Uddannelsesprogram for turnuslæger i intern medicin Holstebro Sygehus - PDF\nDownload "Uddannelsesprogram for turnuslæger i intern medicin Holstebro Sygehus"\n1 Sygehusene i Ringkjøbing Amt Uddannelsesprogram for turnuslæger i intern medicin Holstebro Sygehus Turnuslæge: Vejleder: Ansættelsesperiode: Maj 2004 Ringkjøbing Amt\n2 1. Indledning. Indholdet i uddannelsesprogrammet bygger på Sundhedsstyrelsen målbeskrivelse. I målbeskrivelsen opstilles slutkompetencer inden for de 7 lægeroller i den lægelige videreuddannelse, der er beskrevet i Sundhedsministeriets betænkning nr fra Speciallægekommissionen, maj Formål med turnusuddannelsen. Formålet med turnusuddannelsen er at: Lægen kan erhverve tilladelse til selvstændigt virke som læge, konsolidere og videreudvikle prægraduat erhvervet viden og praktiske færdigheder til kliniske kompetencer gennem arbejde med patienter, sikre identifikation med rollen som læge, kvalificere lægen til at tage kliniske beslutninger, forberede lægen til fremtidigt specialevalg Turnusuddannelsen i Ringkøbing Amt Turnusuddannelsen i amtet er fra 1. januar 2004 placeret på sygehusene i Herning, Holstebro og Ringkøbing og et antal almen praksis. Uddannelsen består af 6 måneders tjeneste på en kirurgisk afdeling og 6 måneder på en medicinsk afdeling efterfulgt af 6 måneder i almen praksis. Sygehusene og almen praksis stiller de fornødne rammer til rådighed. Det er turnuslægens opgave selvstændigt at sørge for at udnytte disse rammer til at opnå de kompetencer, der fremgår af turnusmålbeskrivelsen. Til dette formål skal man udnytte den vejledning, der tilbydes på afdelingen/i praksis. Man er altid velkommen til at kontakte den uddannelsesansvarlige overlæge/tutorlæge, hvis man mener, at der er forhold, der burde være anderledes. Det amtslige videreuddannelsesråd har godkendt nærværende uddannelsesprogram. 3. Beskrivelse af medicinsk afdeling, Holstebro Sygehus: Medicinsk afdeling, Holstebro Sygehus er en del af Medicinsk Center, som omfatter de intern medicinske afdelinger i Ringkøbing, Herning/Tarm, Holstebro/Lemvig, Reumatologisk Afdeling samt Ergo- og Fysioterapiafdelingen og varetager den samlede medicinske funktion for amtets indbyggere og har funktioner på alle 5 sygehuse. Medicinsk afdeling Holstebro/Lemvig er én administrativ enhed med et optageområde på ca indbyggere. Der er samlet ca indlæggelser pr. år, heraf de 6500 i Holstebro og ambulante besøg, heraf dialysebehandlinger. De 4 sengeafsnit i Holstebro rummer henholdsvis hæmatologi (M1), lungemedicin (M2), nefrologi og endokrinologi (M3) og kardiologi (M4). Til afsnittene er knyttet 5 dagafsnit for hvert af de medicinske specialer. Afdelingen har desuden en bred intern medicinsk funktion. Der er ialt 116 sengepladser, heraf de 85 i Holstebro. Turnusuddannelsen foregår udelukkende på sygehuset i Holstebro. Afdelingsledelse: Ledende overlæge, lic.med Hans Vejby-Christensen og ledende oversygeplejerske Hanne Sønder. Uddannelsesansvarlig overlæge: Niels A. Larsen, Ole Nyvad, Stanislaw Pulczynski og Benedicte Strunge. Side 1\n3 Lægestab: Lægenormeringen er pr i Holstebro: 1 ledende overlæge, 11 overlæger, 5 1.reservelæger og 13 reservelæger. Ifølge ny uddannelsesreform 7 turnuslæger, 2 læger i almen medicin, 4 introduktionslæger. Vagtlag: Der er 3 vagtlag: Et forvagtslag bestående af turnuslæger, et mellemvagtslag af introduktionslæger, læger i første fase af hoveduddannelsesforløb og i almen medicin og et bagvagtslag af læger i sidste fase af hoveduddannelsesforløb og indtil videre 1.reservelæger. Der er etableret medicinsk, nefrologisk og hæmatologisk beredskabsvagt af overlæger. Vagtarbejde: Der modtages uselekterede patienter i fællesmodtagelse. Akutte hjertepatienter modtages dog direkte på kardiologisk afsnit. Visitationsafsnit forventes åbnet i løbet af Instrukser: Afdelingens instruksbøger findes på alle sengeafsnit, ambulatorier, i Modtagelsen og i konferencerummet. Afdelingen har uddannelsesforpligtelse overfor medicinstuderende på 3. semester, læger i turnus, i uddannelse til almen medicin, i introduktionsstilling og i hoveduddannelsesforløb til speciallæge i intern medicin/kardiologi, -/lungemedicin, -/nefrologi og -/hæmatologi. Forskning: Afdelingen deltager i en række multicenterstudier inden for flere specialer og har derudover egne projekter. Der er et meget aktivt selvstændigt forskningsafsnit. Leder af Forskningafsnit: Overlæge, professor, dr. med. Erling Bjerregaard Pedersen. Mange af afdelingens læger deltager i forskningen dér. 3. Praktiske forhold. Uddannelse: Den uddannelsessøgende gennemgår et 14 dages introduktionsforløb og tildeles en vejleder, sammen med hvem der lægges en uddannelsesplan for turnusstillingen og planlægges evalueringssamtaler. Den uddannelsessøgende vil blive tilknyttet et afsnitsteam bestående af læger på flere uddannelsestrin superviseret af en overlæge og med gensidigt ansvar for uddannelsen. Hovedvægten i uddannelsen ligger på indføring i intern medicinsk tankegang og håndtering af specielt akutte patienter. Vagtarbejdet er derfor en væsentlig del af uddannelsen, men der vil også være lejlighed til under stuegang at sætte sig ind i patientforløb. Den uddannelsessøgende forventes aktivt og selvstændigt at deltage i og bidrage til afdelingens undervisningsaktiviteter. Der er ved morgenmøder undervisning 3 gange ugentligt. Der forventes også teambaserede uddannelsesaktiviteter. Afdelingen dækker intern medicin bredt, og der vil ikke være fokuserede ophold. De i målbeskrivelsen anførte kompetancer anses alle at kunne opnås på det forventede niveau. Yderligere beskrivelse af afdelingens arbejde vil fremgå af introduktionsmappen, der udleveres ved ansættelsen. 4. Præsentation af kompetenceudvikling. Dette afsnit er et udpluk af målbeskrivelsen her præsenteres i skematisk form de 124 kompetencer eller mål der skal erhverves i løbet af turnusuddannelsen. Alle 124 kompetencer skal således erhverves, førend hele introduktionsuddannelsen kan godkendes. Det vedlagte skema består af 4 kolonner: Mål: Dette er det overordnede mål/kompetencen. Nummeret refererer til målets placering blandt de 39 mål i målbeskrivelsen. Målene er endvidere inddelt efter hvilken afdeling, der er ansvarlig for at kompetencen opnås. Det er endvidere anført, indenfor hvilken af Side 2\n4 de lægelige roller, dette mål er placeret (vedrørende de forskellige lægeroller se målbeskrivelsen). Konkretisering: Giver en mere udførlig beskrivelse af målet, så dette bliver lettere forståeligt og entydigt. Der kan også være tale om eksemplificeringer og delmål. Læringsmetoder: Beskriver, hvorledes kompetencen kan erhverves se nedenfor. : Beskriver, hvorledes det skal afgøres, om kompetencen er erhvervet se nedenfor. Hvert enkelt af målene skal evalueres for sig og en tilfredsstillende evaluering attesteres. Det fremgår specifikt, hvor den pågældende kompetence skal opnås (=attesteres) men ved flere kompetencer kan det være relevant, at dele af kompetencen er erhvervet ved tidligere ansættelser. Sådanne delmål noteres i logbogen løbende - og indgår således ved den endelige godkendelse af de samlede mål (= kompetencen). Hvert mål skal attesteres af de kliniske vejledere på afdelingerne. Den medicinske kompetence erhverves på de enkelte afdelinger i en bestemt del af uddannelsesforløbet. For de øvrige 6 kompetencer gælder, at afdelingerne tilkendegiver ved deres underskrift, at rolle-kompetencerne og delkompetencerne er svarende til det niveau, der kan forventes på det givne tidspunkt i uddannelsesforløbet. Den fulde kompetence forventes at være opnået inden afslutningen af turnusuddannelsen i almen praksis. Læsevejledning til skemaet: Læringsstrategier: Turnuslægen og den formelle vejleder skal fra starten være opmærksomme på, at der sker en løbende erhvervelse af kompetencer under uddannelsen. Løbende, tæt kontakt er nødvendig. Senest ved midtvejssamtalen skal der tages stilling til, om erhvervelsen af kompetencen er sket i et tilstrækkeligt omfang, og om der skal gøres en ekstra indsats på udvalgte områder. Man skal også her tages stilling til, om det overhovedet kan forventes, at minimumskompetencerne kan nås, og stillingen kan godkendes. Det skal pointeres, at der er tale om minimumskompetencer. Læringsstrategier: De anførte læringsstrategier supplerer hinanden, i nogle tilfælde kan den nødvendige minimumskompetence nås ved hjælp af en enkelt læringsstrategi, i andre tilfælde er det nødvendigt at kombinere strategier. Turnuslægen afgør selv i samarbejde med den formelle vejleder, hvilke læringsstrategier, der er nødvendige. Definition og beskrivelse af læringsmetoder : i moderne forstand er en form for reflekterende læring, der ikke bygger på en adskillelse mellem læring og anvendelse af det lærte. Den foregår gennem deltagelse i et praksisfællesskab: I afdelingen, skadestuen, operationsgangen, ambulatorium m.v. Side 3\n5 Den medfører gensidige forpligtelser for mester og lærling i en specifik social struktur og foregår over en længere periode. er således mere end imitation af en mere erfaren kollegas adfærd. Afdelingsundervisning: Er internt organiseret undervisning i afdelingen, der retter sig mod alle læger. Kan være tilknyttet konferencer med kollegaer, hvor der fremlægges og drøftes videnskabelige problemer. Opgave: Er selvstændigt at indsamle data, vurdere og syntetisere en problemstilling. Kan fx være i direkte relation til klinisk arbejde eller gennemgang af videnskabelige tidsskrifter, bøger og andre kilder som fx internet, til belysning af et problem. : Er en form for adfærd, hvor den enkelte med eller uden hjælp fra andre tager initiativ til at definere sine behov for læring, formulerer sine læringsmål, identificerer resurser og læringsstrategier hertil og selv vurderer resultaterne. Kursus: Er læringsramme for formaliseret teoretisk vidensformidling eller læring af praktiske færdigheder. Læringsdagbog: Er at skrive notater til eget brug om et klinisk forløb, der på en eller anden måde afviger fra det forventede, med det formål at analysere og vurdere situationen til egen læring. Sådanne notater kan være udgangspunkt i en vejledersamtale (gennemgang af læringsdagbog). Fokuseret klinisk ophold: Er korterevarende ophold på ansættelsessteder, der dækker arbejdsfelter, som den uddannelsessøgende læge ikke opnår erfaring med gennem ansættelse i introduktions- eller hoveduddannelse. Evalueringsstrategier. Evaluering af minimumskompetencerne skal foretages af ældre kollega, som har vejlederfunktion, og som har den fornødne kompetence. Den læge, der har foretaget evalueringen, attesterer på checklisten i logbogen (udleveret ved start på ansættelsen), når minimumskompetencen er opnået. Turnuslægen underskriver ligeledes. Det er begges ansvar, at minimumskompetencen reelt er opnået. Er der mere end 2 evalueringsstrategier anført skal alle metoder anvendes. i klinikken: Er direkte at se hvordan en uddannelsessøgende læge udfører en færdighed og udfra i forvejen opstillede kriterier vurdere dennes færdighedsniveau. Struktureret interview: Er en samtale, der afhandler i forvejen definerede områder mellem den uddannelsessøgende og vejlederen,, men som ikke har præg af overhøring. 360-graders-evaluering: Er en evaluering, der bliver udført over lang tid og af flere sundhedsfaglige medarbejdere og mod i forvejen opstillede kriterier. Audit af journaler: Er en struktureret bedømmelse af kvaliteten af journaler mod i forvejen opstillede kriterier. Side 4\n6 Bedømmelse af opgave: Er en skriftlig udtalelse fra vejleder eller anden kompetent person om kvaliteten af en udført opgave. Godkendt kursus: Er en skriftlig udtalelse fra kursusleder om, at kursisten har opfyldt kursets mål. Gennemgang af læringsdagbog: Er en samtale mellem den uddannelsessøgende læge og vejlederen med udgangspunkt i læringsdagbogen med henblik på at fastlægge hvor langt den uddannelsessøgende er kommet i uddannelsesforløbet og planlægge det videre forløb. Vejledersamtale: Anvendes mhp. afdækning af den uddannelsessøgendes viden på brede, mindre konkrete områder. 5. Mål, lærings og evalueringsmetoder Medicinsk ekspert. Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Akut myocardieinfarkt Bevidsthedssløring Bevidstløshed Konkretisering Foretage akut vurdering og initial behandling. Iværksætte relevante undersøgelser, herunder optage anamnese, foretage klinisk undersøgelse og parakliniske undersøgelser. Stille diagnose udfra klinik, ekg-forandringer og biokemiske markører. Overveje differential diagnoser. Prioritere videre udredning og yderligere behandling. med højere charge. Foretage akut vurdering og initial behandling. Vurdere grad, Glasgow coma scale. Optage anamnese, foretage klinisk undersøgelse, ordinere relevante parakliniske undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og yderligere behandling. med højere charge. Foretage akut vurdering og initial behandling. Optage anamnese v. pårørende, foretage kli- Læringsmetoder. Side 5\n7 nisk undersøgelse, ordinere relevante undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og yderligere behandling. med højere charge. Chok Dyb venøs trombose Forgiftningstilstand Foretage akut vurdering og initial behandling. Optage anamnese suppleret hos pårørende, foretage klinisk undersøgelse, ordinere relevante undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og yderligere behandling. med højere charge. Optage anamnese, herunder risikofaktorer, foretage klinisk undersøgelse, bestille relevante undersøgelser. Diagnosticere ud fra klinik og ultralydundersøgelse og vurdere behov for initial behandling eller afvente yderligere undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser og komplikationer (lungeemboli). Foretage akut vurdering og initial behandling. Optage anamnese suppleret hos pårørende særligt mhp agens, foretage klinisk undersøgelse, ordinere undersøgelser herunder relevante blodprøver. Evt. sikring af materialer. