Bud til Klimakommissionen Samlet rapport fra Alt4Kreativ A/S - PDF\nBud til Klimakommissionen Samlet rapport fra Alt4Kreativ A/S\nDownload "Bud til Klimakommissionen Samlet rapport fra Alt4Kreativ A/S"\n1 LBs Indhold 10 byer 10 bud Bud til Klimakommissionen Samlet rapport fra Indledning... 2 Rapportens opbygning... 3 Gennemgående temaer og spørgsmål Adfærd Boliger Erhvervsliv Landbrug Regulering (lovgivning og skatter og afgifter) Samarbejde på tværs af kommuneskel VE-Teknologi Transport Uddannelse Incitamenter - økonomi Side 1 af 22\n2 Indledning Siden forsommeren, og langt ind i efteråret 2009, har Klimakommissionen besøgt 10 udvalgte byer, som har været værter for en række workshops. Klimakommissionen har gæstet henholdsvis Frederikshavn, Skive, Sønderborg, Bornholms Regionskommune, Albertslund, Århus, København, Lolland, Middelfart og Egedal, hvor cirka 50 udvalgte deltagere hvert sted har debatteret og idéudviklet sammen. Formålet med møderne var først og fremmest at bidrage med diskussion om og idéer til, hvordan man kan gøre Danmark uafhængig af de fossile brændstoffer, olie, kul og gas lokalt såvel som nationalt. Dermed håbede Kommissionen både at få input til den rapport, der i efteråret 2010 afslutter kommissionens arbejde, men også at stimulere en bred offentlig debat om klima- og energispørgsmål i Danmark. Resultatet af hvert enkelt møde kan således ikke alene måles efter det rent målbare: Hvor mange og hvor gode idéer, mødet har skabt. Møderækken blev i lige så høj grad en mulighed for at lokale aktører kunne mødes, som det blev et forum hvori debatten kunne kvalificeres. Side 2 af 22\n3 I denne rapport koncentrerer vi os om det, der umiddelbart er målbart, og som kan dokumenteres via det skriftlige materiale fra hver workshop. Det er rigeligt godt til at kunne stå alene, men der er altså grund til at fremhæve, at der på hver enkelt workshop, i mødet mellem mennesker, også foregik en række ting, som vanskeligt lader sig registrere eller måle. Rapporten afspejler således også vores fortolkning og syntese af problemstillingerne dette er primært gjort for at gøre det store materiale lettere tilgængeligt. Det detaljerede materiale fra de 10 workshops kan findes på Klimakommissionens hjemmeside 1 Hver enkelt workshop blev tilrettelagt i samarbejde mellem lokale værter fra de respektive byer, repræsentanter fra Klimakommissionens sekretariat og konsulenter fra innovationsfirmaet Alt4kreativ A/S. Processen blev varetaget af konsulenter fra Alt4Kreativ, som tog deltagerne igennem en eftermiddag og aften, hvor de blev ansporet til at diskutere og idéudvikle sammen. Deltagerne bestod af udvalgte personer, som var lokalt forankret i kommunalpolitik, erhvervslivet, græsrødder m.m., samt repræsentanter fra klimakommissionen. Rapportens opbygning Nærværende rapport indeholder en overordnet syntese af hvilke gennemgående temaer, som er opstået i løbet af møderne. Disse temaer kan sjældent tilskrives den enkelte by, men er snarere overordnede pejlemærker på, hvad der har rørt sig på nationalt niveau. Disse temaer er tænkt som udgangspunkt for specifikke spørgsmål til Klimakommissionen. 1 Side 3 af 22\n4 Gennemgående temaer og spørgsmål På de lokale workshops blev der rejst en lang række spørgsmål og problemstillinger af klima og energipolitisk karakter. En primær del af disse spørgsmål var lokalt forankret, mens spørgsmål af mere national karakter havde mindre vægt. På de følgende sider er de overordnede spørgsmål og input fra de lokale workshops samlet i 10 overordnede temaer. I hvert tema indgår en række brændende spørgsmål som er blevet rejst til Klimakommissionen. Spørgsmålene repræsenterer de input som er kommet fra Open Space, Ideku og Zing processerne. Det forventes ikke, at Klimakommissionen skal komme med svar på alle spørgsmålene, men de er ment som input til kommissionens overvejelser Side 4 af 22\n5 1. Adfærd Hvordan sikrer man generelt ejerskab til klimadagsordenen? Diskussionen er meget svær at forstå især for ikke indviede. Hvordan får man dem med? Hvordan gør vi det nemt for borgerne at blive klimavenlige? Hvordan bliver klima en naturlig del af vores dagligdag? Hvordan kan vi få den enkelte borger til at "handle" mindre CO 2 -belastende? Hvordan skaber vi engagement og handlekraft hos borgere og erhvervslivet? Hvordan får vi alle med så også de ikke klimafrelste ændrer adfærd? Hvordan kan vi fremme projekter med Zero familier? 2. Boliger Hvordan får vi private boligejere til at vælge energirigtige løsninger? Hvordan får borgere et forhold til deres energiforbrug? Hvordan får vi plusbygninger (gælder både nye og eksisterende)? Kan man gennem arkitektur/planlægning sikre en anden måde at bygge boliger/infrastruktur på, der passer bedre til en klimavenlig dagsorden? Hvilke krav skal der stilles til vores byer om 50 år? Hvordan sikres energioptimal opvarmning uden for fjenvarmenettet? Hvordan sikrer man at bygmestre har bedre viden eller erfaring med energirigtig renovering? Skal man skærpe kravene i bygningsreglementet både i forhold til eksisterende og nyt byggeri? Hvorfor åbner midler fra landsbyggefonden ikke op for at rive eksisterende bygger ned i stedet for kun at kunne renovere det? Skal alt bevares? Kan udendørs arealer/arealer rundt om huset bruges mere aktivt? Sol på tage/facader, grønne tage, husstandsvindmøller etc. Bør der gives bedre information om energirigtig renovering af boliger? Hvordan gør vi det attraktivt at energirenovere den eksisterende boligmasse? Skal byggematerialer energiklassificeres? Hvordan gør vi det billigere at opføre passivhuse og 0-energihuse? Side 5 af 22\n6 3. Erhvervsliv Hvordan gør vi CO 2 -neutralitet til et forretningsområde? Erhvervslivet: Hvordan gør vi det nemt og attraktivt at være en bæredygtig virksomhed hos os? Hvordan får vi erhvervsvirksomheder til at omstille sig til klimavenlig teknologi/drift? 4. Landbrug Hvordan kan vi anspore landbruget til at satse mere aktivt på biogas? Bør der skabes andelsselskaber til lokale biogasanlæg? Hvordan formidles/forklares fødevarers klimapåvirkning? Hvordan gør vi fødevare-produktionen i DK CO 2 -neutral? 5. Regulering (lovgivning, skatter og afgifter) Der er behov for et katalog over lovgivningen, især for at få overblik over hvor der er barrierer i forhold til ambitionen om at gøre Danmark uafhængig af fossile brændsler. Hvordan får vi energireducerende incitamenter? Skal afgifter gøres forbrugsafhængige i stedet for faste afgifter på energi? Indførelse af progressiv afgift på fossil energi. Skal grøn strøm være afgiftsfritaget? Markedet vil så løse resten. Skal virksomhedsskatten afvikles og i stedet indføre en CO2 skat? Kan der indføres en vægtafgift på en bils CO2 udledning i stedet for på selve bilen? Skal man have pendlerafgift i stedet for transportfradrag? Hvordan kan vi arbejde med incitamenter til VE-anlæg hos private og virksomheder? Hvordan ændrer vi afgiftssystemet, så det fremmer uafhængigheden af fossile brændstoffer? Hvorledes får vores kommune en forsøgsordning uden restriktioner, skatter og afgifter som hindrer opstilling af VE-anlæg? Kan man gennem BBR stille krav om CO2 beskatning pr. m2? Skal der åbnes op for frikommuneforsøg, hvor kommuner kan virke som forsøgsområde og løftestang på det klima- og energipolitiske område? Side 6 af 22\n7 6. Samarbejde på tværs af kommuneskel Hvilke opgaver kan vi løfte ved at gå sammen med andre kommuner? Hvordan får vi kommuner til at arbejde sammen om at skabe et vækstmiljø for vedvarende energi? Hvordan understøtter individuelle og offentlige initiativer bedst hinanden? 7. VE-Teknologi Hvordan får vi DK's førerposition på vindmøller udvidet til at omfatte alle aspekter af "ikke fossile energier"? Hvordan sikrer vi, at 90 % af al belysning i kommunen er LED lys eller nyere teknologier? Skal der etableres solcelleparker som alternativ til individuelle anlæg? Hvordan kan vi udvikle intelligente løsninger for alle? Hvordan bliver solceller rentable i DK? Hvordan kan vi udvikle potentialet for solceller? Hvordan kan vi udvikle solenergi? Hvordan sikrer vi en folkebevægelse, der tvinger Regeringen til at gøre solcelle energi rentabel? Hvordan sikrer vi, at det er realistisk, at solceller leverer 50 % af energien? Hvordan får vi sat flere vindmøller op? Er det et problem, at det ikke er de samme myndigheder som godkender vindmøller til lands/på hav? Kan vandtemperaturen i havet/fjordene udnyttes? Kan der tænkes i storskal/varmepumper? Hvis vi skal over til 100 % VE hvad skal der så ske med fjernvarmeværkerne? 