne sove LIGE på stedet. - Og faktisk mene disse tanker. Sådan har jeg det når det rammer mig. Denne trætheds..Ting er daglig. Inden her for det sidste skoleår har jeg nok haft to dage hvor jeg først har været ramt om aftenen. Det er så slemt at jeg i starten af skoleåret gik hjem og sov fra 16.00 til 18.00 og gik i seng igen klokken 22.00 hvor jeg så stod op igen næste morgen klokken 6.45. Jeg prøvede at stoppe med det, og det er ikke gået så godt. Nogle af de dage faldt jeg alligevel i søvn, og de resterende sad jeg og fik en mindre hovedpine af at holde mig selv vågen. Det går meget ud over min motion, da jeg er for træt til at træne. Og også lidt mit sociale liv, da jeg hurtigt bliver træt til fester og også at være sammen med en anden på tomandshånd. Jeg kan ikke klare en dag den en lur eller uden ikke at lave noget som helst. Jeg har snakket med min mor og far om det, og de mener at det er fordi jeg ikke dyrker nok motion, så jeg prøvede at 'gøre oprør' og få mine lærere til at reagere, men jeg er lidt af en fighter-type, så jeg fulgte med i timerne trods min træthed, jeg lavede lektier og jeg var aktiv når jeg havde et svar. Jeg overproducerer både ørevoks og mavesyrer, og så kender jeg godt standard-svarene med: Jamen motion giver energi og du skal bare have vitaminer og neeeeeeeeeeeeeeeeeeeej. For det hjælper ikke. Og jeg er godt klar over at jeg er teenager. Desuden tror jeg ikke at uanset om jeg dyrker motion eller hvilken fase i livet jeg er - at det er normalt at være så træt at man nogle gange er bane for at hjernen kobler fra og man besvimer mit i det hele, for sådan har jeg det. Jeg har snakket med min læge om det, og hun foreslog at det måske var noget psykisk - altså at jeg tænkte for meget. Men jeg tror ikke det er det, siden at jeg også er typen der ikke ligefrem giver tingene en hel masse tanker hverken før eller efter, jeg tager mest tingene som de kommer, og holder mig derudover glad fordi jeg sætter pris på små værdier og skatter gaven af liv som jeg har fået. Er der nogle der oplever det samme? Eller har gjort? Og i så fald: Hvad gjorde I ved det.? Andet input er selvfølgelig velkommen. Uh: Og hvis det gør en forskel, så rammer dette fænomen mig omtrent 2 til 4 gange om dagen. Derudover har jeg ikke stress eller andre sygdomme. Jeg skal i 10 klasse og har ikke haft nogle symptomer på stress.\nKommentar fra kim ko · 7 år 3 måneder siden\nJegtror ikke der er nogen grund til bekymring det er helt normalt for teenagere at være mere trætte det er fordi kroppen vokser så meget I\nden alder det går sandsyndligvis over nær du bliver ældre du kan også prøve at få et fritidsjob eller starte til en sport så du har noget at lave I din fritid.\nMvh kim ko\nKærester men forældre og venner stopper det.\nAf C 16år 16 år · 6 år 5 måneder siden\nHej. Jeg er en dreng på 16 som har kunnet lide en pige i 1 år, her for en måned siden, spurgte hun mig så om vi skulle være kæreste, jeg tænkte over det, og så dum jeg var sagde jeg nej. Min venner har prøvet at blive kærester med hende, men hun siger nej til dem, hun siger at hun er forelsket i...\nproblem med interessen\nhej jeg er en dreng der går på efterskole og det hej jeg er en dreng der gerne vil blive kok men jeg er bange for at jeg kommer til at syntes der er kedeligt jeg har både været fejedreng og været opvasker og det ende med jeg syntes det var mega fedt men en måned eller to efter blev det så...\nAf Christina · 10 år 8 måneder siden