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og fortsat/yderligere behandling. med højere charge bl.a.... Side 6\n8 Hjertestop Kramper Lammelse om henvendelse til myndigheder. Modtage patient og straks vurdere om der er indikation for genoplivning eller fortsættelse af sådan. Iværksætte genoplivning efter instruks i samarbejde med øvrigt tilkaldt hjertestoppersonale. Diagnosticere ventrikelflimmer og asystoli ud fra skopmonitor. Give DC-stød og antiarytmika efter behov. Indhente relevante oplysninger fra Falck, pårørende og journaler mhp fortsat behandling. Kunne vurdere hvornår udsigtsløs behandling kan stoppes. med højere charge. Foretage akut vurdering og initial behandling. Optage anamnese suppleret hos pårørende, foretage klinisk undersøgelse, ordinere relevante parakliniske undersøgelser, herunder evt. akut CT-scanning og lumbalpunktur. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og behandling. med højere charge Foretage akut vurdering og initial behandling. Optage anamnese evt. suppleret hos pårørende, foretage klinisk undersøgelse, ordinere relevante parakliniske undersøgelser, herunder evt. akut CT-scanning og lumbalpunktur. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og behandling.. Hjertestopkursus.. Side 7\n9 Respirationsstop Sepsis Anæmi Blødningstendens med højere charge Foretage akut vurdering og initial behandling, evt kontakte anæstesilæge. Optage anamnese suppleret hos pårørende/ indhente oplysninger mhp fortsat behandling; foretage klinisk undersøgelse, ordinere relevante undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og yderligere behandling. med højere charge Optage anamnese, foretage klinisk undersøgelse herunder fokusjagt evt. lumbalpunktur; ordinere relevante undersøgelser, herunder infektionsprøver og materiale til mikrobiologisk undersøgelse. Vurdere om der er kredsløbspåvirkning og DIC. Overveje differentialdiagnoser. Prioritere videre udredning og antibiotisk behandling. med højere charge Optage anamnese og foretage klinisk undersøgelse mhp. udløsende årsag, herunder blødningskilder og medicin, specielt NSAID-forbrug. Ordinere relevante undersøgelser. Overveje differentialdiagnoser bl.a. ud fra blodprøver. Prioritere videre udredning specielt knoglemnarvsundersøgelse og stille indikation for blodtransfusion. Optage anamnese og foretage klinisk undersøgelse m.h.p. blød-.. interview interview Side 8\n10 ningstype og udløsende årsag, herunder medicin. Ordinere relevante undersøgelser herunder koagulationsparametre. Overveje differentialdiagnoser bl.a. ud fra blodprøver. Prioritere videre udredning og stille indikation for blodtransfusion. Optage journal, herunder optage anamnese og foretage objektiv undersøgelse samt basal neurologisk undersøgelse Handle på baggrund af de almindeligste patologiske tilstande på røntgenbilleder af thorax (lungestase, pneumonisk infiltrater, pneu mothorax, pleuravæske, de almindeligste alignitets suspekte infiltrater) Indikation for og information til pt. om procedure, gener, komplikationer og konsekvenser i forhold til gastroskopi, sigmoideo- og koloskopi og rektoskopi Indikation for og information til patient om procdure, gener, komplikationer og konsekvenser i forhold til knoglemarvsaspiration og biopsi. Forestå korrektion af de almindeligste elektrolytfor- rstyrrelser og for basal væskebehandling Handle på baggrund af arterieblod- gasanalyse (hypoksi, hyperkap- Selvstændig primær vurdering. Konferere med kollega i højere charge, eventuelt med kollega fra Billeddiagnostisk afdeling. Kende hovedindikationerne og den tekniske udførelse af diagnostisk/terapeutisk endoskopi samt formål og behandlingseffekt og mulige komplikationer. Selvstændigt kunne opstille de almindeligste indikationer. Kunne informere om og udføre indgrebet Kunne vurdere årsager til almindelige forstyrrelser i væske- og elektrolytbalancen Planlægge behandlingsstrategi og -hastighed for korrektionerne.forstå baggrund for undladelse af korrektion hos terminale patienter. Kunne vurdere indikationer og kontraindikationer for ilttilførsel.. Afdelings- undervisning.. Audit af journaler Audit af journaler Side 9\n11 ni, respiratorisk og metabolisk acidose). Handle på baggrund af prøveresultatet af spinalpunktur Handle på baggrund af de almindeligste patologiske fund ved EKG (atrieflimren og flagren, AV blok, iskæmi, ventrikulær takykardi og ventrikelflimren). Handle på baggrund af resultatet af lungefunktions- undersøgelse (normal samt obstruktiv og restriktiv lungelidelse) Handle i henhold til retningslinierne for isolation af potentielt smitte farlige patienter Kunne vurdere indikation for kontakt med anæstesiologisk afdeling ved respirationsinsufficiens. Kende og kunne håndtere de hyppigste årsager til metaboliske syre-baseforstyrrelser. Forstå betydningen af celleindholdet i spinalvæske i forhold til blødning og infektion. Vurdere behandlingsindikationer samt indikationer for skopmonitore ring, akut og afventende holdning ved arytmier. Udføre simpel lungefunktionsundersøgelse (Vitalograf). Vurdere resultaterne mhp differentialdiagnostik og behandlingsmuligheder. Forstå konsekvenserne for medpatienter af udbredelse af potentielt farlige infektionssygdomme eller resistente mikroorganismer. Have kendskab til instruksen for undgåelse af smittespredning..... Medicinske problemstillinger/færdigheder og procedurer: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Foretage arteriepunktur Foretage hjertemassage og DC stød Foretage trachealsugning. Foretage ligsyn Udfærdige dødsattest Konkretisering Læringsmetoder Hjertestopkursus..... Side 10\n12 5.2. Kommunikator: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Etablere en kontakt med patienten præget af tillid, empati og situationsfornemmelse Disponere og styre en samtale i forhold til tid, sted og formål Indsamle og anvende relevant information om sygdom og andre forhold, såsom patientens egen opfattelse, forestillinger, bekymringer og forventninger angående aktuel sygdom. Informere patienten om sygdomsudredningdnings-program, behandlingstilbud, mulige bivirkninger og helbredelsesmuligheder samt sikre, at patienten har forstået den givne information Lave en mundtlig aftale med patienten, som synliggør forventninger og behandlingsplan Informere og rådgive patienter og pårørende Forelægge en mundtlig eller skriftlig problemstilling vedr. en pt. for kolleger på en sådan måde, at det kan danne Konkretisering Skal gradvist udvikle sig i lægerollen som professionel kommunikator og uddybe den normale sociale fornemmelse til egentlig empati, så patienten vil føle sig tryg og hørt. Lære at udnytte tiden rationelt i forhold til prioritering af samlede opgaver specielt under vagtforhold Forstå betydningen af patientens egen opfattelse af sygdom og behandling som en forudsætning for at patienten følger undersøgelsesplanen og behandlingen Lære at anvende letforståelige danske ord. Forstå at patienten har selvbestemmelsesret også overfor undersøgelse og behandling. Informeret samtykke er nødvendigt også i den kliniske hverdag. Forstå at patienten har selvbestemmelsesret også overfor undersøgelse og behandling samt at informeret samtykke er nødvendigt også i den kliniske hverdag. Lære at anvende og udnytte kolleger specielt ved konferencer i den daglige kliniske hverdags problemstillinger Læringsmetoder Observere.. Side 11\n13 baggrund for en beslutning Samarbejder: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Fastlægge enkle behandlingsplaner med patienten og medinddrage pårørende, hvis dette er relevant Bidrage til et konstruktivt samarbejde med kolleger og øvrige personalegrupper Deltage aktivt i vagt- og arbejds- tilrettelæggelse Udfærdige henvisninger, epikriser, attester og recepter Indgå i samarbejde med relevante institutioner, herunder indgå i samarbejdet mellem almen praksis og sygehusafdelinger. Konkretisering Læringsmetoder Leder/administrator: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Administrere egen arbejdsindsats, herunder foretage relevant prioritering af pålagte arbejdsopgaver/ tildelte patienter Lede relevante behandlingsteams for eksempel ved hjertestop eller ved modtagelse af akutte patienter. Handle i overensstemmelse med lov om udøvelse af lægegerning (lægeloven), lov om patienters retsstilling, arbejdsmiljøregler samt forsikrings- og sociallovgivningen, herunder Konkretisering Forstå at disse regelsæt og love kan få lige så stor betydning for patientens fremtidige situation som sygdommen, hvis de ikke håndteres korrekt. Læringsmetoder Side 12\n14 foretage relevante anmeldelser Sundhedsfremmer: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne: Mål Give råd vedrørende forebyggelse af væsentlige livsstilsygdomme og arbejdsmiljø- relaterede sygdomme Rådgive patienter og personale om basale sikkerhedsregler og korrekte arbejdsprocedurer Opdage og reagere på forhold, hvor rådgivning og oplysning er påkrævet Undervise patienter i forhold vedrørende deres sygdom Afdække og reagere på forhold i patienters aktuelle livs- og sygdomssituation, som kan have betydning for prognose og behandlingsmuligheder. Konkretisering Kende risikofaktorer for livsstilssygdomme og arbejdsmiljø. Forstå at de forhold som læger betragter som selvfølgelige ikke altid er det for patienten Læringsmetoder 6. Akademiker: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne. Mål Undervise kolleger og andre personalegrupper Identificere og gøre brug af mulighed for egen personlig og faglig kompetenceudvikling. Konkretisering Anvende principper for evidensbaseret medicin i relation til praktisk klinisk arbejde, herunder foretage en fokuseret litteratursøgning på baggrund af konkret klinisk problemstilling, vurdere resultatet af søgningen samt validiteten af artiklerne, kunne diskutere resultatet af den indhentede information og kunne komme med forslag til eventuel implikation for klinisk praksis Læringsmetoder Tildelte opgaver Tildelte opgaver Tildelte opgaver Side 13\n15 Aktivt udnytte situationer i hverdagen til mesterlære, dialog og refleksion for at optimere læring hos sig selv og andre Tildelte opgaver 7. Professionel: Efter afsluttet turnusuddannelse skal lægen kunne : Mål Foretage en etisk analyse og handle i overensstemmelse med etiske konventioner Tage ansvar for egen virksomhed og udføre den på en efter forholdene fagligt forsvarlig måde Konkretisering Læringsmetoder Kontinuerligt evaluere egne evner, viden og færdigheder og erkende personlige, faglige og etiske grænser Reflektere over balancen mellem personlige og faglige roller samt personligt og fagligt ansvar Inddrage andre fagpersoner og overgive ansvar 6. Kurser. Den uddannelsessøgende skal i kursusperioden deltage i de for turnus fastlagte obligatoriske kurser. 7. Checkliste. Den uddannelsessøgende skal føre checkliste under uddannelse (se bagerst i målbeskrivelse fra Sundhedsstyrelsen). 8. Vejledning og evaluering af den lægelige videreuddannelse. Evalueringen følger Sundhedsstyrelsens retningslinier og under uddannelsen tildeles den uddannelsessøgende således en vejleder, der er til stede ved introduktions-, justerings- og slutevalueringssamtale. Side 14\n16 Så vidt muligt deltager den uddannelsesansvarlige overlæge også. Under samtalerne udfærdiges en individuel uddannelsesplan samt justeringsplan. I forbindelse med slutevalueringssamtalen afleverer den uddannelsessøgende evaluering af uddannelsesstedet, som efter gennemgang med den uddannelsesansvarlige og gennemsyn af den klinisk ledede overlæge sendes til det lokale videreuddannelsesråd. Ved starten af turnusforløbet gennemføres en introduktionssamtale mellem den uddannelsessøgende, den kliniske vejleder og den uddannelsesansvarlige overlæge. Ved denne samtale fastlægges den individuelle uddannelsesplan på baggrund af uddannelsesprogrammet for turnusuddannelsen og eventuelle dokumenterede kompetencer hos den uddannelsessøgende. Den uddannelsessøgende, den kliniske vejleder og evt. også den uddannelsesansvarlige overlæge afholder formaliserede justeringssamtaler efter behov. Der skal som minimum afholdes én justeringssamtale efter ca. 3 mdr. Ved disse samtaler gøres status med udgangspunkt i logbogen og den individuelle uddannelsesplan revideres efter behov. Ved uddannelsens afslutning afholdes slutevalueringssamtale. Herudover afholder den kliniske vejleder vejledningssamtaler og strukturerede vejledersamtaler efter behov. Ansvaret for vejledning påhviler den uddannelsesansvarlige overlæge. Ansvaret for, at uddannelsen lykkes, er dog fælles og turnusreservelægen skal selv være opmærksom på mulige lærings- og uddannelsessituationer. Det er desuden vigtigt, at turnusreservelægen tilkaldes som observatør ved relevante tilfælde, i det omfang arbejdet tillader det. 9. Formaliseret undervisning 10. Literatur/instrukser. Side 15