7 % af den samlede affaldsmængde deponeres. Kan den udnyttes bedre fx som biomasse i stedet for træpiller? Hvordan kan vi udnytte virksomhedernes procesvarme bedre? Kan overskudsvarmen udnyttes i fx fjernvarmesystemet i stedet for nu hvor der ikke er interesse i at aftage den, og den i stedet går til spilde? Kan geotermi ikke udnyttes langt bedre? Side 7 af 22\n8 8. Transport Hvordan får vi flere el-biler ind i systemet? Hvordan kan vi arbejde med tiltag i vores offentlige transportsystemer? Hvordan kan transportarbejdet styres mere intelligent? Hvilke nye tiltag kan vi forestille os i forbindelse med privat transport? 9. Uddannelse Hvordan kan vi lave fantastiske uddannelser og undervisning på højt niveau? Hvordan sikres at håndværkere uddannes/efteruddannes til nyeste viden om klima- og energiteknologiske løsninger? Hvordan sikrer vi at børn og unge får bedre viden om klima og energi relaterede emner? Skal undervisningen gøres mere tværfaglig så sammenhænge læres? Hvordan skaber vi et innovations miljø, der sikrer grønt iværksætteri, produkt udvikling og grønne arbejdspladser? 10. Incitamenter, økonomi Hvordan inddrages pengeinstitutter, så finansieringen er i orden? Lægger lånepolitikken op til investering i Vindenergi? Hvordan kan vi udvikle en økonomi, der ikke alene bygger på vækst? Hvordan fjerner vi barrierne for brug af vedvarende energi? Skal der indføres puljeordninger til energiinvesteringer, der åbner op for favorable lån? Skal der indføres lånefinansiering eller differentieret fradrag efter formål? Fx højere rente, mindre fradrag ved nyt køkken men lavere rente og højere fradrag ved nyt isoleret tag. Afregningssystemet for fx sol er meget ufleksibelt. Skal det ændres? Skal det gøres mere synligt hvad effekterne af vores levevis er fx i form af et carbon footprint? Skal man ændre ved tilskudssystemet for at få gang i teknologiudvikling? Eksempelvis er tilskuddet til solenergi i Tyskland højere end i Danmark. I det følgende vil disse temaer blive gennemgået mere detaljeret. Side 8 af 22\n9 1. Adfærd Viljen og mulighederne er der! Adfærd og adfærdsmønstre spillede en betydelig rolle ved de lokale workshops. Den klassiske konflikt om, hvorvidt man skal løse klimaforandringerne via ændrede adfærdsmønstre eller via teknologiske løsninger, syntes trængt i baggrunden af en anden erkendelse: At vi i vidt omfang har de teknologiske løsninger til rådighed, men mangler adfærden til at anvende teknologien. Ændrede adfærdsmønstre gælder bredt borgere, politikere og virksomheder. På de fleste møder kom det frem at information og kampagner ikke opfattes som værende nok det skal følges op af mere håndfaste incitamenter, der sikrer adfærdsændringerne at den teknologi som vi i vidt omfang har, rent faktisk bliver anvendt. Udfordringen er at give befolkningen mulighed for at foretage hensigtsmæssige valg i forhold til de teknologiske muligheder der er, og at kunne overvinde både de politiske og teknologiske hindringer. Nogle af de spørgsmål der bl.a. blev rejst på møderne var følgende: Hvordan sikrer man generelt ejerskab til klimadagsordenen? Hvordan gør vi det nemt for borgerne at blive klimavenlige? Hvordan bliver klima en naturlig del af vores dagligdag? Hvordan kan vi få den enkelte borger til at "handle" mindre CO 2 -belastende? Hvordan skaber vi engagement og handlekraft hos borgere og erhvervslivet? Hvordan ændrer vi klimavaner, også hos de ikke klimafrelste? Hvordan kan vi fremme projekter med Zero familier? Side 9 af 22\n10 De lokale workshops anbefaler Klimakommissionen at se på hvordan man kan arbejde med adfærd og adfærdsændringer, både ved at Kommissionen udøver et politisk pres, og påtager sig rollen som formidler: Side 10 af 22\n11 2. Boliger Her kan vi virkeligt gøre noget Boligtemaet var et stort omdrejningspunkt ved de lokale workshops, fordi boliger både bruger megen energi, og fordi boligerne af mange opfattes som et sted, hvor den enkelte har mulighed for at gøre noget. De overordnede temaer handler bl.a. om, hvordan der kan skabes incitamenter for private boligejere, i forhold til renovering og nybyggeri, og hvordan der kan skabes attraktive vilkår og gennemskuelighed, både for dem der efterspørger energirigtige løsninger, og for dem der skal udføre dem. I kommunerne blev der vist stor lyst til at tage sagen i egen hånd, og der er mange gode initiativer i gang som med fordel kunne koordineres nationalt. Det handler bl.a. om at lave forsøg med bæredygtige familier á la Project Zero i Sønderborg, forsøg med energirigtig renovering af boliger eller boligkomplekser eller udstykning af boligområder med skærpede krav til energiforbruget. Et generelt træk har været, at kommunerne ofte ønsker at tage mere ambitiøse skridt end den nationale lovgivning tillader. Derfor var det også et ønske for mange at lovgivningen fik et gennemsyn eller at der blev åbnet op for mulighed for frikommune forsøgsordninger. Mange af kommunerne har planer om at blive CO 2 neutrale omkring Nogle af de temaer som kom frem på de lokale workshops var bl.a.: Kan man gennem arkitektur/planlægning sikre en anden måde at bygge boliger/infrastruktur på, der passer bedre til en klimavenlig dagsorden? Hvilke krav skal der stilles til vores byer om 50 år? Hvordan sikres energioptimal opvarmning uden for fjenvarmenettet? Skal man skærpe kravene i bygningsreglementet både i forhold til eksisterende og nyt byggeri? Hvordan sikrer man at bygmestre har bedre viden eller erfaring med energirigtig renovering? Hvordan får vi de private boligejere til at vælge energirigtige løsninger? Hvordan får vi plusbygninger (gælder både nye og eksisterende)? Hvordan gør vi det attraktivt at energirenovere den eksisterende boligmasse? Hvordan gør vi det billigere at opføre passivhuse og 0-energihuse? Side 11 af 22\n12 Klimakommissionen anbefales bl.a. se på følgende initiativer: Afskaf ejendomsskatten og erstat den med CO 2 skat. Lovkrav om at alle nye boliger skal opføres som passivhuse. Etabler uddannelse af bygmestre om energihuse. Bedre information om energirigtig renovering af boliger. Mulighed for at rive eksisterende byggeri ned og bygge CO 2 -neutralt med tilskud fra Landsbyggefonden; renoveringsbehov i den almene sektor er 160 mia. mens der ydes ca. 2-3 mia. fra Landsbyggefonden. Grønne byer grønne tage; kan tagarealer bruges mere konstruktivt? BBR CO 2 beskatning pr. m 2. CO 2 mærkning af boliger. Krav om energiklassificering af byggematerialer. Mulighed for energioptimal opvarmning udenfor fjernvarmenettet, f.eks. via mikronetværk baseret på VE hvor et mindre antal huse er koblet sammen. Oprette et ministerium for energibesparelser eller et Boligministerium. Side 12 af 22\n13 3. Erhvervsliv Både direkte og indirekte interesser Det lokale erhvervsliv har været repræsenteret ved de lokale workshops både i form af større og mindre virksomheder. Vort indtryk fra dialogmøderne er, at erhvervslivet mest har været repræsenteret, hvis de har haft en direkte forretningsmæssig interesse, f.eks. som leverandør af energibesparende teknologi eller lignende. De øvrige erhverv har været svagere repræsenteret. Erhvervsvirksomhederne har det måske på samme måde som borgerne der er behov for en øget forståelse for, hvad den enkelte virksomhed kan gøre. Også selvom den ikke direkte er involveret i energisektoren. Der er dog ingen tvivl om at erhvervslivet også har andre interesser end de direkte forretningsmæssige, f.eks. forbedret image, og forbedret driftsøkonomi via besparelser på energiforbrug. Nogle af de emner der dukkede op på møderne var bl.a. følgende: Hvordan gøres CO 2 -neutralitet til et forretningsområde? Hvordan gør vi det nemt og attraktivt at være en bæredygtig virksomhed? Hvordan får vi erhvervsvirksomheder til at omstille sig til klimavenlig teknologi/drift? Nogle af de forslag, som det kan være relevante for Klimakommissionen at se på, er følgende: Kan man gøre det lettere for virksomheder at bevæge sig "på tværs" af forvaltninger, ministerier og andre organisatoriske skel. Kan man pege på muligheder for bedre vidensdeling mellem virksomheder? ESCO-ordning. Skal man se på alternative måder at beskatte virksomheder på evt. ved at indføre en CO 2 skat? Side 13 af 22\n14 4. Landbrug Mere biogas og CO 2 -neutrale fødevarer Landbruget har naturligt nok især været diskuteret i landbrugskommuner, mens det stort set ikke er blevet berørt i de store bykommuner. Nogle af de emner der bl.a. blev berørt på de lokale workshops var: Hvordan kan vi anspore landbruget til at satse mere aktivt på biogas? Bør der etableres andelsselskaber til lokale biogasanlæg? Hvordan formidles/forklares fødevarers klimapåvirkning? Hvordan gør vi fødevare-produktionen i DK CO 2 neutral? Klimakommissionen anbefales at fokusere på følgende emner: Synliggørelse af CO 2 forbrug på landbrugsprodukter hvad er CO 2 belastningen på et kg oksekød i forhold til et