Civil ulydighed | Spademanns Leksikon | Fandom\nArtikler under ombygning, Censurerede artikler, Samfund, Ting man ikke skulle tro var onde, men det er de faktisk\nCivil ulydighed har til formål at vinde magten, hvorefter andre udøver civil ulydighed imod de nye magthavere.\nCivil ulydighed er et begreb, skabt for at retfærdiggøre selvretfærdigheden blandt individer, som ellers ikke ville være i stand til at kapere de pligter, som lovens rammer byder.\nNår man ikke kan få ret, eller man således mener, at lovgivningen er uretfærdig, så kan man påberåbe sig "civil ulydighed", og dermed tro, at ens handlinger er socialt accepterede.\nHistorisk civil ulydighed redigér\nI jernalderen var der ikke egentlig civil ulydighed. Det betalte sig simpelthen ikke at stille sig op på toppen af en bakke med et banner, hvorpå man proklamerede, at "Gravhøje skulle være for alle", eller, at denne specifikke bakke var "Closed for Climate Justice".\nOg hvorfor så ikke det? Jo, måske først og fremmest fordi:\nKlimaforandringerne gjorde sådan set bare tingene bedre efter sidste istid.\nMan havde ikke bogstaver, og derfor ingen bannere.\nEngelsk var ikke opfundet.\nSelvretfædrige aktioner af den karakter var den sikre metode til at få flækket skallen.\nI det hele taget, var tingene meget bedre i de gode gamle dage.\nMåske burde efterkommerne af fortiden have lyttet lidt mere. Så ville de i det mindste have sluppet for at ydmyge sig selv så groft. Eller at få flækket skallen af en politimand med en knippel. Hmmmmnn ...\nMiddelalderens civile ulydighed redigér\nI Middelalderen var civil ulydighed allerede håbløst umoderne. Dette skyldtes primært de "lov og orden"-tilstande, som fandtes dengang. At stille sig op mod kongen eller herremanden, og i en eller anden sammenhæng erklære: "Jeg ønsker ikke vold! Jeg bruger min krop som våben, så magthaverne kan se, hvor uretfærdigt de behandler os"; normalt lig med en eller flere sofistikerede henrettelser.\nMan kunne sådan set gøre præcis som man ville med sin krop, og man kunne lave al den civile ulydighed, man ønskede. Det kostede bare en tur på skafottet og af med knoppen.\nI det hele taget, var tingene meget, meget bedre i de gode gamle dage.\nMonarkiets civile ulydighed redigér\nI 1768 startede det første og til dato sidste vellykkede forsøg på civil ulydighed. Det skete da den daværende konge Christian 7. slog pjalterne sammen med den civile doktor Struensee.\nDen rare doktor tog magten fra kongen, og brugte sin krop som våben - oven på kongens Caroline Mathilde.\nDet gik helt fint, indtil at nogen henrettede den gode Struensee. I det hele taget, var tingene meget bedre i de gode gamle dage.\nHvordan defineres civil ulydighed? redigér\nHelt grundlæggende er "Civil ulydighed" bare en floskel. Det er en af den slags floskler man kan anvende, når man har til hensigt at begå noget ulovligt, men i sit eget afsindigt stupide hoved, har man formuleret denne påtænkte lovovertrædelse som retfærdig i en større sags tjeneste.\nDet kan typisk være at man interesserer sig perifært for klimaet, eller man synes at hastighedsbegrænsningerne på motorvejen er for lave. Her er civil ulydighed anvendeligt til enten at kravle op i en skorsten, eller at blæse gennem et vejarbejde med 150 km/t. Når man skal forklare over for dommeren, hvordan det kunne være, at man valgte denne aktionsform, så er det hér at man maser sit fede korpus mod ham/hende og råber noget med, at man "skærmer verden mod uretfærdighed med sin krop".