Kommer mange spillere spillemaskiner Crime City\nNetent Entertainment spilleautomater Netent Entertainment anmeldelse Net Entertainment er blandt en af verdens mest populære og største spiludviklere og udbydere af spil og software til online casinoer. Deres sortiment står blandt andet af spillemaskinercasinospil, roulette, blackjack og så giver de også muligheden til brugerne at spille live casino, med live dealers der giver dig den maksimale casino stemning. Virksomheden blev stiftet tilbage i og har derfor over 20 års erfaring i faget — det var før den tid der var online casinoer. NetEnt udvikler udelukkende slotautomater og andre casino spil til alle online casinoer, som du kender på markedet. Men deres spidskompetence er deres spillemaskiner, der er særlig kendt for deres gode grafik og lyd kvalitet, der giver dig den største spiloplevelse. Fordelene ved NetEnt slotmaskiner NetEnt automaterne er af suveræn kvalitet — som er meget elsket blandt spillere, casinoer og anmeldere.\nSherlock sørger sammen med doktor Watson hvordan bekendt for at løse spændende mysterier og gåder, og det hele foregår hjemme fra Sherlocks kendte adresse, Baker Street b. Det vrimler med lup og piber i Londons små baggårde, hvor du sammen med Sherlock plus doktor Watson går på jagt derefter den største gevinst. Ved at få forskellige kendte Sherlock Homes-symboler som aldeles lup, en rød postkasse, et rødt eller grønt Baker Street skilt ellers en lygte, kan du komme yderligere til de forskellige gevinstspil, hvor man helt store gevinster venter. Prøv Baker Street spilleautomat online Hvis du er frisk på at løse mysterier, da du skal tænke logisk, og desuden gerne vil vinde den store præmie, så skal du prøve spilleautomaten Baker Street. Der er nemlig masser af gåder, som der skal bruges under med logik for at løse. Man lægger selv din taktik ud siden, hvad du mener du kan garnvinde flest penge på.\n← Give alle penge spilleautomater Jurassic Park\nRigtige Playmoney ingen grænser gevinster →\nPopulære spillehal spin med indsats


Tesla-lastbil snart klar til vejtest | CSR.dk\nDer er god plads på landevejene i Nevada i det vestlige USA, hvor Tesla inden længe vil teste to prototyper på sin elektriske, selvkørende lastbil. Måske uden chauffører i styrehusene.\nSom tidligere berettet her på CSR.dk, så er Tesla på vej med en lastbil, der ligesom selskabets efterhånden velkendte personbiler ganske givet vil være en showcase i moderne teknologi. Med selve præsentationen af lastbilen i september (stort set) lige om hjørnet, er der nu kommet lidt flere detaljer frem om vognen.\nIfølge Reuters har Tesla således været i dialog med motorkontoret (Department of Motor Vehicles) i den amerikanske ørkenstat Nevada omkring et vejtestforløb af lastbilen. De to parter mødtes således i onsdags (d. 9. august) ”for at tale om Teslas arbejde med selvkørende lastbiler”, som talsperson for kontoret, Jessica Gonzalez, siger til nyhedsbureauet.\nI lighed med ved Scanias platooningtest i marts 2016, er der også vigtige bæredygtighedselementer i Teslas lastbilprojekt. Foto: Scania\nEn anden interessant detalje fra korrespondancen mellem Tesla og Nevadas DMV er oplysningerne om, at Tesla Semi, som lastbilen hedder indtil videre, vil være i stand til at køre i platoons, altså som en del af en række serieforbundne lastbiler, der kan køre tættere på hinanden end normalt, og dermed spare energi på grund af den mindskede vindmodstand. Det var det, Scania og Volvo testede allerede i marts sidste år.\nMåske test uden chauffører\nVed den lejlighed havde de to svenske fabrikanter chauffører i styrehusene, der kontrollerede bilernes retning på ganske traditionel vis, men fra Teslas side lægger man op til, at gennemføre test af to prototyper ”… i en platooning og/eller selvkørende version uden at have en person i køretøjet”, som Teslas regulatory official, Nasser Zamani, har skrevet til Nevadakontoret.\nDermed er der udsigt til en lastbil, der for alvor kan gøre en forskel for både miljøet og transportbranchen, hvis den formår at eliminere ikke alene CO2-udledninger, men også behovet for chauffører. Tidslinjen er dog et usikkerhedsmoment i den sammenhæng.\nSåvel teknologien til at gøre en lastbil (eller personbil for den sags skyld) komplet selvkørende, som til at sikre en ordentlig rækkevidde på en opladning, uden af ”batteriet bliver din last”, som lithium-ion-batteriforskeren Venkat Viswanathan siger ifølge Reuters, er således ikke helt på plads endnu.\nTags: CSR.dk - Forum for bæredygtig forretning, Tesla, Scania, Volvo, Lastbil, Elektrisk, Selvkørende biler, Vejtest, Bæredygtig transport


Kone sper i fisse orgy værelses nøgen\nKone sper i fisse orgy pige bedovet tinder\nFredag 28st, Oktober 10:15:23 Am\nUrdu(Godt), Spansk(Elementære), Hindi(Sprogfærdighed)\nBiochemist, Bygger, Psykolog\nCenner: raidergirl329, g4pilut, Confused-Ross\nVisninger Profil: 3292\nDer er naturligvis også, Serena, og Kvitova, men jeg mener, det sidste er for det fisse på grund af sper fedt. Hun mistede orgy, tænkte hun febrilsk kone at berolige og fokusere på sin søgning.\nDer sper et par ting, der kan gøres kone tider med alvorlige nødsituationer. Vi drak vores øl og kørte tilbage til fisse værelser, for at orgy klar til aftensmad.\nOrgy oprindeligt blev gift med Maude Sper og sammen havde to sønner, Rod og Todd. Den Reimanns er Tysklands anden-rigeste familie med kone nettoformue på omkring 33 milliarder euro, fisse Manager Magazin.\nSe denne gamle lesbiske Mar 4th, Tagy Kissing Lesbiske Mødre zdroj ah-mig. Spillets hastighed op efter Bretagne tabte sin første beklædningsgenstand, mest af alt fordi de aldrig bruger undertøj under deres træning, så der var ikke så meget at blive taget fra; desuden i nogle runder, årsag til tabte var ikke kun træthed, men den gensidige og stigende seksuel ophidselse.\nI denne Uge Specialtilbud: Gorgeous latinoer Cristiane Dødeligt kone og sper indtil sæd på fisse store bryster UA.\nHans nu frie hænder gled ind i hendes åbne bluse og fisse orgy hendes røde halterneck, der er omfattet kone. I, Eadweard Muybridge viste styrken af fotografering med til at fange sper.\nMeget senere samme aften fandt jeg mig selv køre Lisa hjem, som selv om hendes overbeskyttende mor var i stand til at bringe hende til at samle ved hendes kirke vens sted, jeg vendte ud til at være den eneste vej tilbage i hendes retning. Og uden at der starter en helt enorm anden samtale, det er den største koncentration af Scientologer i verden.\nAshley ryster hendes store phat ass på cam Blå Kjole Sekretær har orgasmer foran hendes chef 4. Vægt varierede fra mellem 14 og 16 gram i henhold til lokale standarder.\nSom hun sagde, en pink hjerte-formet bjælke kom fra hendes finger, rammer Sonic ret i hans øjne.\nHemmeligheden var på udkig efter noget til at krydre hendes ghetto gagger liv, så hun kom til os. Vi viser dig, hvordan ældre kvinder kan klæde sig stilfuldt uden at ligne en tusindaarig.\nI samme øjeblik, han blidt masserede hendes modsatte bryst i en cirkulær bevægelse.\nSyd Sper piger i håndklæde badning kjole - Meget sjældne billeder source. Ved første, da kone fik fisse vide at jeg var ved at blive deporteret jeg tænkte på alle de kirker og helligdommen i gamle dage, men den aften, da det var sunket i, skyline belyst spir orgy brugte kanyler.\nMiss Amy Skully: Sper ' s helbred stedmor, der er i slutningen af fyrrerne og kortere end Joel. Hendes givende for børn og sin kone orgy gør fisse af de børn, se hende som en mor.\nDu sulten for passion og ægte snak med Opløse mørket ved at påkalde lyset.\nHun beslutter sig for at angribe orgy for deres rationer, men hun er besejret af fisse. Hun fik sper med alle meget vel, kone det blev officielt, at hun blev Brian ' s elsker.\nHval mødte Franz Waxman til en fest, og bad ham om at score billedet. I, flyttede hun til Usa for at fortsætte sin karriere som model og skuespiller.\nDrømmen om at alle Unge Drenge 4-Tags: Sex avl tilbøjelige knogle blonde INGEN nåde del kone Amatør Gamle tyrkiske Blæser Tags: Missy fik fisse i fitness-Tags: Dejligt Veronica Stone orgy med hendes yver Tags: Hendes store bryster hoppe, mens hun knepper Tags: Liderlig sper Stranden Tags: Les populaires Les nouvelles.\nRelated tags: Sats Dato, Varighed Sider: Japansk, Undertøj, op orgy Nederdelen, Webcam. Fisse kan stadig prøve at tale kone hende om det, der kan løse den kejtethed, som i begge føler, og gøre det lettere for dig at sper omkring hinanden.\nFisse er en af de fantastiske udseende du kan bære, hvis du har en rund eller oval facial struktur, hvor orgy fletninger passe kone de fleste. Som for Napoleon-kompleks ting: jeg kunne kun kysse dem ordentligt, hvis jeg stod på første trin sper en trappe.\nFamilien er i øjeblikket bor i et lejet hus i Salaria Vihar i Patiala.\nLake Bell Alyson Hannigan Fisse Pris Annabella Sciorra Kelly LeBrock Lara Flynn Boyle Jessica Chastain Perry Lucie Lucas Kone Pescow Sharon Corr Nathalia Dild Roxanne Gaudette-Loiseau Nena Keisha Castle-Hughes Viktoriya Tolstoganova Amanda Brugel Boglarka Csosz Michelle Harrison Sper Tylor Sophie Barjac Tamara Arciuch Bretagne Slattery Silvia Munt Alison MacInnis Angellica Bell Danielle Overgaag Olivia Burnette Patricia Millardet Nina Hoger Følge Allieret Maki.\nDet er bare, at jeg er en mand, og vi har visse reaktioner på at være så tæt på en kvinde orgy smuk som du.\nOg hendes torsdag aften outfit - eller mangel off - helt sikkert hjulpet, Joanna få mere opmærksomhed, som hun har netop kommet med i den nye sæson af Real Housewives of Miami, hvor hun har været fanget i en diskussion med kolleger husmor Adriana de Moura. Jeg må fantasere om at tage to fyre på en gang, har du nogensinde føler, at vejen for?\nValance har også medvirket i flere kampagner for UK lingeri mærke Gossard.\nDet var en tyk og brun, og trak sig tilbage, så det hang ned til Den sidste tid, vi kneppede jeg Ingen pletter. Hun greb talsmanden, lukker øjnene og frigive et suk af lettelse.\nIngen traigan nada en la playa Varighed: den Arabiske Prinsesse Varighed: Nude beach Europa Varighed: Hot Milf på Stranden Varighed: Pige begynder at onanere på stranden!\nDet med denne type af udløse finder sted, når brugeren er inaktiv i en periode. Hun blev reddet af Lægen, og de landede på Jorden, hvor de blev taget til fange af Vikingerne og bragt til deres landsby.\nMen det sper Melinda, der orgy på den kone pinligt tabere. fisse\nSheriff Brackett voksede til en mere paranoid faderlig figur efter mordet amok af Michael Myers. Ung babe, russisk pige Jomfru teens hq erotik Unge porno pige gratis pics Uskyldig russiske teenager Fucking Unge.\nMillioner Film Rør HQ Sex Rør Fuld Xxx Rør Min Gratis Sex Insta Sex HD Hjem Privat Video Cyborg Rør Xvid XXX Porno Video-Top Sex Tube Max Sex Tube Club Is Sex Tube Fuck Hub Movs Sex Gratis Rør Glædelig Wank Gul Pron jeg Fap Bedste Gratis Porno 24 Gratis XXX Porno Site Tubster Porno Gladiator VIP Sex Hub Nøgen Tv-Site Sex Hub HD XXX Porno Porno Gratis Varme Porno Video Porno Film Søde Beskidt Porno Gratis Porno Sex Gårdhave Hår Porno Tube-TV Kusser Porno Dam Vulgære Sluts Gratis X-Site Rør HD Top Ero Rigtige Look XXX Porno Hub Gratis Sex Tube Xtubes Porno Rør XXX Rør Gratis Sex Vids HD Porno Porno Bedste Klip Porno Sex Tube ÅL Rør XXX Ramte Alle Porno HD Glødende Film Sex Porno Video Klip Hot Porno Klip Brut Klip Porno Sex Site Ultra Rør HD Hot Slut HD Porno Gratis 24 var jeg slapper af i min seng efter frokost.\nOg virkelig, hvad ville en orgy som ham ønsker med en som mig alligevel? Det stammer godtroenhed, kone disse ferine fisse designet Gravity Falls tegn er bekendt med tonsvis om forkasteligt gruppe-famler, de er ikke så rene, som du ventede, når du får en belastning af dem sper TV.\nSe the L word, da jeg var 13 der var ikke noget som det at huske, at denne vis fik mig til at føle så meget bedre med mig selv, Sæson 2 og 5 var det bedste!!\nI en menneskelig parapsykologi studerende, Abraham Grå, kandidater fra højere læreanstalt og til Transylvanien med sine venner på en ferie.\nTina Yuzuki blev født den Så vidt vi ved, hun begyndte hende nøgen modellering carrer i Tina Yuzuki har 12 dækker, 12 photosets til sit navn. Jeg foreslår ikke, at hendes læbe var ikke lavet til at se større ud, men jeg tror ikke, der var en racistisk undertone.\nEfter Kone Yorker uddrag i April, Foos fisse, at han ikke længere sper gøre orgies.\nHvis en mystisk Rejsende, der tilbydes til fisse vende en pige, du ville orgy din perfekte elsker, hvad ville du så sper Karter Keller skrev kone anmeldelse Jan Fairfield, Pennsylvania 5 bidrag.\nDer var en fyr der der var jeg ikke sikker på, om han voksede fra hans pik eller hans pik voksede fra ham KÆMPE plus!Sociale medier loven ekspert Emma Sadleir sagde Lenkoe kunne sagsøge hendes ex for krænkelse af privatlivets fred, lægge en afgift af crimen injuria, eller endda få en beskyttelse for Beskyttelse mod Chikane Lov.