kg æbler? Biogas der bør ses på lovgivningen så denne ikke står i vejen for at udnytte energien i f.eks. affald (gylle til biogas). Til nogle af projekterne skal der indhentes miljøgodkendelse kan den hindre gode initiativer? Bør der skabes andelsselskaber til lokale biogasanlæg også for at få ejerskab? Der bør oprettes en national forsøgspulje til at oprette lokale biogasanlæg. Side 14 af 22\n15 5. Regulering (lovgivning og skatter og afgifter) Kommunerne vil selv må de? På møderne har der været en livlig debat om forskellige former for incitamenter, som kan fremme en bæredygtig udvikling. Kommunerne er meget fremme i skoen med et indædt ønske om at kunne agere mere autonomt, samt selv at kunne høste gevinsten af egne tiltag. Et af de store spørgsmål som blev rejst ved mange af de lokale workshops var især, at lovgivningen på en række områder virkede som en direkte barriere for at få sat de nødvendige initiativer i gang. Der blev derfor også peget på, at der var behov for et overblik over, hvor lovgivningen er uhensigtsmæssig i forhold til kommunernes, borgernes eller virksomhedernes ønsker om at gøre noget ved klimaet. Selvom økonomiske virkemidler er centrale i adfærdsændringen, kan man imidlertid også forestille sig, at adfærden påvirkes via andre kanaler. Hvis det simpelthen er nemmere og mere bekvemt at vælge en energirigtig løsning, eller hvis de energirigtige løsninger er de eneste tilgængelige vil det have en betragtelig effekt. Et godt eksempel er lovgivningen om energisparepærer. Skatter og afgifter var også et væsentlig omdrejningspunkt. Og her handlede det primært om hvordan man kan bruge skatte- og afgiftssystemet til at understøtte de ønskede adfærdsændringer. Nogle af de temaer der bl.a. dukkede op er: Kan der gives et overblik over hvor lovgivningen skaber barrierer i forhold til at gøre Danmark uafhængig af fossile brændsler? Skal afgifter gøres forbrugsafhængige i stedet for at der er faste afgifter på energi? Skal virksomhedsskatten afvikles og i stedet indføre en CO2 skat? Skal der åbnes op for frikommuneforsøg, hvor kommuner kan virke som forsøgsområde og løftestang på det klima- og energipolitiske område? Hvordan ændrer vi afgiftssystemet, så det fremmer uafhængigheden af fossile brændstoffer? Side 15 af 22\n16 På de lokale workshops kom der mange anbefalinger til Klimakommissionen til initiativer nedenfor er nogle eksempler: Skabe politisk vilje til beskatning af CO 2 Nye tilskudsordninger til vedvarende energi Lovgivning der fremmer de bedste løsninger Indfør standarder for energibesparelser på tværs af teknologier Der er behov for at kortlægge lovgivningen barrierer/løsninger. Sikre at eksisterende lovgivning ikke skaber barrierer for tiltag lav et katalog over lovgivningen. Der bør oprettes en klimafond, hvorfra man kan få tilskud til energirenovering. Genindfør tilskudsordninger med støtte fra CO 2 -midlerne og anvend CO 2 -midlerne til indsats på energiområdet. Hvordan sikres det, at skatter og afgifter ikke hindrer opstilling, forsøg og initiativer vedr. VE? Skal der være skattefradrag/skattefrihed ved indkøb af VE? Hvordan inddrages pengeinstitutter så finansieringen er i orden? Lægger lånepolitik-ken op til investering i VE? Hvordan sikres et system som fremmer VE frem for som nu at modarbejde det? Skal momsen differentieres? Skal afgifter gøres forbrugsafhængige eller faste? Progressiv afgift på fossilt brændsel Grøn strøm skal være afgiftsfritaget markedet vil så løse problemet Er el-afgifterne gennemskuelige? Hvordan sikrer vi, at folk har forståelse for den energi, de bruger? Skal afgiften gøres mere forbrugsafhængig? Side 16 af 22\n17 6. Samarbejde på tværs af kommuneskel Hvordan skaber vi synergi? Det vrimler med fantastiske initiativer i de enkelte kommuner. Mange kommuner, virksomheder og borgere har givet udtryk for, at de gerne vil styrke samarbejdet på tværs af kommunerne, så man i højere grad kan lære af hinandens ideer og initiativer. men det er vores indtryk, at man i høj grad opfinder sine egne løsninger ud fra devisen: Vores forhold er helt specielle og kræver derfor vores egne løsninger. Denne opfattelse kan i mange tilfælde give rigtigt god mening, hvis man f.eks. ligger på en ø eller i et randområde. Ofte kan der dog være store gevinster at hente, hvis man samarbejder på tværs både kommunerne imellem, men også i offentligt og privat regi samtinternationalt: På trods af at de fleste kommuner oplever det nuværende samarbejde som værende godt, gav de også udtryk for, at der er områder, hvor det kan styrkes. Derfor var spørgsmålet også rettet mod kommunerne selv og ikke nødvendigvis mod Klimakommissionen. En del kommuner gav dog udtryk for, at de gerne ville have muligheden for frikommuneforsøg, for at få mulighed for at prøve en række af de initiativer af, som de har sat i gang. Nogle af de spørgsmål der blev rejst var bl.a.: Hvilke opgaver kan vi løfte ved at gå sammen med andre kommuner? Hvordan får vi kommuner til at arbejde sammen om at skabe et vækstmiljø for vedvarende energi? Hvordan understøtter individuelle og offentlige initiativer bedst hinanden? Klimakommissionen kan bl.a. se på følgende spørgsmål: Hvordan kan man gøre det nemmere at koordinere og samarbejde mellem kommunerne? Side 17 af 22\n18 7. VE-Teknologi Lad os giv de andre teknologier vind i sejlene også! Danmark har en førende position inden for produktion af vindmølleteknologi. Denne position er dog ikke givet, og derfor var et af de store emner på de lokale workshops også, hvordan Danmark fastholder denne position, samtidig med at man også har fokus på udviklingen af andre og nye VE-teknologier. På de lokale workshops var der udbredt forståelse for, at en overgang til uafhængighed af fossile brændsler kræver massiv udbygning af VE. Derfor blev der også peget på, at man skal udnytte vind sammen med en række andre teknologier som sol, geotermi, varmepumper, vand m.m. for at nå målet. Der blev dog også udtrykt frustration over den manglende sammenhæng mellem ønsket om mere VE samtidig med, at de forskellige incitamenter i form af bl.a. lovgivning, tilskud m.m. ikke altid var med til at fremme udbygningen af mere VE. Nogle af de spørgsmål som bl.a. blev rejst var: Hvordan får vi DK's førerposition på vindmølleområdet udvidet til at omfatte alle aspekter af "ikke fossile energier"? Kan vandtemperaturen i havet/fjordene udnyttes bedre? Kan geotermi udnyttes langt bedre? Hvordan kan vi udvikle potentialet for solceller? Hvordan får vi sat flere vindmøller op? Hvordan sikrer vi, at det er realistisk, at solceller leverer 50% af energien? Side 18 af 22\n19 Nogle af de initiativer, som Klimakommissionen kunne pege på er bl.a.: Støtte VE former i fjernvarmeværkerne. Støtte grundforskning og udvikling - opbygning af videncentre for VE. Støtte oprettelse af andelsselskaber for fjordvarme. Der er ubegrænsede ressourcer tilgængelige i vandtemperaturen. Der bør derfor ses på hvordan denne varme evt. kan udnyttes under hensyntagen til miljøet. Kan der tænkes i storskala? Fremme konstruktion af 1:1 demoanlæg Der bør være tilskud til solceller som i f.eks. Tyskland. Det danske afregningssystem er meget ufleksibelt (gammeldags og firkantet) eksempelvis for sol. Det skal fornys. Forskning og udviklingsstøtte til solceller og folier. Der skal etableres en bedre uddannelse af installatører. Etablering af solcelleparker som alternativ til individuelle anlæg. Ingen CO 2 afgift på el fra vind Afgiftsfritagelse for vind. Fjern organisatoriske barriere for vindmøllelaug Side 19 af 22\n20 8. Transport Privatbilisme er en øm tå! Transport og transportsektorens organisering var et gennemgående tema ved de lokale workshops. Men det viste sig også at det var et område, som var svært at gå til og meget følsomt, fordi transport berør os alle, og fordi vi alle drager fordele af de muligheder og den fleksibilitet som privatbilisme giver i forhold til indretning af vore liv og dagligdag. De væsentligste temaer var derfor mere hvordan transportarbejdet kan organiseres så det belaster miljø og klima mindst muligt, end helt at forbyde biler. Det drejer sig bl.a. om introduktion af el-biler, hybridbiler m.m., afgiftsfritagelse af el-biler, CO 2 afgift på kørsel eller roadpricing. Der kom også mange forslag om hvordan pendlerarbejdet kunne organiseres f.eks. i forhold til stationsnærhed, samkørsel m.m., bedre offentlig transport og bedre muligheder for cyklister. De vigtigste spørgsmål der blev rejst inden for dette tema handler derfor bl.a. om: Hvordan får vi flere el-biler ind i systemet? Hvordan kan vi arbejde med tiltag i vores offentlige transportsystemer? Hvilke nye tiltag kan vi forestille os i forbindelse med privat transport? Nogle af