\nMen i virkeligheden ... redigér\nCivil ulydighed er et emne, der bliver nøje overvåget af diverse efterretningsorganisationer. Fordi vi har vores, måske til tider lidt nørdede site for verbal, mental og åndelig ulydighed, så betyder det ikke, at Big Brother ikke også trawler gennem vores ydmyge rige. Det forventer jeg faktisk at de gør per rutine, hver gang vi nævner Jakob Sharff fx (fik jeg nu stavet den elegante gourmet rigtigt?). Nå, men sagt på en meget diplomatisk måde, så vil jeg bede dig, som læser dette, stærkt overveje om du er på helt sikker juridisk grund her. Ved du, om du lige nu foretager dig noget forbudt og grundlovsstridigt ved at læse dette her på din personlige computer? Rolig nu! Du lider ikke af paranoia! Tag en dyb indånding og gå hurtigt til linket øverst til venstre før uret. Du kan godt regne det ud. Men du har kun fem sekunder fra nu af!!! (i mellemtiden sørger du for at holde dine kreditkort parat. Du vil få hårdt brug for dem, tro mig. (Du ville næppe bryde dig om at vide, hvad vi lige har fundet på din harddisk ;) Men ro på. Kreditkort. Nu.\n"Vi overvåger aldeles ikke nogen. Specielt ikke dem, som begår "civil ulydighed". Det er blot et tilfælde, at der er en vis overrepræsentation i vores arkiver af artikler, hvor betonlebber og andre filosofistuderende fra RUC konspirerer og opfordrer til blød omstyrtelse af det etablerede samfund.\nHvad tror I egentlig om os?"\nUlydige noter redigér\n↑ Sidstnævnte "aktion i aktionen" gør det hele lidt mere virkningsfuldt.\n↑ Civil ulydighed er et emne, der bliver nøje overvåget af diverse efterretningsorganisationer. Fordi vi har vores, måske til tider lidt nørdede site for verbal, mental og åndelig ulydighed, så betyder det ikke, at Big Brother ikke også trawler gennem vores ydmyge rige. Det forventer jeg faktisk at de gør per rutine, hver gang vi nævner Jakob Sharff fx (fik jeg nu stavet den elegante gourmet rigtigt?). Nå, men sagt på en meget diplomatisk måde, så vil jeg bede dig, som læser dette, stærkt overveje om du er på helt sikker juridisk grund her. Ved du, om du lige nu foretager dig noget forbudt og grundlovsstridigt ved at læse dette her på din personlige computer? Rolig nu! Du lider ikke af paranoia! Tag en dyb indånding og gå hurtigt til linket øverst til venstre før uret. Du kan godt regne det ud. Men du har kun fem sekunder fra nu af!!! (i mellemtiden sørger du for at holde dine kreditkort parat. Du vil få hårdt brug for dem, tro mig. (Du ville næppe bryde dig om at vide, hvad vi lige har fundet på din harddisk ;) Men ro på. Kreditkort. Nu.\nHentet fra "https://spademanns.fandom.com/wiki/Civil_ulydighed?oldid=114610"


Alt om norske skovkatte\nSkandinaviske myter omtalte norske skovkatte som store 'fe-katte', og med god grund! Mandlige norske skovkatte (også kendt som Wegies) kan veje op til 16 pund og hunner kan veje så meget som 12 pund! Derudover er deres oprindelse, evner og optrædener så magiske, at de måske bare er de norrøne, bjergboliger, der henvises til i så mange folkeeventyr.\nSelvom de er relativt nye i Amerika (ankom i 1987), har disse lurvede væsener en lang, varieret historie i Europa. Uanset om du allerede er Wegie-forælder eller overvejer at adoptere en, vil du elske disse sjove fakta (sammen med søde fotos!) Af disse mystiske killinger.\nNorske skovkatte har interessante oprindelser\nSelvom den norske skovkat ofte optræder i norrøn legende, er deres oprindelse lidt af et mysterium og overraskende krigslignende. Her er de to vigtigste oprindelsesteorier i bøgerne:\nWegies kunne relateres til britiske sorte og hvide korthårede katte, som vikingerne brugte som mousere på deres skibe og til sidst bragt til Skandinavien.\nDe er efterkommere af langhårede katte, som korsfarerne bragte til Skandinavien.\nUanset om norske skovkatte stammede fra korthår eller langhår, er det bredt accepteret, at disse tidlige slægtninge boede i Norges skove efter ankomsten til Skandinavien. Der opdrættede de med vildtkatte og gårdskatte. Og efter adskillige generationer af avl blev de de store, vinterklare killinger, vi kender (og koser) i dag.