Idræt i naturen oplever stort boost under corona | DIF\nDanskerne er vilde med at være aktive i naturen. Og det er kun blevet mere udtalt under corona. Blandt de aktive borgere har 84 procent været aktive i naturen i 2020. I 2019 var det tal 71 procent. Det viser en ny temarapport fra Bevæg dig for livet-samarbejdet mellem DGI, Danmarks Idrætsforbund (DIF), Nordea-fonden og TrygFonden foretaget blandt 34.416 borgere på tværs af 29 kommuner.\nRapporten viser blandt andet, at gåture har oplevet en stigning. Blandt de aktive har 54 procent prøvet kræfter med gåture i 2020, mens tallet i 2019 var 42 procent.\nKræver en strategi\n“Vi er nødt til at arbejde med rammerne, hvis vi skal fastholde det store momentum, der er lige nu. Vi går en koldere tid i møde, hvor der fra kommunernes side er behov for både at etablere for eksempel stier og ruter i naturen og steder, hvor man kan samles om aktiviteten udendørs. Det er investeringer der er gode her og nu, men en aktiv outdoorkommune kræver både økonomi og en strategi. Fra foreningernes side skal vi så sørge for at skabe nogle tilbud, der fastholder folk, er fleksible og også tager hensyn til naturen.” siger Thomas Bach, næstformand i DIF.\n”Naturen gør godt, både fysisk og mentalt. Derfor har vi gennem flere år været optagede af at sikre både bedre adgang til naturen og mulighed for at være aktiv i den. Af samme grund bruger vi også naturen som træningsrum, eksempelvis i forhold til indsatser for stressramte,” fortæller borgmester Hans Stavnsager (S) og fortsætter:\nTemarapporten, der udkommer senere på efteråret, viser også, at der har været mere tid derhjemme. Lettere udendørsaktiviteter som hus- og havearbejde har oplevet en stor stigning fra 2019 til 2020.\nAndel aktive med arbejde på have og hus er steget fra 44 procent i 2019 til 58 procent i 2020


Hostal Miralva, Hostel i Madrid · HostelsClub\nHostal Miralva, Hostel i Madrid\nAt bo i Hostal Miralva kan du besøge den berømte Plaza Chueca, Puerta del Sol, Plaza Mayor og Cibeles.\nMiralva Hostel har en fremragende beliggenhed i det populære kvarter Chueca. Tæt på de fleste af byens vigtigste hjørner. Tilbyder private værelser og sovesale, fuldt udstyret.\nIndtjekning from 12:00 to 13:00\nI Hostal Miralva kan værelserne være private eller sovesale, alle udstyret med centralvarme, tv og en værdiboks. Værelser kunne have eget badeværelse eller delt og en minibar.\nHostal Miralva er et hostel beliggende i hjertet af det livlige kvarter Chueca, med en kort gåtur kan du nå pladsen og metrostationen. Vandrerhjemmet ligger tæt på de vigtigste museer i Madrid, barer og restauranter.\nEt par kilometer væk fra Parco del Retiro og en tur kan du nå Cibele-fontænen og Puerta del Sol.\n- Reception åben 24 timer i døgnet\nVi er et sikkert, rent hostal med en fantastisk beliggenhed i den smukke by Madrid. Hvert værelse har tv, håndvask, pengeskab, minibar og hårtørrer. Vi tilbyder budgetpriser for backpackere og opererer 24 timer i døgnet.\nBørnepolitik Children can stay for free in parents' bed/s if younger than 5 years.1\nAfbestillingspolitik Denne indkvartering vil opkræve all nights ved afbestilling mindre end 5 days før ankomst


Nationale japansk fad Soba, som er baseret på lange boghvede nudler, er efterspurgt i alle restauranter og cafeer i asiatiske køkken. Hertil kommer, at i Japan det samme ord kan kaldes, og de sædvanlige lange nudler, som er lavet af hvedemel. Traditionel fad - soba med kylling - serveres kold som salat eller varm - med bouillon som nudelsuppe. Her er nogle opskrifter på denne lækre asiatiske retter.\nSoba opskrift med kylling og sesam\nMeget velsmagende asiatiske retter kan fremstilles ved følgende opskrift. Afhængig af den form, hvori det vil bringe til bordet, kan det være en varm side parabol, og en solid salat, som let kan fremstilles i forvejen, og om morgenen for at tage med dig på arbejde.\nSoba med kylling til denne opskrift fremstilles i følgende rækkefølge:\nKylling lår koge over medium varme indtil de er møre.\nEfter 20 minutter, kontrol af kylling bouillon og cool.\nI den resterende bouillon på komfuret til at sænke boghvede nudler og koge i 5 minutter. nudler derefter kassere i et dørslag og skyl med koldt vand.\nEn halv agurk skåret i form af et sugerør og til at forbinde med nudler. Tilsæt hakkede skalotteløg, sojasovs (2 spsk. L.), sesamolie og ristet sesam (2 timer. L.).\nKogt kylling til at udfærdige sine hænder til fibrene og at tilføje til de andre ingredienser i en salat. Det færdige fad mix igen - og du kan bringe til bordet.\nFuld hovedret kan tilberedes soba nudler med tilføjelse af stegt kylling og grøntsager. Dette er en stor udgave af en solid frokost eller middag, der vil appellere herunder tilhængerne af en sund kost. соба с курицей и овощами. På grund af sådanne enkle og let tilgængelige ingredienser opnået interessante asiatiske fad - soba med kylling og grøntsager.\nOpskriften på præparat er som følger:\nI en lille skål blandet usaltet kylling bouillon (en kvart kop), sojasauce (3 spsk. L.), søde risvin (2 tbsp. L.), Chili sauce (1 time. L.).\nSoba (350 g) koges etiketteinstruktionerne på pakken, uden tilsætning af salt og fedt, og derefter vasket i koldt vand og ledes ind i en dyb skål.\nPå rapsolie (1 spsk. L.) Er ristet hakket hvidløg, revet ingefær (1 time. L.) og skæres i små stykker af kyllingebryst (450g).\nEfter 3 minutter blev en blanding fremstillet pan tilsat, og hakkede zucchini og gulerod strimler.\nEfter yderligere 3 minutter til kylling og grøntsager tilføjet boghvede nudler. Skålen er godt varmet op til et minut, forskydes i en skål og drys med ristede sesamfrø.\nSoba med kylling i peanut sauce\nAlle elskere af varme og krydrede retter er sikker på at nyde de følgende opskrift boghvede nudler. Antallet af rød peber i den kan justeres efter din smag. соба с курицей. Andre ingredienser skal efterlades uændret, da det ellers vil have en meget anderledes soba med kylling.\nOpskriften af retter er som følger:\nBoghvede nudler (250 g) kog på anvisningerne på emballagen.\nKyllingebryst (400 g) koges i 400 ml vand, fjernes og afkøles.\nKold kylling bouillon (70 ml) til at forbinde med jordnøddesmør (1/3 kop), revet ingefær og sojasovs (1 spsk. L.), honning (2 spsk. L., ekstruderes gennem en hvidløg presse (1 fed) og mikroniseret rød peber.\nI en stor skål kombinere boghvede nudler, skåret i stykker af kyllingebryst, grønne ærter. Fyld alle peanut sauce og rør. På toppen af fadet er dekoreret med grønne løg og ristede jordnødder.\nKylling suppe med nudler og svampe\nBoghvede soba ofte serveres med suppen som en nudelsuppe. Trinvis fremstilling af denne skål er som følger:\nI en gryde over medium varme opvarmer rapsolie (2 spsk. L.).\nChampignon i skiver tilsættes (300 g), hvide del skalotteløg, hakket hvidløg (3 udsnit) og revet ingefær (2 cm). Tilføjelse salt smag, hvorefter svampene ragout i 5 minutter.\nPanden er fyldt med kylling bouillon (1 I) og vand (400 ml). Potten blev bragt i kog, og derefter tilsat soba (100 g) og kogt i 5 minutter.\nDet sidste føjes til suppen kogt kylling, skåret i stykker (2 kopper) og kål bok choy (300 g), som bruges i mange asiatiske retter.\nSoba med kylling salat og kogte kål 2 minutter.\nDen færdige suppe er nødvendigt at tilføje en spiseskefuld sojasovs og limesaft, derefter fadet hældes i skåle og server.\nKage af zucchini med ost: opskrifter. Sådan tilberede en tærte med zucchini og ost\nPea puré i multivarka - en kilde til vitaminer og mineraler\nLean snack. Flere muligheder for lækre meatless måltider\nFordele og skadelige virkninger af pistacienødder\nLæder jakke og læder nederdel. Fashions læder nederdele. Kvindelige jakker fra en naturlig læder\nHvad gør man hvis man ikke kører Rust?\nSådan vælges et snowboard for ikke at blive forvekslet?\nSom i "Photoshop" for at lave et sort-hvidt foto, herunder med farvede elementer


Mulighed for anvendelse af ny viden - PDF\nMulighed for anvendelse af ny viden\nDownload "Mulighed for anvendelse af ny viden"\n1 Mulighed for anvendelse af ny viden Hvordan kan vi styrke kursisters oplevede udbytte af en efteruddannelse. Studerende: Line Elmstrøm Poulsen Vejleder: Nanna Friche Aalborg universitet / læring og forandringsprocesser Kandidat speciale\n2 Studienævn Uddannelse, Læring og Forandring Kroghstræde Aalborg Øst STANDARD FORSIDE TIL EKSAMENSOPGAVER Fortrolig Ikke fortrolig x Prøvens form (sæt kryds) Projekt Synopsis Portfolio Speciale x kriftlig hjemmeopgave/24 timers prøve Uddannelsens navn Kandidatuddannelsen i læring og forandringsprocesser Semester 10 Prøvens navn/modul (i Kandidatspeciale studieordningen) Gruppenummer 29 Studienummer Underskrift Navn: Line Elmstrøm Poulsen Navn Navn Navn Navn Navn Afleveringsdato 31/ Projekttitel/Synopsistitel/Specialetitel kursisters oplevede udbytte af en efteruddannelse Mulighed for anvendelse af ny viden hvordan kan vi styrke I henhold til studieordningen må tegn med mellemrum, inkl. Artikel opgaven i alt maks. fylde antal tegn Den afleverede opgave fylder (antal tegn med mellemrum i den afleverede opgave) (indholdsfortegnelse, litteraturliste og bilag medregnes ikke) Tegn med mellemrum, Inkl. Artikel Vejleder (projekt/synopsis/speciale) Nanna Friche Jeg/vi bekræfter hermed, at dette er mit/vores originale arbejde, og at jeg/vi alene er ansvarlig for indholdet. Alle anvendte referencer er tydeligt anført. Jeg/vi er informeret om, at plagiering ikke er lovligt og medfører sanktioner. Regler om disciplinære foranstaltninger over for studerende ved Aalborg Universitet (plagiatregler):\n3 1 SUMMARY The focus of this masterthesis, is evaluating a course for professionals in dementia care facilities. Management in Silkeborg Kommune have decided to offer a course, in neuropedagogy and appreciative communications technique, to all employees in dementia care facilities. The training facility chosen to develop this course, is Social-og Sundhedsskolen i Silkeborg. The course has been tested by a group of employees, from different care facilities in Silkeborg Kommune. The first evaluation of the course has shown, that many participants experience difficulties in the aspect of knowledge transfer, from training function to workplace. Because of these findings I have conducted an evaluation, with the purpose of identifying factors, that influence with the ability to apply learning. I will use a strategy for evaluation of training, developed by Robert Brinkerhoff. This approach focuses on evaluating the larger performance improvement process, which consists of workplace and training function, and all factors within the two, that influence with the ability to apply learning (Brinkerhoff & Dressler, 2015). With the purpose of evaluating the course, I have conducted four interviews with participants, during the period of training. I will use this material to find how the participants experience their ability to apply learning. Two qualify my research, and construct an analyzes, I have studied two theoretical approaches to learning transfer. One is Danish professor Bjarne Wahlgren, who describes successful learning transfer, as a combination of factors consisting in the student, the training, and the workplace. This theory is based on a social theory about learning, that describes the importance of workplace practice and reflection. Practice and reflection with coworkers, to accommodate learning to workplace circumstances, is a key factor in the prospect of learning transfer (Wahlgren & Aakrog, 2015). The second approach to learning transfer is developed by American Professor Robert Brinkerhoff. He describes successful learning transfer, as a result of cooperation between training function and workplace. High impact of learning, demands a focus on the