forslagene til Klimakommissionen lyder som følger: Beskat de mest forurenende transportformer Bilfri zoner (miljøzoner) Forlængelse af afgiftsfritagelse for elbiler. Arbejde på at gøre transportsektoren kvotebelagt Ændre transportfradrag (det er uhensigtsmæssigt) Side 20 af 22\n21 9. Uddannelse Øg indsatsen på alle niveauer Et gennemgående tema har været, at adfærd og vaner grundlægges meget tidligt, hvorfor det er vigtigt at rette opmærksomheden mod den viden og den uddannelse børn og unge får. Derfor har behovet for at uddanne børn og unge i klima og energiteknologiske problemstillinger og løsninger har også været berørt på de fleste workshops. Viden og især viden om hvordan man håndterer de komplekse problemstillinger som klimaforandringerne betyder, er vigtigt for at vi kan handle. Et andet væsentligt aspekt har været at håndværkere, bygmestre m.v. skal have bedre viden og information om hvilke klima- og energitekniske løsninger der findes på markedet, og hvordan de kan indpasses i folks dagligdag. Derfor er uddannelse og vedvarende efteruddannelse af disse erhvervsgrupper også et væsentligt element, som blev adresseret på møderne. Nogle af de emner der bl.a. blev berørt var: Hvordan sikrer vi at børn og unge får bedre viden om klima og energi relaterede emner? Skal undervisningen gøres mere tværfaglig så sammenhænge læres? Hvordan sikres at håndværkere uddannes/efteruddannes til nyeste viden om klima- og energiteknologiske løsninger? Hvordan skaber vi et innovations miljø, der sikrer grønt iværksætteri, produktudvikling og grønne arbejdspladser? Anbefalinger som Klimakommissionen kan se på er bl.a.: Information/indlæring af klima og miljø skal være en del af børns opvækst - helt fra vuggestuen Uddannelsesbekendtgørelser med fokus på bæredygtige uddannelser Klimauddannelse som international konkurrenceparameter Side 21 af 22\n22 10. Incitamenter - økonomi Gør det attraktivt at satse på VE Ligesom lovgivning og skatter og afgifter opfattes forskellige former for økonomiske incitamenter som et væsentligt virkemiddel til adfærdsændring. Det der primært har været i fokus har været nye lånetyper der honorerer investering i VE eller klimavenlige teknologier, eller oprettelse af fonde eller puljer, hvor kommuner, virksomheder eller borgere kan låne penge til klima- og energiinvesteringer. Derudover har der været en del diskussioner af, hvordan man igennem økonomi og økonomiske styringsinstrumenter i højere grad kan synliggøre effekterne af vores levevis og om man gennem disse styringsinstrumenter kan medvirke til en adfærdsændring, eller ændring af vores økonomi så den ikke alene fokuserer på vækst. De spørgsmål der primært er blevet vendt er bl.a.: Hvordan inddrages pengeinstitutter, så finansieringen er i orden? Lægger den eksisterende lånepolitik op til fx investering i vindenergi? Skal der indføres puljeordninger til energiinvesteringer, der åbner op for favorable lån? Skal det gøres mere synligt hvad effekterne af vores levevis er fx i form af et carbon footprint? Skal man ændre ved tilskudssystemet for at få gang i teknologiudvikling? Eksempelvis er tilskuddet til solenergi i Tyskland højere end i Danmark. Forslagene til Klimakommissionen inkluderer bl.a. følgende: Udfolde idékatalog Være kommunernes forlængede arm ind til politikerne Udbrede de gode idéer fra de lokale workshops og kommunikere den store vilje og engagement i lokalsamfundet Bindeled mellem borgere og politikere ved at formidle klare budskaber Skabe dialog mellem borgere og beslutningstagere Skaffe rammer for energiplanlægning Der skal være økonomi i at være energikorrekt Side 22 af 22


I 2013 oprettede GEUS et fast kontor på Grønlands Naturinstitut i Nuuk. Kontoret bistår myndigheder, befolkning og virksomheder med rådgivning og faglig viden om forhold vedrørende råstoffer og klima. Der er ansat tre medarbejdere ved kontoret i Nuuk, og herudover er der løbende medarbejdere fra kontorerne i Danmark, der besøger kontoret i Nuuk i kortere eller længere perioder, så der sikres en frugtbar udveksling af viden og kompetencer.\nGrønland har en særlig interesse geologisk. Den geologiske udvikling strækker sig over hele Jordens historie. Fra dannelsen af grundfjeldets gnejser, der omfatter nogle af Jordens ældste bjergarter, til nutidens istidsaflejringer og selve indlandsisen. Perioder med bjergkædedannelse, opsprækning af kontinentet, landhævning, erosion, aflejring og vulkanudbrud har afløst hinanden.\nNogle steder er der dannet forekomster af mineraler med økonomisk interessante grundstoffer, f.eks. guld, jern, kobber, zink og sjældne jordarters metaller, ligesom der nogle steder findes smykkesten i en kvalitet, der er værd at bryde. I både øst og vest rummer havet omkring Grønland tykke aflejringer af sand og ler, der stammer fra erosion af kontinentet. Disse kan indeholde olie og gas, som måske kan udvindes. Indlandsisen og gletsjerne studeres både for at følge klimaændringer og for at bedømme mulighederne for udnyttelse af vandkraft.\nGeologiske kort, stenprøver, borekerner, analyse-resultater og kilometervis af artikler og rapporter udgør de konkrete resultater af GEUS' langvarige, geologiske forskning. Og kontoret i Nuuk formidler blandt andet denne viden om geologi til det grønlandske samfund og medvirker til undervisning på skoler og uddannelsesinstitutioner. GEUS Nuuk stiller ligeledes ekspertise og viden til rådighed for befolkning, erhvervsliv og myndigheder i Grønland.\nGEUS Nuuk arrangerer løbende foredrag om aktuelle emner inden for GEUS' forskningsområder. Kontoret kan også kontaktes, hvis man ønsker en videnskabelig belysning af særlige emner, som f.eks. 'Indlandsisen nu og for 100 år siden' eller 'Fakta om mineralske råstoffer'. Endvidere arrangerer kontoret lejlighedsvis geologiske ekskursioner.\nMobil+299 56 23 65\nTelefon+200 36 12 62\nMobil+299 36 12 21\nOlie og gasdata Grønland


Hjem » Browser Hijackers » Search.searchcompletion.com\nGuide til fjernelse af Search.searchcompletion.com\nArtikel Visninger::\t4209\nDen mistænkelige Search.searchcompletion.com er en søgemaskine, der giver reklame-støttede søgeresultater. Der er ingen tvivl om at du ikke bør stole på dette plugin eller holde det kører på eksisterende webbrowsere. Er du tvunget til at bruge den upålidelige søgeværktøj? I dette tilfælde er din computer sandsynligvis inficeret af en browser hijacker eller en Omdiriger virus. Begge af disse infektioner er beregnet til at narre dig til at bruge den alvorligt mistænkelige søgemaskine, som støttes af dataindsamling web cookies. Selv om disse cookies er i stand til indsamle private, personligt identificerbare oplysninger, bør du helt sikkert være forsigtig med dem. Overflødigt at sige, erfarne spyware forskere anbefaler, at du sletter Search.searchcompletion.com fra operativsystemet hurtigst muligt.\nHemmelige browser flykaprer kunne være infiltreret på computere, som ikke er bevogtet af autentiske spyware afsløring og fjernelse software. Cyberforbrydere kunne ansætte aktive Trojans, bundtet downloads, spam e-mail-vedhæftede filer eller endda social engineering svindel at infiltrere trussel på din personlige computer. Søgemaskinen giver reklame-støttede søgeresultater, og hvis du klikker på dem, udviklerne af Search.searchcompletion.com ophobes profit. Overflødigt at sige, er dette ikke den mest sikker eller pålidelig service, og derfor skal du være ekstra forsigtig med de søgeresultater, du klikker på. Generelt anbefaler vi ikke bruge søgemaskinen på alle.\nHvis du fortsætte med at surfe på internettet med bistand af den upålidelige søgeværktøj, snart nok dine browsere kan blive oversvømmet med meget interessant personlig web ransage resultater. Som forskning viser, bruger den upålidelige søgemaskine web cookies til at opdage din søgehistorik, som kunne bruges til at udsætte dig for reklamer, som er relevante for dig. Det betyder desværre ikke, at du skal køre programmet. Faktisk kunne de angiveligt pålidelige og interessante annoncer åbne sikkerhed bagdøre til beskadigede websites og virtuelle svindel.\nVed du, hvordan du fjerner Search.searchcompletion.com? Vi anbefaler at installere automatiske spyware detektering og fjernelse software til at slette den hemmelige trussel. Uanset om du sletter browser flykaprer manuelt eller automatisk, kan du stadig skal ændre browserindstillingerne. Manuel fjernelse instruktioner nedenfor vil hjælpe dig lykkes i denne opgave.\nFjerne søgeværktøjer fra web-browsere\nKlik på angive sider og overskrive/Fjern vises URL-adressen. Klik på OK.\nVælg en ny søgemaskine, fjerne (X) en uønsket og klik OK.\nÅbn IE og tryk samtidigt på Alt + T.\nStart Firefox, samtidigt tryk på Alt + T og vælg Indstillinger.