\nDe er legendariske - Ja, virkelig\nSom vi sagde, kommer norske skovkatte ofte op i norrøn folklore. Gamle myter beskriverforestcat, en massiv, langhåret 'bjerg-beboende fe-kat', der kunne klatre overflader, som ingen anden kat kunne klare. I betragtning af deres størrelse, lange, ujævn frakker og fantastiske klatrefærdigheder kunne disse sagn meget godt have været inspireret af norske skovkatte.\nHvad mere? Det antages, at den norske gudinde for kærlighed og frugtbarhed, Freya, havde en vogn trukket af to Wegies. Mennesker, der ville gifte sig, ville bede Freya om hendes velsignelse, og fordi hun ofte blev afbildet med norske skovkatte, udviklede der sig flere myter, der forbinder bryllupper med katte:\nAt gifte nygifte med en sort kat ville bringe held og lykke til deres ægteskab (det er godt).\nHvis en brud fodres med en kat lige inden hendes vielsesceremoni, ville hun have et langt, lykkeligt ægteskab (det er godt).\nHvis du trådte på en katts hale, ville du ikke gifte dig i et helt år (det er dårligt).\nSelvom dette bare er overtro, gør de meget for at afhjælpe karikaturen af en trist, enlig kattedame, ikke?\nDe har indbygget vintertøj\nFordi de stammer fra et koldt klima med lange vintre, udviklede norske skovkatte indbygget vintertøj for at hjælpe dem med at overleve det hårde vejr. Ikke kun har de lange, dobbeltlagede frakker, der bevarer varme og afviser vand, men deres ører og tæer er også tuftede. Disse fluffy tufts beskytter de mere følsomme dele af deres krop mod kolde vinde og våd sne ved at fungere som små, lodne øremuffer og støvler (aw!).\nDe elsker at klatre træer\nHvis 'skov' står i deres navn, skal de være ret dygtige til levende i skoven, ikke? Fordi deres tidlige forfædre boede i Norges skove - og ofte jagede og boede i deres træer - har norske skovkatte ekstremt stærke, tykke kløer, der giver dem mulighed for at grave i bark og let skalere træer. Hvad er mest imponerende? Wegies er lige så gode som klatringnedtræer, mens de klatrer op.\nDe er Norges Nationalkat\nGiver mening, ikke? Norske skovkatte blev erklæret Norges nationale kat af kong Olaf. Deres legendariske status i norrøn folklore, tykke, vinterklare frakker og interessante oprindelseshistorier gør dem til den ideelle vikingekitty-repræsentant for det sneklædte skandinaviske land.\nDe blev næsten udryddet - men blev reddet af et avlsprogram\nTilbage i dag elskede europæiske sejlere og landmænd norske skovkatte for deres fremragende musefærdigheder, hvilket gjorde dem til en ekstremt populær race.\nI midten af 1900'erne blev interessen for racen imidlertid aftaget og krydsavlen næsten udslettet Wegies helt. Heldigvis blev der udviklet et konserveringsprogram for at redde racen og øge antallet af norske skovkatte der bor i hele Europa. I 1977 blev norske skovkatte officielt anerkendt som en race af Fédération Internationale Féline (Europas ækvivalent med Cat Fancier's Association).\nSelvom Wegies har en lang historie i Europa, kom de ikke til USA før i 1979. Næsten et årti senere, i 1987, blev de officielt accepteret af Cat Fancier's Association og modtog 'fuld mesterskabsstatus' fra organisationen i 1993.\nI dag er norske skovkatte den 18. mest populære race i USA.\nDe er aner til Maine Coons\nNej, du kan ikke forestille dig det. Norske skovkatte og Maine Coons delermangeligheder - især deres udseende. De er begge meget store, langhårede racer med tykke, varme frakker og tuftede ører og poter. Så det burde ikke komme som nogen overraskelse, at Wegies og Maine Coons faktisk er beslægtede! Genetisk test har bestemt, at Maine Coons er efterkommere af norske skovkatte og en nu uddød amerikansk race.\nSelvom de ser ens ud, er der en nem måde at adskille de to racer fra hinanden: Norske skovkatte har mere smalle, trekantformede ansigter, mens Maine Coons har kileformede (eller omvendte trekantformede) ansigter.