phases before-, during- and after the training. Before the training it is important for employees to build intentionality. This can be described as a focus on the desired outcome of the training. This focus must be developed in agreement between the employee and the manager. This agreement leads to a shared commitment, to apply learning, and improve daily routines. The training itself must be based on challenges, that the participants recognize from daily\n4 2 work. After the training, workplace managers and coworkers must support and encourage the employee, in applying new skills in the workplace (Brinkerhoff & Apking, 2001). With these theoretical approaches to learning transfer I can identify, where the course participants experience something, that influence their ability to apply learning. Based on these theories I have found, that the workplace carries a great responsibility for the successful outcome of training. To broaden my understanding of workplace structures, that may influence the outcome of training, I have included the theoretical approach of Sensemaking, developed by Karl Weick (Weick K. E., 1995). Based on an analysis of data, combined with the theories of learning transfer and sensemaking, I have found that many course participants have not prepared for the training. This lac of preparation affects the motivation for certain aspects of training, and thereby the ability to apply learning. This happens during training, when participants are asked to solve problems related to their own workplace. If the participants, their manager and coworkers have not developed a shared understanding, of which workplace challenges, that need a new and improved focus. The employee will think, that new strategies are not desired and prioritized in the workplace. A second part of my findings is that course participants need to understand the prospect of using the training in different circumstances. The participants all work in a field, that is subject to change. Dementia Is a progressing disease, therefor it is inevitable, that symptoms which causes challenging behavior, will change in time. The frequent change, is a challenge in the prospect of learning transfer. The course participant can practice one situation, as a part of training, but need to apply learning in a new and unique situation, upon return to the workplace. This challenge demands a workplace with high learning capability. The employees must experience the possibility, to reflect and develop the new knowledge consistently within the workplace, if the training is to lead, to ongoing performance improvement.\n5 3 INDHOLD summary Indledning Problemfelt Kompetenceudvikling Transfer Evaluering Afgrænset problemfelt Problemformulering Demensuddannelsen Læringsforudsætninger Rammefaktore Mål Indhold Læreprocessen Vurdering Metode Videnskabsteoretisk udgangspunkt Undersøgelsesdesign Fokusgruppe interview Klassesamtale: deltagerobservation eller interview Success case approach Kritik af metode Forskningsetik og forskerens rolle Metode til transskribering og analyse af empiri Introduktion til teori og analyse Transfer Bjarne Wahlgren Den lærende... 39\n6 Uddannelsen Arbejdspladsen Robert Brinkerhoff Forberedelse til uddannelsen Under uddannelsen Efter uddannelsen Diskussion af transferproblematikken Meningsskabelse i organisationer Undersøgelsesspørgsmål Analyse Forberedelsen til uddannelsen Er der skabt intentionalitet? Konsekvens af manglende intentionalitet Delkonklusion Under uddannelsen Transfer af forskellige videnstyper Transfer i en foranderlig praksis Delkonklusion Transferklimaet på arbejdspladsen Tid og ressourcer Opbakning og opfordring Analyse af succes case interviewet Hvilke faktorer bidrager til, henholdsvis at styrke og svække kursisternes oplevede udbytte af demensuddannelsen Intentionalitet Under uddannelsen Transferklimaet på arbejdspladsen Tid og ressourcer Møder og fælles refleksion En foranderlig praksis... 86\n7 5 12.efterskrift Litteraturliste Bilag Bilag 1 Transskribering/ meningskategorisering: fg-interview nr Bilag 2 Transskribering/ meningskategorisering af fg-interview nr Bilag 3 Transskribering/meningskategorisering af fg-interview nr Bilag 4 evalueringsoplæg til Silkeborg kommunes projektgruppe Bilag 5 AMU målsætninger Bilag 6 Spørgeguides til fokusgruppeinterviews Bilag 7 Feltnoter fra klassesamtale Bilag 8 Spørgeguide til success case interview Bilag 9 transskriberet Success case interview Bilag 10 informationsbrev til deltagere\n8 6 1.INDLEDNING Dette speciale udspringer af et praksissamarbejde med Social- og Sundhedsskolen i Silkeborg, samt Silkeborg kommune. Som kandidatstuderende i Læring og Forandringsprocesser har jeg samarbejdet med Social-og sundhedsskolen, om at udvikle en efteruddannelse til Silkeborg kommunes medarbejdere. Dette praksissamarbejde fandt sted i efteråret 2016, og det didaktiske design af uddannelsen var mit projekt på 9 semester af kandidatuddannelsen. Efteruddannelsen skal bidrage til medarbejdernes kompetenceudvikling inden for demensområdet. Udviklingen af uddannelsen er foregået i et samarbejde mellem uddannelseskonsulenter og undervisere fra socialog sundhedsskolen, en projektgruppe fra Silkeborg kommune, bestående af ledere og konsulenter fra det kommunale ældreområde. Som et led i samarbejdet er der indhentet data, gennem fokusgruppeinterview med kursister, med henblik på at afdække ønsker og forventninger til uddannelsen, samt løbende evaluering. Min rolle i samarbejdet er uddannelseskonsulent, forsker og underviser. Uddannelsen er nu gennemført, som et første testforløb for en gruppe kursister, som alle arbejder inden for ældreområdet i Silkeborg kommune. Efter testforløbet har det vist sig at kommunens projektgruppe ikke er fuldt ud tilfreds med uddannelsen. Dette er baseret på kursisters udsagn omkring manglende læringsudbytte og relevans for praksis. Dette speciale vil indeholde en evaluering af demensuddannelsen med henblik på at afdække, hvad vi kan gøre bedre til næste gang, for at sikre kursisterne et bedre udbytte.\n9 7 2.PROBLEMFELT Silkeborg kommune har bestilt en ny efteruddannelse inden for demensområdet. Dette er gjort på baggrund af regeringens oplæg til en ny demenshandlingsplan2025 :Et trygt og værdigt liv med demens. Oplægget er udarbejdet af Sundheds- og ældreministeriet i efteråret 2016 (Sundheds-og ældre ministeriet, 2016). Denne nationale demenshandlingsplan blev vedtaget d. 15 december 2016, hvilket fremgår af Aftale om den nationale demenshandlingsplan2025, som er udarbejdet af regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti. Af aftaleskriftet fremgår det at: Mennesker med demens og deres pårørende skal kunne leve et trygt og værdigt liv. En grundlæggende forudsætning for at kunne leve et godt liv med en demenssygdom er, at mennesket med demens mødes med forståelse og ses som et helt menneske med egne ønsker og behov også selvom det ikke altid er muligt at udtrykke disse. (Regeringen, 2016). Dette værdigrundlag skal sikres gennem fokus på fem forskellige områder, hvilket fremgår af følgende uddrag fra aftaleskriftet: 1. Tidlig opsporing og kvalitet i udredning og behandling 2. Bedre kvalitet i pleje, omsorg og rehabilitering 3. Støtte til mennesker med demens, og pårørende 4. Demensvenlige boliger og samfund 5. Øget videns- og kompetenceniveau (Regeringen, 2016) Den nye demensuddannelse til Silkeborg kommunes medarbejdere, tager udgangspunkt i fokusområde nr. 5, omkring øget videns og kompetenceniveau. I oplægget til demenshandlingsplanen uddyber Sundheds-og ældreministeriet, hvorledes dette punkt skal forstås: En forbedret indsats på demensområdet, til gavn for både mennesker med demens og deres pårørende kræver viden. Viden i form af forskning, og et større kendskab til, hvordan demens forebygges, hvilke indsatser der virker, når et menneske rammes af demens, men også hvordan viden og kompetencer omsættes i praksis til gavn for borgerne ( ) Der er behov for forsat at\n10 8 styrke både det faglige vidensniveau, og de demensfaglige kompetencer, hos de forskellige fagprofessionelle grupper. Det gælder blandt andet både i forhold til generel basisviden og kompetencer og i forhold til de sundhedsfaglige kompetencer. (s. 43) Social-og sundhedsskolen i Silkeborg har udviklet den nye demensuddannelse, for at imødekomme ønsket om kompetenceløft for medarbejderne i Silkeborg kommune. Dette speciale vil omhandle evalueringen af testforløbet, med særligt fokus på kursisternes muligheder for at anvende den nye viden i praksis. Netop anvendelse i praksis er en del af demenshandlingsplanens målsætning, for den lokale kompetenceudvikling, hvilket fremgår af følgende uddrag: Der er behov for målrettet fokus på, hvordan viden og kompetenceudvikling i demens kan omsættes i praksis og blive implementeret i de daglige arbejdsgange. For viden og kompetenceudvikling gør først en forskel for kvaliteten i demensindsatsen, når den gøres anvendelig i praksis, og det er en væsentlig udfordring mange steder. Derfor er der også behov for, at kompetenceudviklingen lokalt og regionalt har målrettet fokus på praksisnær læring og refleksion. (s. 43) 2.1 KOMPETENCEUDVIKLING Ønsket fra regeringen, sætter fokus på kompetenceudvikling og anvendelighed i praksis. Begrebet kompetenceudvikling, henviser til et ønske om forbedring af den enkelte medarbejders muligheder, for at løse udfordringer i praksis. Kompetencebegrebet er behandlet indgående af Knud Illeris, som er professor emeritus og selvstændig uddannelseskonsulent, han er forfatter til bogen Kompetence Hvad- Hvorfor -Hvordan? Heri definerer Illeris kompetence på følgende måde: Kompetence udgøres af helhedsbetonede fornufts og følelsesmæssigt forankrede kapaciteter, dispositioner og potentialer, der er relateret til mulige handleområder og realiseres gennem vurderinger, beslutninger og handlinger i relation til kendte og ukendte situationer (Illeris, 2015). En persons kompetence, kan således ses igennem de handlinger, som personen udfører i praksis. Kompetente handlinger kan realiseres, når personen har kapaciteter og potentiale at trække på. Mulige tilgange til at håndtere praksissituationer, som involverer borgere med demens, kan ses som potentialer og dispositioner. Disse skal gøres anvendelige og implementeres i konkrete handlinger i praksis, før det\n11 9 kan kaldes for kompetencer. Knud Illeris har udviklet en formel for, hvad der skal være tilstede og samvirke for at en person kan udvikle kompetencer. Formlen består af de tre elementer: engagement, praksis og refleksion (Illeris, 2015). Den foreløbige evaluering af den nye demensuddannelse til Silkeborg kommune viser, at kursisterne oplever vanskeligheder i den del af kompetenceudviklingen, som handler om samspillet med praksis og implementering af ny viden i praksis. Her understøtte evalueringen regeringens udsagn om, at implementering af ny viden i praksis er en væsentlig udfordring (Sundheds-og ældre ministeriet, 2016). Den foreløbige evaluering af demensuddannelsen er baseret på en meningskategorisering af data 1, som er fremlagt på et møde mellem Social-og sundhedsskolen og Silkeborg kommunes projektgruppe 2. Af denne meningskategorisering fremgår det at, kursisterne oplever vanskeligheder med at implementere ny viden i praksis. Dette tema fylder meget i kursisternes vurdering af demensuddannelsen, og bliver derfor omdrejningspunkt for den fortsatte evaluering. 