Polen | Lech Walesa: Kun et dokument er ægte i spionsagen Polen | Lech Walesa: Kun et dokument er ægte i spionsagen\nsøndag, 17. april 2016 - 4:30\nLech Walesa afviser pure beskyldninger om, at han skulle have arbejdet for kommunisterne op gennem 1970’erne som spion. Foto: Jens Mørch, polennu.dk.\nGDANSK: Polens tidligere præsident Lech Walesa afviser dokumenter der skulle bevise at han var spion.\nDer er kun et dokument der bærer Lech Walesas underskrift blandt de papirer der blev beslaglagt ved en ransagning af en afdød kommunistisk indenrigsministers hjem, siger Lech Walesa efter en gennemgang.\nEn ægte underskrift\nLech Walesa har underskrevet et dokument, men de øvrige dokumenter der ifølge anklagerne beviser at Walesa modtog penge og arbejdede for kommunisterne i 1970’erne, er falske hævder den tidligere præsident og første formand for Solidarnosc.\n– Kun et dokument er ægte siger Lech Walesa. Resten er falske og jeg har navnene på dem så har lavet dem, og de har allerede indrømmet, at de er falske, siger Lech Walesa efter at have gennemgået dokumenterne.\nI februar hævdede IPN, at dokumenterne var ægte.\nChefen for IPN, Lukasz Kaminski siger til Polsk Radio, at dokumenterne indeholder en håndskrevet aftale om at samarbejde med sikkerhedstjenesterne er underskrevet af Lech Walesa med kodenavnet Bolek. Han tilføjer, at andre dokumenter med kodenavnet Bolek angiver at han har modtaget penge.\nDet er en kendt sag i Polen, at landets stærke mand Jaroslaw Kaczynski nære stort had til Lech Walesa. De stod sammen under Solidarnosc tiden, men da Lech Walesa blev præsident betegnede han brødrene Kaczynski som utroværdige, og smed dem ud af sin inderkreds.


Overlegen Trial Trip-sejr til urutinerede New York Strip - GalopSport\nOliver Wilson måtte gøre sig fortjent til sine ridepenge på ryggen af Lea Olsens talentfulde New York Strip, da Appel Au Maitre-sønnen onsdag eftermiddag vandt en umådelig let sejr i Derby25 Trial Trip på Jydsk Væddeløbsbane.\nNew York Strip løb alt andet end lige ud i opløbet, men alligevel trak han for hvert eneste galopspring længere væk fra forhåndsfavoritten Onyx (Royal Experiment), der igen havde lige så langt til tredjehesten Summer Dale (Juniper Tree).\nSiden fulgte Our Flame (Appel Au Maitre) og Sunshine Carlras (Wilshire Boulevard) på de sidste præmiegivende pladser.\nFørstepladsen i forprøven til Jyllandsløbet var 16.000 kroner værd for Simon og Lars Jakobsen, der i New York Strip har et mere og mere interessant kort til de kommende større opgaver.\nDen brune vallak står naturligvis meldt i Jyllandsløbet, men han kan også blive Lea Olsens fløjfigur til The Macallan Dansk Derby, hvor han efter sin overlegne sejr foran en hest med 77 i handicap nu må være kravlet ganske langt op ad ranglisten.\nNew York Strip, som nu er ubesejret i to starter som 3-årig, er ud af Rock Of Gibraltar-datteren Schwarzweiss og opdrættet af Nina Falck og Gert Larsens Stald Jupiter.\nDet fynske ægtepar jagter fortsat den første danske Derbytriumf efter ikke mindre end tre andenpladser gennem tiden med Amusement (Final Appearance), Athene (Final Appearance) og senest Stradivarius (Chinese Mandarin).


InterContinental - Hoteller i Monterrey, Mexico - TripAdvisor\nNr. 1 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 8 i InterContinental - Hoteller i Monterrey med bedste værdi for pengene


Brugt Bærbar Computer Norring - Find de fedeste links. Se her! \nBrugt Bærbar Computer Norring\nSe mere om Brugt Bærbar Computer Norring i dag\nHej, og velkommen til denne internetside, som er udarbejdet som følge af søgningen på søgeordene Brugt Bærbar Computer Norring. Vi håber, at du kan finde det, som du søger efter via vores anbefalinger, som vi fremviser lige her for dig, der formodentlig er på udkig efter mere viden med forbindelse til Brugt Bærbar Computer Norring. Se mere hernede, eller klik direkte videre på de anbefalede annonce-links, som sandsynligvis bør lede dig videre til det, du søger.\nBrugt Bærbar Computer Norring - FAQ?\nFandt du ikke præcis det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Brugt Bærbar Computer Norring, så bidrager vi gerne med rådgivning herom. Du kan kontakte os via vores kontaktside. Ifølge vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at bruge nævnte henvisninger vedrørende Brugt Bærbar Computer Norring, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi besvarer for det meste beskeder inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad omhandler dette website om Brugt Bærbar Computer Norring helt præcis?\nDenne side er genereret ud fra keywordet "Brugt Bærbar Computer Norring" med formodning om, at det er enten præcis dette søgeord eller højst sandsynligt et nært beslægtet keyword, du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din forspørgsel med brugbare hyperlinks, der hyppigst er reklamefinansieret eller anbefalet af hjemmesidens team.


Operation Overlord - invasionen på Normandiets kyst den 6. juni 1944 - Forberedelserne\nOperation Overlord - i store træk\nOperation Overlord tager form\nNormandiet som invasionsområde\nDet tyske invasionsforsvar\nAllierede forberedelser forud for D-dag\nDen allierede invasionsstyrke på D-dag\nEisenhower giver ordre til iværksættelse\nDe øverstbefalende. Fra venstre mod højre: General Bradley, Admiral Ramsay, Flymarskal Tedder, General Eisenhower, General Montgomery, Flymarskal Leigh Mallory og General Smith. (National Archives)\nOverlord var de allieredes kodeord for invasionen på den franske kyst, og D-dag var kodeordet for selve dagen for iværksættelsen. Beslutningen om en invasion på det europæiske kontinent blev truffet på et møde mellem præsident Roosevelt og premiereminister Churchill i Casablanca i januar 1943. Her sammensatte man også COSSAC (Chief of Staff to the Supreme Allied Commander), der skulle undersøge mulighederne for en landsætning med det formål at befri Vesteuropa.\nEfter Quebeckonferencen i august 1943 blev amerikanerne og englænderne enige om 1. maj 1944 og Normandiet som tid og sted for landgangen. Samtidig besluttede man, at der skulle udpeges en amerikaner som øverstbefalende, en englænder som næstkommanderende og tre englændere som chefer for hær-, luft- og flådestyrker. Herefter blev det egentlige planlægningsarbejde forud for invasionen igangsat.\nÅbningen af "Den anden front" i Europa stod ikke kun højt på ønskelisten blandt de vestallierede ledere. Også russerne ønskede "Den anden front", der kunne lette presset på de russiske enheder i øst ved at tvinge Tyskland til at kæmpe på to fronter. Men først i november 1943 orienterede de vestallierede ledere på Teherankonferencen Stalin om deres planer.\nI december 1943 blev general Eisenhower udpeget som øverstbefalende, og i januar 1944 blev feltmarskal Montgomery udpeget som næstkommanderende. Da de så de foreløbige planer, COSSAC havde udarbejdet, blev de to hurtigt enige om nogle ændringer, herunder ønsket om flere invasionsstyrker og en udsættelse af tidspunktet for invasionen. Flere enheder krævede flere landgangsbåde, og de skulle først fremstilles. Invasion måtte derfor udskydes til begyndelsen af juni 1944.\nHerefter blev invasionsenhederne udpeget, og den egentlige træning kunne begynde.\nVed at vælge Normandiet som invasionsområde tiltvang de allierede sig et overraskelsesmoment, som holdt helt frem til D-dag og i ugen derefter. Det ville nemlig militært set have været mere logisk at vælge området omkring Pas de Calais, fordi den Engelske kanal her er smallest. Og netop sådan tænkte størsteparten af de tyske generaler. Faktisk placerede de en række tyske reserveenheder netop i dette område.\nFor at få tyskerne til at tro på, og fortsat fastholde dem i troen på, at invasionen ville finde sted nær Pas de Calais, iværksatte de allierede en fantastisk afledningsmanøvre under dæknavnet Operation Fortitude. Planen lykkedes så godt, at tyskerne ikke kun på D-dag tøvede med at kaste alle reserver ind i kampen mod invasionsstyrkerne i Normandiet, men også tøvede med det i dagene efter. Tyske enheder blev derfor på fatal vis holdt tilbage, fordi de tyske generaler var overbeviste om, at Normandiet kun var en afledningsmanøvre forud for de allieredes hovedstyrkes invasion nær Pas de Calais.\nI Tyskland havde de militære chefer længe været klar over risikoen for en invasion i vest, og dermed udsigten til at kæmpe på to fronter. Og en krig på to fronter ville endegyldigt afgøre krigen til fordel for de allierede. Efter nederlaget ved Stalingrad var de tyske tropper på tilbagetog på østfronten og mange af de slagne enheder herfra gjorde nu tjeneste ved Atlanterhavskysten og den Engelske Kanal. Tyskland kunne ganske enkelt ikke mønstre nok soldater til den enorme østfront. Tyskland havde reelt kun én mulighed: at forhindre eller få de vestallierede til at udskyde en invasion i vest, så man kunne sætte alt ind på at sænke den russiske fremrykning på østfronten og påføre Rusland så store tab, at Stalin måske ville bryde den allierede alliance og indgå en seperatfred med Tyskland, inden de russiske styrker nåede det tyske moderland.\nDerfor var en invasion i vest af så stor betydning, at den af flere betragtes som den mest afgørende begivenhed under krigen.\nI bestræbelserne på at holde de vestlige allierede væk fra det europæiske fastland, satte man sin lid til, at Atlantvolden effektivt ville standse et fjendtligt invasionsforsøg. Ideen om en uigennemtrængelig fæstningsvold fra Norge i nord til Frankrig i syd var selvfølgelig udtænkt af Hitler selv, og arbejdet på volden havde stået på i flere år.\nMen sandheden om Atlantvolden lå langt fra propagandaens fremstillinger, hvilket Feltmarskal Erwin Rommel måtte sande, da han i januar 1944 tiltrådte som chef for Armégruppe B i Vestfrankrig. Rommel var udpeget af Hitler til at tage vare på invasionsforsvaret og efter ved selvsyn at have konstateret dets mangler, fremskyndede han straks arbejdet med at etablere et mere effektivt invasionsforsvar bestående af bunkeranlæg, kystbatterier, minefelter, oversvømmelser og række efter række af hindringer på stranden og helt ud i vandet.\nRommel var sikker på, at de allierede ville angribe ved højvande, således at landgangsbådene kunne komme tættest muligt på kysten. På den måde ville "dræberzonen", området soldaterne skulle forcere fra landsætningen og frem til de forreste tyske forsvarsanlæg, blive mindst mulig. Placeringen og udformningen af hindringerne på stranden var tilrettelagt ud fra denne overbevisning. Mange af hindringerne, hvoraf nogle havde miner påmonteret, blev derfor placeret så de ved højvande lå lige under havoverfladen, med det simple formål at flå eller sprænge de indkomne landgangsbåde i stumper og stykker. Men der tog Rommel fejl. De allierede planlagde i stedet at komme ind ved lavvande.\nRommels strategi var helt klar: de allierede skulle angribes med alle tilrådelige midler straks de satte foden på fransk jord. Og netop på det punkt var han direkte uenig med sin nærmeste overordnede feltmarskal von Rundstedt, der var øverstkommanderende i Vesteuropa. Von Rundstedts strategi gik ud på først at slå til, når de allierede havde etableret et spinkelt brohoved. Da mente han, at de var mest sårbare. Von Rundstedt tilbageholdt derfor reserveenheder, som Rommel ellers ville have rykket helt tæt på kysten.\nMen Rommel tumlede også med et andet problem. De stærkeste og mest mobile panserreserver stod hverken under hans eller Von Rundstedts direkte kommando, men stod under direkte kommando hos den tyske Overkommando, det vil sige Hitler selv. Rommel havde så hårdt brug for disse enheder, at han planlagde et besøg hos Hitler, hvor han ville overtale Hitler til at frigive panserenhederne. Skæbnen ville, at Rommel forlod Normandiet den 4. juni 1944. Først ville han besøge sin hustru, der havde fødselsdag samme dag, dernæst håbede han på en mulighed for at mødes med Hitler. Skæbnen ville, at Rommel var fraværende i Normandiet den 6. juni.\nDe allierede havde brug for en stor havn til at landsætte yderligere tropper og materiel, efter at et brohoved var etableret på kysten. Den nærmeste større havn Cherbourg lå for langt væk til at blive erobret hurtigt nok, og derfor indgik det i planlægningen, at der skulle etableres to kunstige havne på selve invasionskysten i dagene lige efter D-dag. Havnene, med navnet Mulberry, blev nærmest bygget som samlesæt i England, hvorefter elementerne skulle bugseres over kanalen til deres endelige destination. Udviklingen og arbejdet med disse havne var i sig selv en imponerende ingeniørmæssig bedrift.\nTil støtte for infanteriet og til brug for særlige opgaver under invasionen udviklede man et stort antal af specialkøretøjer, de såkaldte "Funnies". Disse specialkøretøjer var enten ombyggede kampvogne eller bygget oven på et almindeligt kampvognschassis. Nogle kampvogne blev ombygget, så de kunne fungere som minierydningskøretøj, bulldozer eller flammekaster. Andre kampvogne fik kanonen udskiftet med en kæmpe mortér, og andre igen blev ombygget til amfibiske kampvogne. Det var især englænderne og canadierne, der inddrog disse "Funnies" i forberedelserne af landgangen, hvilket på D-dag viste sig at være en rigtig god beslutning. Specialkøretøjerne gav i mange tilfælde de allierede den afgørende fordel i kampene om strandbredderne. Hertil kom opbygningen af specielle commando- og rangerenheder, der skulle indsættes til løsning af opgaver af vital betydning for hele invasionen, fx indtagelse af vigtige tyske kystforsvarsinstallationer.