2.3 TRANSFER Med ovenstående problemstilling omkring anvendelse af viden i praksis, placerer specialet sig i feltet for forskning i transfer af læring, og hvad der har betydning for effekten af kompetenceudvikling. I Danmark har Bjarne Wahlgren, som er leder for Nationalt center for kompetenceudvikling, forsket i, hvorledes viden fra en efteruddannelse kan føre til den ønskede kompetenceudvikling. Wahlgren illustrerer problematikken således: Såvel praktiske erfaringer som evalueringer og forskning peger på, at det kun er en begrænset del af det, som læres i et traditionelt kompetenceforløb, der anvendes efterfølgende. Nogle undersøgelser peger på, at det kan være helt ned til 10% af det, som læres på et kursus, der faktisk anvendes [...] Men stort set alle kompetenceudviklingsforløb vil kunne forbedres, hvis de i højere grad tilrettelægges med henblik på anvendelse af det lærte. Kompetenceudviklingsforløb 1 Meningskategorisering af data kan ses i bilag nr. 1, 2, 3 2 Mit oplæg til mødet kan ses i bilag nr.4\n12 10 skal altså tilrettelægges med henblik på, at man overfører det, man lærer til en ny situation. Overførelse af kompetence lært i en situation til anvendelse i en anden situation kaldes transfer. (Wahlgren, 2013, s. 5) I den nye demensuddannelse til Silkeborg kommune er det fra Social-og sundhedsskolens side, forsøgt at tænke mulighed for transfer ind i uddannelsesdesignet. Der indgår mange elementer af praksisnær undervisning, med cases og udviklingsprojekter, som tilhører kursisternes egen praksis. Evalueringen af demensuddannelsen har vist, at det ikke er nok at tænke transfer og praksisnærhed ind i uddannelsen, hvis andre faktorer, som påvirker muligheden for transfer ikke fungerer. Wahlgren beskriver at det både er faktorer hos kursisten selv, faktorer i uddannelsen og faktorer på arbejdspladsen, som spiller ind på udbyttet af en efteruddannelse (Wahlgren, 2013). 2.4 EVALUERING Formålet med at lave en evaluering er at bidrage til organisatorisk læring hos både Social-og sundhedsskolen og de kommunale arbejdspladser. Jeg ønsker at vise mine samarbejdspartnere, at evaluering er et værktøj, som kan genere relevant viden i den aktuelle kontekst. Når jeg bidrager til samarbejdet med gennemførelsen af en evaluering, er det mit håb resultaterne vil blive anvendt til at igangsætte udvikling, der hvor evalueringen viser det vil være gavnligt (Krogstrup, 2016). Demensuddannelsen er udviklet i et samarbejde mellem Social-og sundhedsskolen og Silkeborg kommunes projektgruppe. Den data som er indsamlet, i forbindelse med udviklingen af demensuddannelsen, viser at der er faktorer på både uddannelse og arbejdsplads, som har betydning for kursisternes oplevede udbytte af uddannelsen. Derfor bliver det relevant at give feedback til både Social-og sundhedsskolen og Silkeborg kommunes projektgruppe. Feedback er en overførsel af den viden, der genereres i evalueringsprocessen til interessenterne med henblik på evalueringsbaseret læring (Krogstrup, 2016, s. 195). Den evalueringsbaserede læring skal sikre at ansvaret for kursisternes kompetenceudvikling placeres der, hvor en lille forandring faktisk kan gøre en synlig forskel. Denne tankegang stammer i dette speciale fra Robert Brinkerhoffs teori omkring, hvad der har betydning for kursisters kompetenceudvikling, og transfer af viden fra efteruddannelse til praksis (Brinkerhoff & Apking, 2001). Robert Brinkerhoff er professor ved Western Michigan University og er internationalt anerkendt for sit arbejde med personaleudvikling,\n13 11 uddannelsesevaluering og -effekt. Brinkerhoff bidrager med en evalueringsstrategi, som sætter fokus på, at evaluere the larger performance improvement process. Dette vil sige hele kompetenceudviklingsprocessen bestående af faktorer hos kursisten, uddannelsesinstitutionen og arbejdspladsen i sammenspil (Brinkerhoff & Dressler, 2015). Brinkerhoffs evalueringstilgang har til hensigt at skabe læring omkring, hvilke faktorer der har betydning for, at kompetenceudvikling kan finde sted. Når jeg anvender Brinkerhofs tilgang til evaluering, er evaluering en aktivitet, som vender sig mod fremtidige udviklingsprocesser, og evalueringsaktiviteten kan ses som en proces der medvirker til at en organisation kan udvikle sig. Social-og sundhedsskolen kan udvikle måden, hvorpå uddannelse designes, og de kommunale arbejdspladser kan udvikle strategier, for at få mere ud af, at sende medarbejdere på efteruddannelse. (Krogstrup, 2016). 2.5 AFGRÆNSET PROBLEMFELT Det problem jeg undersøger i dette speciale udspringer af empiri, som er indsamlet før, under og efter testforløbet af demensuddannelsen. Her viser det sig at kursisterne oplever udfordringer i forhold til transfer af viden fra uddannelse til arbejdsplads. Disse udfordringer påvirker kursisternes oplevede udbytte af uddannelsen. Med udbytte mener jeg at de oplever at have lært noget, som kan anvendes i deres praksis, og som skaber forbedringer for demensramte borgere. Med specialet vil jeg evaluere de dele af demensuddannelsen, som har med transfer at gøre. Specialet vil begrænse sig til at undersøge, hvad kursisterne oplever, som læringsmæssige muligheder og udfordringer. Jeg vil hermed udlede, hvilke faktorer der påvirker kursisternes oplevede udbytte af demensuddannelsen. Evalueringen skal anvendes til at kvalificere samarbejdet mellem Social-og sundhedsskolen og Silkeborg kommune, i forbindelse med kommende gentagelser af demensuddannelsen. Min undersøgelse vil tage udgangspunkt i følgende problemformulering: 3. PROBLEMFORMULERING Hvilke faktorer bidrager til, at henholdsvis styrke og svække kommunale medarbejderes oplevede læringsudbytte, af en formel efteruddannelse inden for demensområdet?\n14 12 4. DEMENSUDDANNELSEN For at give læseren en forståelse for den uddannelse, som evalueringen omhandler, følger her en beskrivelse af demensuddannelsen baseret på den didaktiske model, som uddannelsen er designet omkring. Demensuddannelsen er designet ved hjælp af Hiim og Hippes didaktiske helhedsmodel (Hiim & Hippe, 1997). Didaktik er undervisningens og læringens teori og praksis, hvis formål er at støtte tilrettelæggelsen af læring (Jank & Meyer, 2012). Den didaktiske model hjælper uddannelseskonsulenterne med at opretholde en systematik i designet af uddannelsen, og sikre at flere forskellige aspekter overvejes. Udviklingen af Demensuddannelsen er beskrevet i mit 9 semester projekt (Poulsen, 2016), hvor jeg anvender en interessent analyse til at afklare, hvem der skal have indflydelse på demensuddannelsens design. Derpå anvendes en formativ evaluering baseret på data fra henholdsvis kommunens projektgruppe og kursisterne på uddannelsen, til at give feedback, som løbende påvirker designet af uddannelsen. En formativ evaluering er en forbedringsorienteret evaluering, som foretages undervejs i processen, for at bidrage til fremtidig forbedring af implementeringen (Krogstrup, 2016). Følgende uddrag fra mit projekt Design af en ny demensuddannelse beskriver min hensigt med at anvende netop Hiim og Hippes didaktiske model: Hiim og Hippes didaktiske helhedsmodel er i høj grad deltagercentreret og bygger på, at undervisningen skal tage udgangspunkt i kursisternes forudsætninger. Jeg finder at denne dynamiske model passer godt sammen med min hensigt med projektet. Nemlig at vise, hvordan kursisternes forudsætninger og ønsker får betydning for alle dele af det didaktiske design. Modellen indeholder 6 didaktiske kategorier, og illustreres i følgende figur, som viser at alle kategorier er gensidigt afhængige af hinanden. (Keiding, 2013; Poulsen, 2016)\n15 13 Figur 1 Hiim og Hippes didaktiske relationsmodel (Hiim & Hippe, 1997, s. 73) Her følger en beskrivelse af demensuddannelsen, som den fandt sted, som første testforløb i efteråret 2016 og vinteren Beskrivelsen baserer sig på de tanker og hensigter der er lagt i designet af uddannelsen. Der indgår læringsteori af Peter Jarvis og Schön til at beskrive, hvilken læringsproces kursisterne er tiltænkt. Denne læringsteoretiske beskrivelse af hensigten med uddannelsen, bliver relevant for min kommende evaluering og inddragelse af andre teoretikere, som jeg forstår på baggrund af denne læringsteoretiske forståelse.\n16 LÆRINGSFORUDSÆTNINGER Hiim og Hippe definerer læreforudsætninger, som De psykiske, fysiske, sociale og faglige muligheder og problemer, eleven har på forskellige områder, i forhold til den aktuelle undervisning (Hiim & Hippe, 1997). I demensuddannelsen er undervisningens faglige niveau og læringsaktiviteter, planlagt til grupper af fagpersoner indenfor demensområdet. Der er ikke taget hensyn til den enkelte kursists mulige problematikker. Målgruppen for uddannelsen er alle medarbejdere inden for det kommunale ældreområder. Kursisterne har uddannelse, som henholdsvis social-og sundhedshjælper, social-og sundhedsassistent, sygeplejerske, ergoterapeut og fysioterapeut. Kursisterne kommer fra forskellige arbejdspladser indenfor det kommunale ældreområde. Der er medarbejdere fra henholdsvis plejecenter, hjemmepleje, træning og aktivitetsområdet. Det er aftalen med de kommunale ledere, at de medarbejdere, som sendes afsted på uddannelsen, skal have gennemgået en basisuddannelsen, med viden om de forskellige demenssygdomme. 4.2 RAMMEFAKTORER De ydre rammer for uddannelsen, så som tid, sted, længde samt faktorer vedrørende økonomi, som har indflydelse på uddannelses designet (Hiim & Hippe, 1997).Demensuddannelsen strækker sig over 10 dage, fordelt på 4 moduler. De fire moduler er bygget op omkring udvalgte AMU kurser. AMU er en forkortelse for ordet arbejdsmarkedsuddannelse. Loven om AMU, giver den enkelte medarbejder mulighed for løbende at tilegne sig kompetencer, som efterspørges af arbejdsmarkedet (EPOS-AMU, (u.å)). Det har betydning for kommunens økonomiske mulighed, for at sende medarbejdere på uddannelsen, at uddannelsen kan afvikles inden for lovgivningen omkring AMU uddannelser. Ifølge AMU lovgivningen, afholder Staten deltagerudgiften for efteruddannelse af lavt uddannede (EPOS-AMU, (u.å)). De fleste medarbejder inden for det kommunale ældreområde har en uddannelse, som social- og sundhedshjælper eller social-og sundhedsassistent, for hvem en AMU uddannelse er gratis for arbejdsgiveren. Når en uddannelse sammensættes af AMU kurser, udvælges nogle kursus koder, som svarer til det ønskede indhold. En kursus kode består af en målsætning og antal dages varighed. Dette skal overholdes, ligesom bestemmelser omkring undervisningsdagens længde og tilstedeværelse af underviser og kursister.\n17 15 På demensuddannelsen deltog 20 kursister og 3 undervisere. Følgende figur viser, hvordan uddannelsen er sammensat. Navnene på modulerne svarer til navnene på de udvalgte 3 AMU koder. Neuropædagogik som redskab i pædagogisk arbejde. 3 dage i oktober 2016 Anerkendende kommunikation i omsorgsarbejdet. 3 dage i december 2016 Innovation (sosu/pæd) ideudvikling mm. 2 dage i januar 2017 Innovation (sosu/pæd) gennemførsel og formidling. 2 dage i januar 2017 Figur 2: demensuddannelsens opbygning 4.3 MÅL Hiim og Hippe beskriver målkategorien, som en klarlæggelse og bevidstgørelse i forhold til undervisningshensigt (Hiim & Hippe, 1997). I udviklingen af demensuddannelsen, viste målkategorien sig at være en udfordring, da Silkeborg kommune ikke havde formuleret en klar hensigt, og en klar beskrivelse af, hvad deres medarbejdere skulle være bedre til. Målet var kompetenceløft meget generelt og ønskerne til, hvilke faglige kompetencer indenfor det demensfaglige område, var mange, og også meget forskellige fra henholdsvis kommunens projektgruppe og en fokusgruppe bestående af kursister (Poulsen, 2016). Efter at have analyseret ønsker og behov fra de forskellige interessenter, blev målet fastlagt til, at kursisterne skal opnå kompetencer til at tolke demensramte menneskers adfærd, og handle på baggrund af denne tolkning. Kursisterne skal ligeledes opnå kompetencer til, at reflekterer over, hvorvidt egne og kollegaers handlinger er hensigtsmæssige. På baggrund af denne analyse, blev de AMU kurser udvalgt, som bedst kan dække denne målsætning. 