\nTil at støtte invasionsstyrken gennemførte man endvidere heftige bombardementer af de tyske forsvarsinstallationer på invasionskysten fra både luften og fra søen. Frem mod D-dag bombarderedes kystbatterier, radarer og andre forsvarsinstallationer i Normandiet igen og igen - men bombardementerne i Pas de Calais området var omend endnu mere intense i forsøget på at fastholde tyskerne i troen på, at landgangen skulle finde sted der.\nRommels placering af hindringer på stranden udgjorde naturligvis også et problem, hvad enten man landsatte ved højvande eller lavvande. Man valgte at landsætte ved lavvande, hvilket gav nogle fordele og naturligvis nogle ulemper. Først og fremmest var det et valg stik imod Rommels forventninger. Men ved lavvande ville hindringerne desuden være synlige, og de første angrebsbølger ville derfor kunne manøvrere forbi dem. Samtidig landsatte man i hælene på første angrebsbølge grupper af ingeniørsoldater, der skulle bortsprænge hindringer - nok et farligt arbejde, men ikke desto mindre lettere, når hindringer var synlige. Mere alvorligt var det, at "dræberzonen" ved lavvande ville være op mod 2-300 meter nogle steder. Men ved at gennemføre intense bombardementer af de tyske stillinger i tiden lige op til landgangen og ved at indsætte de amfibiske Sherman kampvogne i første bølge om støtte for infanteriet, håbede man at kunne holde tyskerne nede.\nDen samlede invasionskyst blev inddelt i fem landsætningsområder med hver sit kodenavn. Amerikanerne stillede enheder til to Utah Beach og Omaha Beach, briterne stillede enheder til Sword Beach og Gold Beach, mens canadierne tog sig af Juno Beach. For at sikre invasionshærens flanker skulle der før landgangen nedkastes faldskærmsenheder, der skulle inddæmme og beskytte invasionsområdet mod angreb fra siden.\nHertil kom flåde- og luftstyrker, så den samlede invasionsstyrke nåede en størrelse, der ikke tidligere var set.\nInvasionshæren var organiseret således:\nAmerikanske luftlandsætninger Amerikanske landsætninger fra søen Engelske og canadiske landsætninger fra søen Britiske Luftlandsætninger\n1. Amerikanske Armé 11. Britiske Armé\nVII Korps V Korps XXX Korps I Korps\n90. Division 29. Division 49. Division\n7. Panserede Division 51. Britiske Division\nOmkring St.-Mère-Eglise og bag Utah Beach Utah Beach Omaha Beach Gold Beach Juno Beach Sword Beach Området mellem floderne Orne og Dives.\n101. Luftbårne 4. Division 1. Division\n2. og 5. Rangerbataljon 50. Britiske Division 3. Canadiske Division\n4. Special Service Brigade (commando-enheder) 3. Britiske Division\n1. Special Service Brigade (commando-enheder) 6. Britiske Luftbårne Division\nIngeniør- og panserstøtte Ingeniør- og panserstøtte Ingeniør- og panserstøtte (herunder The "Funnies") Ingeniør- og panserstøtte (herunder The "Funnies") Ingeniør- og panserstøtte (herunder The "Funnies")\n15.000 mand 23.000 mand 34.000 mand 25.000 mand 21.000 mand 28.000 mand 8.000 mand\nheraf 3.000 kanoner og 1.500 kampvogne\nArtillerienheder køres ombord i en LST ved Brixham, England. (National Archives)\nGeneral Eisenhower taler med folk fra E-kompagniet, 502. Faldskærmsregiment ved 101. Luftbårne Divisions base nær Greenham Common, England, 5 Juni 1944. (National Archives)\nI begyndelsen af juni kunne invasionen kun iværksættes den 4., 5. eller 6., fordi tre betingelser måtte være opfyldt:\nder skulle være måne af hensyn til luftlandsætningerne,\nder skulle være ebbe før daggry, så hindringerne i strandkanten alle var synlige for de indkomne landgangsbåde og\nder skulle være ebbe igen om eftermiddagen, så forstærkninger kunne sejles ind.\nMen vejret var ualmindeligt dårligt i begyndelsen af juni. Om morgenen den 4. juni tvang ekstremt dårligt vejr Eisenhower til at udsætte invasionen 24 timer. Det dårlige vejr syntes dog at fortsætte, men den 4. juni om aftenen, lovede meteorologerne opklaring natten til den 6. juni. Det var i sidste øjeblik, for det meste af invasionsstyrken var allerede så godt som på vej over den engelske kanal, og en udsættelse til næste måned ville ganske givet kompromittere invasionsplanerne. Yderligere udsættelse var således ikke en reel mulighed. Det var et spørgsmål om at iværksætte den 6. juni eller slet ikke iværksætte.\nEisenhower konsulterede sine nærmeste rådgivere, der alle støttede en landgang den 6., hvorefter han gav den endelige ordre til iværksættelse.\nEfter at Eisenhower havde givet ordren, kunne han ikke gøre andet end at vente. Han tog afsted til flyvepladsen, hvor soldaterne fra 101. Luftbårne Division skulle afgå fra. Her så en journalist en stærkt bevæget general tage afsked med de amerikanske faldskærmssoldater.\nHerefter skrev Eisenhower to udkast til en pressemeddelelse om invasionen: den ene orienterede omverden om succes i Normandiet, den anden om et frygteligt tilbageslag, som han alene kunne bebrejdes for.


Cookie- og privatlivspolitik - Teltudlejningen.dk\nSådan anvender vi cookies på Teltudlejningen.dk\nHos Teltudlejningen.dk anvender vi cookies på vores hjemmeside for at optimere hjemmesiden og dens funktionalitet. Vores cookies hjælper os derfor med at give dig så god en oplevelse som muligt, når du besøger vores hjemmeside. Du kan herunder læse mere om, hvilke cookies vi anvender samt til hvilket formål, de er anvendt.\nTeltudlejningen.dk administreres af Your Business. Vi bruger cookies, som vi anvender til at genkende dig, når du besøger vores hjemmeside. Derudover bruger vi GDPR Cookie Consent cookie-script til at se, om du er blevet informeret omkring hjemmesidens brug af cookies. Dette gør vi for, at du undgår at skulle godkende vores brug af cookies hver gang, du besøger vores hjemmeside.\nHvis du har kommentarer eller spørgsmål angående vores anvendelse af cookies, er du velkommen til at kontakte os via vores kontaktformular som du finder under siden Kontakt


1 pige, 2 drenge!<3<3 - En dans på roser! - Movellas\n1 pige, 2 drenge!<3<3\nPubliceret: 10 apr. 2011\nen historie om kærlighed, jalousi, kriminalitet, og ikke mindst venskab!\nmødet med drengeneMine to bedstevennerbumsen!Filmen.første fest. Festen.Martin og det første kys.Jonas + mig?!MIN kæreste!En dans på roser!Dobbeltdaten...Ohh, shit!...mere end venner?kys og kram.\n10. En dans på roser!\n3 uger, syv timer, 3 minutter og 5 sek. Præcis så lang tid havde jeg og Jonas kommet sammen. Pigerne i min klasse var gået amok over at jeg havde fået en kæreste. Jeg huskede dagen efter jeg havde ændret min singel'status på facebook. Så snart var jeg kommet i skole overfaldt pigerne mig. "har du virkelig fået en kæreste?" og "er han lækker?" havde de spurgt. Det var dejligt med opmærksomheden, men det bedste var Trine og Emelies misundelige ansigter.\n"er det en af de der to drenge vi så dig i byen med?" spurgte Trine pludseligt.\n"ja, det er Jonas - ham den lyshårede" smilede jeg.\n"nå, okay." mumlede Trine.\n"stærk scoring!" grinede Emelie, og gav mig Higefive. Trine og Emelie slog sig ned ved mit bord, og snakkede med mig hele frikvartert. Og sidden den dag havde jeg altid været sammen med Trine og Emelie i frikvarterene. De var faktisk meget flinke.\nEfter skole tog jeg på arbejde. Jonas stod udenfor og ventede på mig.\n"Hej, Catrine" smilede han, og gav mig et blidt kys på munden. Endnu en af grundene til at jeg elskede Jonas! Jeg var så glad for at han ikke kaldte mig "pus" eller "sukkermus", det kunne jeg nemlig slet ikke ha' når drenge kaldte deres kærester!\n"hej, Søde" svarede jeg, og gengældte hans kys (jeg sagde ikke noget om, at jeg ikke måtte give ham et kælenavn). Så gik jeg ind og arbejdede, og når jeg fik chancen får det, listede jeg mig op til kassen og kyssede Jonas. Jeg havde lidt dårlig samvittighed over at jeg ikke var så meget sammen med Marcus, men han havde jo Louise. Mit liv var en dans på roser!