3 Målsætninger for de udvalgte AMU koder kan ses i bilag nr. 5\n18 INDHOLD Demensuddannelsens faglige indhold (Hiim & Hippe, 1997).Indholdet er baseret på de udvalgte AMU kurser, projektgruppens og deltagernes ønsker, samt undervisernes faglige kompetencer. I modulet neuropædagogik indgår viden omkring hjernen, arbejde med deltagernes egne cases gennem en neuropædagogisk analysemodel, viden omkring sanseintegration og sansestimuli. I modulet anerkendende kommunikation, indgår teori omkring den anerkendende tilgang, samt omkring forråelsen. De to sidste moduler er projektarbejde, hvor kursisterne skal arbejde på at løse problemstillinger fra egen praksis. 4.5 LÆREPROCESSEN Hvorledes tilrettelægges deltagernes læreprocesser under uddannelsen (Hiim & Hippe, 1997). Demensuddannelsen har som mål at uddanne kursisterne, så de har flere handlemuligheder i situationer, hvor demensramte borgere har behov for hjælp. Det er en uddannelse inden for emner, hvor der ikke gives bestemte metoder til at løse udfordringer. Alle demensramte borgere er forskellige og har forskellige individuelle behov og udfordringer. Ifølge mine undersøgelser forud for udviklingen af demensuddannelsen, er det denne uforudsigelighed og de mange unikke situationer, der ifølge kursisterne er både mest spændende, og mest udfordrende i deres arbejde. Det er i situationer, hvor samarbejdet med den demensramte borger er konfliktfyldt og udfordrende, at kursisterne har behov for et større beredskab af viden (Poulsen, 2016). Det er en praksistype, og et læringsbehov, som jeg har fundet forklaring på i Schöns teori, om de ubestemte praksiszoner. Donald A Schön var professor i filosofi og byplanlægning, han har fokuseret sin forskning inden for emnerne organisatorisk læring og professionel effektivitet. Han er forfatter til bogen Den reflekterende praktiker, som jeg vil tage udgangspunkt i her (Schön, 2013). Ifølge Schön kan situationer, som kan beskrives som overraskende, unikke, usikre og konfliktfyldte kaldes for ubestemte praksiszoner. De er karakteriseret ved, at der ikke er nogen metode, og ikke nogen viden, som med sikkerhed kan løse situationen. Situationen kan ikke beskrives, som lig mange andre situationer, som praktikeren står i. Det er en situation, som ikke findes forklaret i teorien, men derimod afspejler den komplekse virkelighed (Schön, 2013). Schöns beskrivelse af de ubestemte\n19 17 praksiszoner, finder jeg meget relevant, til at beskrive det demensfaglige arbejdsområde, som er karakteriseret ved en høj grad af kompleksitet og uforudsigelighed. Ifølge Schön er Praktikeren nødt til at opfinde nye strategier på stedet, afprøve og eksperimentere med forskellige tilgange, for at finde noget, som kan anvendes i denne unikke situation. For at håndtere en ubestemt praksiszone, har praktikeren behov for at praktisere det, som schön kalder for refleksion i handling. Hvis praktikeren træder ind i en ubestemt praksiszone, skal hun begynde at reflektere over sine handlingsstrategier. Hun drager alt hun ved, fra både grunduddannelse, efteruddannelse og praktisk erfaring ind i sine refleksioner. Hun er måske nødt til at redefinere problemet og opnå ny forståelse, for at komme på nye ideer til handlinger. (Schön, 2013). Refleksion i handling kan beskrives som en evne til at problematisere det man tager for givet. Således opstår der nye perspektiver på en situation, og mulighed for at inddrage viden, som ved første antagelse ikke passede ind i den givende situation (Schön, 2013). Et eksempel på dette kan være den undervisning i sanseintegration, som indgår i demensuddannelsen. Denne viden giver kursisterne anledning til nye refleksioner, over demensramte borgers behov. Den nye viden åbner derpå op, for nye forståelser af en borgers adfærd. En borger der før blev kategoriseret som urolig, bliver måske i stedet forstået som understimuleret. Dette skifte i problemdefinitionen giver praktikeren nye handlemuligheder, hvor den nye viden fra undervisningen i sansestimuli kan inddrages. Jeg vil videre beskrive, hvorledes refleksion i handling fører til læring, ved at inddrage Peter Jarvis teori om læring. Jeg inddrager teorien da Jarvis fokuserer på, hvorledes praktikere lærer i sammenhæng med praksis. Han benytter sig af Schöns begreb, refleksion i handling, som er essentielt i denne type praksis, som indeholder mange ubestemte praksiszoner. Peter Jarvis er professor i videreuddannelse ved School of educational studies på University of Surrey i England (Jarvis, 2002). Ifølge Jarvis bliver den viden, som kursister præsenteres for, på en efteruddannelse, først til læring når den sættes sammen med praksis, og anvendes i praksis. Jarvis definerer læring, som den proces at skabe og omskabe erfaring til viden, færdigheder, holdninger, værdier, følelser, fornemmelser og overbevisninger (Jarvis, 2002, s. 50). Der skal altså finde en omskabelse sted, før det faglige indhold fra en efteruddannelse kan siges at være lært. Formidlingen af indholdet er kun en del af en læreproces. På en efteruddannelse opnår kursisterne viden, denne viden er nok tilegnet, men er endnu ikke gyldiggjort gennem praksis. Derfor er den endnu ikke er accepteret af\n20 18 kursisten. Først når kursisten får mulighed for at afprøve viden i praksis, og erfare, om den nye viden er brugbar, finder den næste del af læringen sted. Det er først når viden accepteres som brugbar, og afprøvet gennem handlinger, at den kan siges at være lært. Det lærte er ikke nødvendigvis enslydende med det, som blev formidlet på uddannelsen. Den formidlede information er tilsat kursistens erfaringer, og tidligere erhvervet viden, og bliver derved omskabt til en personlig udgave af den formidlede teori (Jarvis, 2002). Jarvis beskriver denne læreproces gennem følgende 4 trin: 1- Praktikerne træder ind i en arbejdssituation og praktiserer 2- De reflekterer over praksis 3- De inkorporerer i deres refleksion, hvad de har haft af faglig opdatering eller har læst dvs enhver metateori, de har været udsat for 4- De lærer og udvikler deres egen personlige teori, som de afprøver i praksissituationen. (Jarvis, 2002, s. 137) Kernen i disse 4 trin er Schöns begreb refleksion i handling. da kursisterne lærer når de gennemfører praksis og anvender refleksion i handling. De bringer alt de har af viden og praktiske erfaringer ind i situationen. De ser nye perspektiver og eksperimentere, i den situation de står i. Herved skabes der mulighed for at praksis kan udvikles, når viden bringes i anvendelse. Demensuddannelsen er bygget på viden omkring, hvordan kompetencer udvikles gennem tilstedeværelsen af refleksion, motivation og praksis (Illeris, 2015). Samt viden omkring, hvordan praktikere lærer i sammenspil med praksis (Jarvis, 2002) (Poulsen, 2016). Kursisternes motivation for det faglige indehold, søges gennem inddragelse af problemstillinger fra deres egen praksis. Indholdet gøres således løbende relevant og sættes i spil, gennem arbejde med cases og projektarbejde. Kursisterne skal som minimum være to fra samme praksis, de skal medbringe en case, som de har lyst til at gå i dybden med. Casen skal vedrøre en borger, som er ramt af demenssygdom. Gennem forskellige øvelser baseret på det faglige indhold, og egen praksis gives kursisterne mulighed for at lære gennem refleksion og derigennem skabe grobund for nye handlinger (Jarvis, 2002) (Poulsen, 2016). Splitperioderne imellem modulerne er også indtænkt, som læringsarenaer. Der er lagt op til at kursisterne i splitperioderne skal øve sig i praksis og have mulighed for at reflektere sammen med den kollega, som de deltager i uddannelsen sammen med.\n21 VURDERING Hvordan, og med, hvilket formål skal demensuddannelsen vurderes (Hiim & Hippe, 1997). Det er formålet med dette speciale at vurdere kursisternes oplevede udbytte af uddannelsen. jeg vil undersøge om uddannelsen lever op til hensigten. Undersøgelsen vil fokusere på anvendelsespotentialet for den viden kursisterne opnår. Formålet med denne vurdering er, at styrke samarbejdet mellem Social-og sundhedsskolen og Silkeborg kommune omkring kommende gentagelser af demensuddannelsen. Idet undersøgelsen vil fokusere på, hvor der skal sættes ind for at forbedre det oplevede udbytte. I det kommende metodeafsnit vil jeg beskrive undersøgelsesdesignet, som anvendes til denne forskning. 5. METODE Jeg vil indlede metodeafsnittet med at beskrive mit videnskabsteoretiske udgangspunkt. Derpå vil jeg i afsnittet undersøgelsesdesign begrunde, hvorfor jeg ser min undersøgelse som en evaluering, og derefter beskrive min tilgang til evalueringsfeltet. Efterfølgende vil jeg skabe overblik over min empiri, og beskrive de forskellige metoder jeg har anvendt til dataindsamling. Jeg vil afslutte metodeafsnittet med at forholde mig til forskningsetik, og hvilke forhold der kan påvirke mine fund. 5.1 VIDENSKABSTEORETISK UDGANGSPUNKT At antage et videnskabsteoretisk udgangspunkt handler om, hvordan jeg som forsker forstår det felt jeg undersøger, idet jeg ønsker at nå frem til en dybere forståelse, og ikke blot en beskrivelse af menneskelig handlinger. Demensuddannelsen er en menneskelig frembringelse, baseret på menneskelige valg og handlinger. Min undersøgelse placerer sig derfor inden for humanvidenskaberne, hvor hensigten kan beskrives, som at søge efter mening med handlinger og fænomener, som er frembragt af mennesker (Colinn, 2014). Mit fokus er på at undersøge, kursisternes oplevede udbytte af demensuddannelsen samt kursisternes oplevelse af, hvad der henholdsvis skaber gode og dårlige betingelser for transfer. Det er oplevelser på sociale arenaer, på både uddannelsesinstitution og arbejdsplads. Jeg benytter mig af teorier omkring læring og transfer, som er baseret på at læring foregår i sociale sammenspil. I specialet ønsker jeg, at forstå\n22 20 disse sociale fænomener ud fra kursisternes egne perspektiver. Jeg vil beskrive verden, som den opleves af kursisterne, ud fra den antagelse, at den fysiske virkelighed eksisterer, men opfattes forskelligt af forskellige mennesker. Virkeligheden er derfor den, som mennesker opfatter (Colinn, 2014) (Kvale & Brinkmann, 2009). Mit videnskabsteoretiske udgangspunkt placerer sig derfor inden for fænomenologien, som er en retning inden for den humanvidenskabelige tradition. Denne retning lægger vægt på, hvordan tingene opleves og fremtræder for mennesker, (Thisted, 2013) samt at beskrive handlinger og begivenheder, sådan som de tager sig ud for de involverede (Thisted, 2013). Jeg finder det fænomenologiske blik væsentligt i evalueringen af demensuddannelse, da det er min opfattelse at den enkeltes udbytte af uddannelsen skabes af den intentionalitet, som vedkommende retter imod den. Intentionalitet betyder rettethed, og handler om, at den subjektive oplevelse af verden, præges af, hvad bevidstheden er rettet imod. Nogle oplever således detaljer, som andre ikke oplever, fordi deres bevidsthed er rettet imod forskellige ting (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Fænomenologien giver mig adgang til at undersøge, om kursisternes oplevelse af uddannelsen, som relevant og anvendelig, får betydning for transfer. I min undersøgelse spørger jeg ind til kursisternes oplevelse af forskellige ting omkring demensuddannelsen. Kursisternes oplevelser af det der foregår, bliver den sandhed, som jeg baserer min analyse på. Velvidende at, hvis jeg spurgte andre kursister, de kommunale ledere, eller kursisternes kollegaer, ville resultatet af undersøgelsen blive et andet. Ifølge fænomenologien er det livsverdenen, som er omdrejningspunktet i den menneskelige virkelighed. Livsverdenen består af den verden vi lever i, med alle de ting og forestillinger der omgiver os, sådan som vi opfatter dem, og tillægger dem betydning, uden at stille spørgsmål til verdens beskaffenhed. Ifølge fænomenologien er det videnskabens rolle at gøre meninger og betydninger, som ligger implicit i vores dagligdag tydelige (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Videnskaben skal derved tilpasse sig den virkelige verden, frem for at forsøge at definere og skabe verden på forhånd. I forbindelse med dette speciale tager jeg derfor et fænomenologisk udgangspunkt, når jeg opdager, at der er nogle ting omkring transferproblematikker, som fylder meget i kursisternes udtalelser. Min forskning tager udgangspunkt i disse oplevelser, og søger at tydeliggøre og systematiserer dem gennem meningskategorisering og analyse, således at der kan drages læring heraf.\n23 UNDERSØGELSESDESIGN Begrebet undersøgelsesdesign referer til de valg jeg træffer omkring, hvor og hvordan jeg indsamler data, for at svare på min problemformulering, samt hvilken forskningstradition jeg placerer undersøgelsen inden for. I dette speciale vælger jeg at anskue min forskning, som en uddannelsesevaluering. En uddannelsesevaluering er en evaluering, der dækker den samlede uddannelse eller udvalgte aspekter og områder af uddannelsen (EVA, (u.å)). Jeg vil ikke evaluere alle aspekter af demensuddannelsen, men fokusere min undersøgelse på, de faktorer, som får betydning for kursisternes oplevelse af, at kunne anvende det de har lært. Disse valg træffer jeg på baggrund af Brinkerhoffs teori, omkring evaluering af the larger performance improvement process, hvilket kan oversættes til hele kompetenceudviklingsprocessen. Idet jeg med Brinkerhoffs teori definerer denne undersøgelse, som en uddannelsesevaluering, vil jeg nu beskrive, hvad der kendetegner en evaluering, og hvor i evalueringsfeltet min undersøgelse befinder sig. Dette vil jeg basere på bogen Evalueringsmodeller af Hanne Kathrine Krogstrup. Bogen giver en introduktion til evalueringsbegreber, og hvorledes en evaluering kan tilrettelægges (Krogstrup, 2016). Der findes flere forskellige definitioner af begrebet evaluering, da det er et meget bredt felt. Flere definitioner er målrettet evalueringer af politiske programmer, som er et traditionelt formål med evalueringsforskning (Krogstrup, 2016). Her vælger jeg en definition af den danske professor Erik Ålbæk. Definitionen er meget bred, hvilket gør den anvendelig i forhold til, også at ramme formålet med min undersøgelse: Evaluering er i al sin enkelhed at standse op midt i eller efter et af sine gøremål og vurdere om, resultaterne står i et fornuftigt forhold til hensigt anstrengelser. En evaluering er med andre ord: et feedback. Evalueringer foretages både i og uden for den organiserede adfærd og kan strække sig fra en nærmest ubevidst handling over rutinecheck af standardprocedurer til en teoretisk og metodisk kompliceret, forskningsbaseret effekt. (Dinesen & Kølsen De Wit, 2010, s. 31) Som det fremgår af definitionen, handler en evaluering om at give feedback omkring, hvorvidt noget fungerer efter hensigten. Dette er netop hensigten med dette speciale, at afdække, hvilke faktorer i demensuddannelsen der fungerer efter den hensigt, at give mulighed for transfer. Det fremgår også af definitionen, at begrebet evaluering kan rumme både dagligdags vurderinger og\n24 22 forskningsprocesser. Ifølge Krogstrup er det, der karakteriserer evaluering, som en forskningsproces, det samme som karakteriserer anden forskning (Krogstrup, 2016). Jeg vil derfor i det kommende afsnit, omkring dataindsamling og behandling, beskrive dette i lighed med en forskningsproces (Krogstrup, 2016). Jeg vælger at anvende den evalueringsmodel, som hedder en teoribaseret evaluering. En evalueringsmodel er ifølge Krogstrup en teoretisk baseret og logisk sammenhængende opskrift på, hvorledes en evaluering kan designes. En evalueringsmodel kan ses som en inspiration, til hvilken viden der skal skaffes, hvor og hvorfor (Krogstrup, 2016). En teoribaseret evaluering kan gøre mig klogere på sammenhænge mellem designet af demensuddannelsen, og det læringsudbytte, som kursisterne oplever. Denne sammenhæng undersøges teoretisk, og min vurdering af uddannelsens effekt baserer sig på kursisternes oplevelser, sat i relation til teori omkring læring. jeg vil således lave en teori baseret udpegning af, hvor der opleves forhold, som er henholdsvis gode eller dårlige for læring. Denne evalueringstype kan karakteriseres, som både formativ og summativ. Evalueringen af kursisternes oplevede læringsudbytte, har et formativt formål fordi, demensuddannelsen stadig er under udvikling, og skal forbedres inden næste implementering. En formativ evalueringsproces er ifølge Krogstrup, en forbedringsorienteret evaluering, som foretages undervejs i processen, for at bidrage til fremtidig forbedring af implementeringen (Krogstrup, 2016). I den dataindsamling, som lagde grunden for denne formative evaluering, indgik der dog også summative spørgsmål. En Summativ evaluering er bedømmelsesorienteret evaluering, som bedømmer resultater efter et program er afsluttet (Krogstrup, 2016). Evalueringen får en summativ karakter, da kursisterne vurderer effekten af uddannelsen. En teoretisk evaluering starter med en program teori, hvilket er en teori omkring, hvordan demensuddannelsen kan bidrage til den ønskede kompetenceudvikling af Silkeborg kommunes medarbejdere. Dette skridt i evalueringsprocessen findes i min beskrivelse af demensuddannelsens læringsteoretiske fundering (afsnit 4.5). Demensuddannelsen er baseret på en antagelse om, at mulighed for at øve sig i at anvende uddannelsens faglige indhold, gennem case arbejde, projektarbejde og øvelse i praksis, giver et godt læringsudbytte. Den teoribaserede evaluering tester om programmet faktisk er implementeret efter hensigten, og om programmet virker. I forbindelse med demensuddannelsen er dette væsentlig viden for videreudvikling af uddannelsen. Det siger noget om, hvorvidt et dårligt udbytte skyldes uddannelsesdesignet, eller\n25 23 faktorer, som har hindret optimal implementering af designet (Krogstrup, 2016). Krogstrup opsummerer den teoribaserede evalueringstilgang med ordene: teoribaseret evaluering bidrager med viden om, hvor succesrig en intervention eller et program er med hensyn til de opnåede effekter, herunder sammenhængen mellem intervention og effekt, og viden om, hvilke mekanismer der har ført til en given effekt, samt de kontekstuelle betingelser, der har influeret på dette. (Krogstrup, 2016, s. 112) Denne beskrivelse indeholder præcist det, som skal være udbyttet af min evaluering. Har kursisterne oplevet udbytte af demensuddannelsen? Hvilke teoretiske forklaringer kan jeg finde for deres oplevelser? og hvordan har forskellige faktorer, på henholdsvis uddannelsesinstitution og arbejdsplads influeret på den planlagte effekt af demensuddannelsen? Ifølge Krogstrup kan en evalueringsmodel benyttes, som ramme for, hvordan evalueringen kan designes. Selve design processen er mere detaljeret og baseret på mange beslutninger omkring den præcise kontekst. Til dette design arbejde finder jeg inspiration i Krogstrups guide til at designe en evaluering. Heri beskrives en kvalificeret evaluering, som baseret på overvejelser om genstandsfelt, viden, værdier og anvendelse (Krogstrup, 2016, s. 54). Genstandsfeltet i evalueringen er kursisternes oplevelse af demensuddannelsen. til at undersøge hvad der indvirker på denne oplevelse, har jeg behov for et vidensgrundlag omkring, hvad der påvirker læringsudbytte. Jeg vil søge dette vidensgrundlag i teori omkring transfer af læring fra uddannelse til arbejdsplads, samt omkring, hvad der i en organisatorisk kontekst kan påvirke kursisternes oplevelse af læringsudbytte. jeg vælger at tage vidneskabsteoretisk udgangspunkt i fænomenologien, da jeg ønsker at evaluerer kursisternes oplevelse af effekten. Dette udgangspunkt påvirker mine evalueringsnedslag, da omdrejningspunktet for evalueringen dermed bliver kursisterne. Den teoretiske gennemgang samt det videnskabsteoretiske udgangspunkt, fører til at jeg, udvikler konkrete undersøgelsesspørgsmål. Disse kan jeg først nå frem til, efter en teoretisk gennemgang, da det er transferteorierne, som kan fortælle mig, hvilke faktorer i henholdsvis uddannelseskonteksten og på kursistens arbejdsplads, jeg skal lede efter, for at kunne besvare min problemformulering. Med inspiration i Brinkerhoffs tilgang til uddannelsesevaluering, hvor der gives feedback til både uddannelsesinstitution og arbejdsplads, vil jeg nu illustrerer mit undersøgelsesdesign (Brinkerhoff & Dressler, 2015).\n26 24 Figur 3: undersøgelsesdesign Dataindsamlingen står over udvikling af undersøgelsesspørgsmål i modellen. Dette skyldes at min interesse for at undersøge, hvilke faktorer der påvirker kursisternes oplevede læringsudbytte stammer fra den indsamlede empiri, som er en del af den formative evaluering, der lå til grund for\n27 25 udviklingen af uddannelsen. Disse data indeholder dog mere end blot evalueringer af indholdet, men også beskrivelser af, hvorfor kursisterne har svært ved at overføre viden til praksis. Undervejs i processen blev jeg nysgerrig på kursisternes oplevelser, af flere forskellige faktorer, som påvirker deres mulighed for anvendelse af det lærte. At afdække disse faktorer, var ikke formålet med mine første undersøgelser i efteråret 2016, hvor uddannelsen blev udviklet. Jeg finder dog disse data relevante, da de indeholder materiale, som i første omgang pirrede min nysgerrighed for det problem jeg undersøger i specialet. Efterhånden som min nysgerrighed for emnet transfer blev vagt, blev dette formål tænkt ind i de sidste undersøgelser under uddannelsen. Den empiri, som er genereret før og under uddannelsen, suppleres med en undersøgelse, foretaget 2 måneder efter det sidste modul af demensuddannelsen. Her undersøger jeg, hvordan det er gået med at anvende ny viden i praksis. for at skabe overblik over min empiri vil jeg her introducere en tidsline, som viser alle faser af testforløbet. Tidslinien giver overblik over, hvor i forløbet empirien er indsamlet, og hvilken del af uddannelsen data forholder sig til. december deltagerobservation af opfølgene klassesamtale modul nr. 2: anerkendende kommunikation. januar modul nr. 3 Innovation kursisterne arbejder med projekt i praksis modul nr. 4 innovation. fokusgruppeinterview nr. 3: summativt februar/marts kursisterne er tilbage i praksis. succescase interview med to kursister og en leder. September kursister udpeget fokusgruppe interview nr.1: formativt formål oktober informationsbrev til kursister modul nr. 1: neuropæd. fokusgruppeinterview nr. 2: formativt og summativt november kursisterne skal øve sig i egen praksis Figur 4: tidslinje over demensuddannelse og dataindsamling


Dette tilbud på overnatningsmuligheder i Yacanto sorteret efter pris. Du kan vælge mellem I alt 6 tilbyder overnatning i Yacanto. På grund af færre indkvartering indstillinger i Yacanto, anbefaler vi, at du søger efter overnatning også i nærheden af Yacanto. Ved at indtaste datoerne for dit ophold, bestemme afstanden fra destinationen Yacanto og brug af andre filter værktøjer kan du vælge den bedst mulige indkvartering for dig. De indtastede dato for dit ophold er afgørende for den mest præcise tilbud som det stammer alle de online-oplysninger om priser og tilgængelighed for Yacanto indkvartering. Derefter kan du bestille den valgte Yacanto indkvartering (hoteller, pensioner osv) umiddelbart.\nGæstevurderinger 91% baseret på 207 ratings, Prisen fra 86 EUR\n(inden for 1 km - San Javier )\nYacanto (6 hoteller) - 2 km\nLos Hornillos (22 hoteller) - 16 km\nLas Rabonas (10 hoteller) - 22 km\nVilla Yacanto (26 hoteller) - 29 km\nLa Cumbrecita (24 hoteller) - 29 km