Debat: Forandring i Kulturhus Sløjfen skubber ingen væk - men samler os\nPia Larsen, Byvej 3, Selling, 8370 Hadsten\ndebat Som borger i 8370-området hilser jeg velkommen, at Favrskov Kommunes byråd i oktober besluttede at afsætte et millionbeløb til planlægning, ombygning og senere udbygning af Kulturhus Sløjfen. Jeg ser frem til at følge kommissoriets udvikling her i foråret.\nJeg vil gerne knytte et par kommentarer til Jan Erik Elgaards skepsis over for den fremtidige plantænkning med huset, som udtrykt i Lokalavisen Favrskov 30. december. I øvrigt med en artikel, som overordnet giver indtryk af, at nogen skubbes væk, når kulturhuset forandres og nytænkes.\nJan Erik Elgaard beskriver en uligevægt i forhold til de målgrupper, der indtænkes og i forhold til, hvad Sløjfens Bestyrelse har som vision. Som borger, biblioteksbruger og forælder i 8370 - og som tidligere ansat i musikskolen - kan jeg overhovedet ikke genkende Jan Erik Elgaards billede af en udvikling, der ender med at skubbe nogle ud, frastøde en særlig gruppe borgere eller blive et hus, der ikke inkluderer alle.\nArtiklens lidt uheldige overskrift om ’en ungdomsklub’ og ’en musikskole’ finder jeg fordrejende, fordi det giver indtryk af monstrøse størrelser, der flytter ind og skubber andre væk. Vi taler her om de fælles lokale og kommunale ungdomsklub- og musikskoletilbud.\nDet er tilbud, der i øvrigt udbydes i hele kommunen (bl.a. i Hinnerup, Hammel og Ulstrup). De 700 musikskoleelever der nævnes, er fordelt på over ti undervisningssteder i kommunen, bl.a. også på fem skoler i 8370-området.\nDet er fejlagtigt at holde det totale antal musikskoleelever op mod det lokale indbyggertal, som i øvrigt er for lavt. Der er mere end 11.000 indbyggere under postnr. 8370 – jvf. Favrskov Kommunes befolkningsprognose og www.statistikbanken.dk, inkluderer borgere, der bor i Ødum, Selling, Voldum, Lyngå, Vissing, Hadbjerg.\nJan Elgaard glemmer det store potentiale, der ligger i samarbejde, kendskab og dialog imellem aktørerne i kommunen og i lokalområdet. Tiltag på kulturområdet har ofte både en direkte og indirekte effekt.\nDen direkte effekt i form af undervisning eller klubtilbud til børn og unge, men også en indirekte betydning, der netop er den synergieffekt, der også er omtalt i kommunens Kultur-, Idræts- og Friluftspolitik fra 2009 :\n”Kreative kompetencer efterspørges i nutidens videnssamfund. Kreativitet og kulturel udfoldelse er nogle af de bedste metoder til at skabe netværk og kontakt mellem samfundsgrupper. De kreative fag har særlige potentialer i forhold til at forebygge sociale problemer, ligesom de spiller en rolle indenfor integrationsområdet. Kulturskoler, hvor de kreative fag – musik, billed, dans og drama samles vil kunne synliggøre og kvalitetsudvikle tilbuddene og udnytte synergien mellem de forskellige kulturtilbud. Kulturskolerne kunne med fordel placeres i tilknytning til kulturhusene.”\n”Favrskov Kommune vil arbejde for: • At understøtte udviklingsorienterede net - værk mellem aktørerne på kultur, fritid og idrætsområdet • At arbejde for kulturfaglige netværk, der medvirker til at udvikle kommunens sam menhængskraft og identitet. • At fremme netværk og samarbejde – både lokalt mellem forskellige aktører og mellem ligestillede aktører på tværs i kommunen og sammen med andre kommuner • At udvikle samarbejder mellem professionelle og amatører • At udvikle nye samarbejder mellem kultur, fritid og idrætsområdet og erhvervslivet.”\nForandring er ikke kun forbedring af de fysiske rammer for de institutioner, der tales om, bl.a. musikskolen og ungdomsklubben, men forbedring af mulighederne for at skabe netværk og kontakt mellem alle kulturhusets brugere, faglige aktører, kulturhusets personale og den almindelige borger.\nSom tidligere ansat i musikskolen har jeg haft fornøjelse af at følge Sløjfens liv i halvandet år, siden musikskolens administration flyttede ind i to lokaler på førstesalen. Som Jan Elgaard beskriver det, har jeg oplevet et yderst alsidigt brug af lokalerne i Sløjfen, og bibliotekets/kulturhusets personale gør et kæmpe arbejde for at få det hele til at ske.\nDet er til både glæde og inspiration at møde hinanden på tværs af fag og interesser. Foreningsmedlemmer, virksomhedsejere, skoleansatte, privatpersoner, sundhedsplejersker, dagplejere, babyer, børn og unge, der krydser hinanden. Man mærker, hvordan interessen for samarbejder på tværs af aktører i alle lag og fagområder begynder at spire for alvor, når der opstår dialog på svalegangen.\nLokalerne kan stadig godt bruges i højere grad og til glæde for flere. Det stiller store krav til organisationen af Sløjfen, og der vil formodentlig være behov for flere personaleressourcer, en kulturkoordinator og flere arbejdsrum til kulturhusets personale. Der kan måske også blive behov for en mere dynamisk bestyrelse og øget bruger- og borgerinddragelse i det daglige.\nSløjfen er - med planerne om at styrke caféen, om nye samarbejder med flere kulturinstitutioner i kommunen, indtænkning af den lokale ungdomsklub m.m. - et kulturhus i forandring.\nDe forandringer der sker i kulturhuset de kommende år vil være naturlige skridt henimod mere samarbejde, mere netværk, mere samskabelse mellem nuværende og nye brugergrupper. Dette vil løfte Sløjfen, selvfølgelig sammen med bedre køkkenfaciliteter og en langt mere attraktiv café.\nJeg er endda så optimistisk at tro, at jo flere forskellige borgere (også de unge), der bruger huset og dermed føler ansvar for stedet, jo færre udfordringer i forhold til, at den ældre generation ikke altid føler sig tryg ved at komme i og omkring Sløjfen.\nKulturhus Sløjfen kan i mine øjne ikke miste sin attraktivitet ved at øge samarbejdet, styrke faglige netværk og udvide brugergrupperne. Tværtimod så har vi borgere i 8370 muligheden for netop at få, hvad Jan Elgaard kalder 'fremtidens forsamlingshus' – et dynamisk hus, hvor alle der bruger huset tager del i ansvaret for at sikre huset som samlingspunkt for alle i lokalområdet.\nKom til besindelse, Jan Elgaard! Det nytter at gå fremtiden i møde med åbenhed, nysgerrighed og rummelighed - og at sikre fremtidigt samvær og samarbejde i det hus, vi har til fælles med hinanden.\nPubliceret 04 January 2019 16:28


De fleste mennesker kender nok til følelsen af at være udmattet, uden energi og at have en generel følelse af mindre velvære. I hvert fald en gang imellem. Hvis man er træt, betyder det ofte at man springer sund kost og motion over. Men faktisk kan det være der, hvor man måske bør fokusere mere på det. I det omfang man nu kan.\nSlap af når du har brug for det\nMan skal selvfølgelig ikke presse kroppen, hvis den siger fra. For det kan der sagtens være en grund til. Men en god rask gåtur kan måske gøre godt. Når man er træt og uoplagt, bør man måske også vælge det hurtige mad fra og i stedet nære kroppen med nogle sundt og varieret. Det betyder ikke, at det skal være gourmet mad, som tager flere timer at lave. Når man er træt, er det også vigtigt at lytte til kroppen. Tag det hvil man har brug for, og den søvn som kroppen har behov for.\nKom godt i gang med en ny livsstil\nKost og motion er en vigtig del af en sundere livstil. Ikke bare for den fysiske krop, men også den mentale tilstand. Hvis du før har tøvet med at komme i gang med træning, fordi du får ondt i musklerne efterfølgende, så kan du afhjælpe disse problemer med en massagepistol. Ømme muskler kan være invaliderende, men med dette hjælpemiddel, kan det være at motivationen for at dyrke motion bliver større igen.\nHvis du gerne vil vide mere om, hvad dette værktøj kan gøre for dig og dine muskelsmerter, så læs mere på https://nordic-wellness.dk/collections/massagepistoler.\nHvis der andre ting, som hindrer dig i forhold til motion, eksempelvis manglende lyst, så findes der flere løsninger. Det kunne være en træningspartner. Eller at du prøver forskellige sportsgrene.\nAf Bruno Thomsen Kommentarer lukket til Guide: Få mere velvære i dagligdagen


Intranet - styrk jeres samarbejde med en intranetløsning\nIntranettet er din digitale arbejdsplads\nSådan kommer du godt i gang med intranet\nDog viser det sig i langt de fleste tilfælde, at Microsoft SharePoint intranet er det mest effektive værktøj til at understøtte og forbedre arbejdsgange. Derfor vil det oftest være vores anbefaling.\nHvis et intranet går ned, går det hurtigt ud over hele virksomhedens produktivitet. Derfor er det en fordel, at du altid har en medarbejder eller ekstern samarbejdspartner, der holder din løsning velfungerende 24/7.\nLad os snakke om, hvordan du får en intranetløsning, der understøtter dine arbejdsgange og optimerer din forretning.


Brøndby IF’s fynske forbindelser\n1. DECEMBER 2016 kl. 16:15\n- Det er jo Brøndby! Jeg kan komme med en lang række flotte, kommercielle forklaringer, men virkeligeden er bare, at det er følelser.\nOrdene falder fra Tom Gøttsch, der står bag den fynske virksomhed Super Køl Holding ApS. Han og virksomheden er partnere i Brøndby IF, og har været det i flere år. Det giver nogle sjove og interessante fodboldsnakke i erhvervskredse, hvor Tom Gøttsch er stolt af at fortælle, han er en del af Brøndby IF.\n- Vi gik fra at være fans til at sponsorere Brøndby IF for en række år siden, men det handler ikke så meget om konkret kundepleje, mere om image.\n- Jeg spillede selv fodbold i arbejderklubben B1909 (fodboldklub i Odense, red) i sin tid, og da jeg lagde støvlerne på hylden, gik der ikke lang tid, inden den professionelle fodbold slog igennem. Det var i 80’erne, og der buldrede Brøndby IF jo frem med kampene mod Roma og Karlsruhe som nogle af de mange højdepunkter. Det blev børnene grebet af, og vi har mange gange været ovre og se kampe på Brøndby Stadion, lyder det fra Tom Gøttsch, og han understreger:\n- Som tidligere B1909’er kunne man jo heller ikke holde med OB, selv om de også kom godt i gang, da fodbolden blev professionel.\nSuper Køl Holding ApS er en blandt flere fynske sponsorer. En anden er Riwal Danmark, der udlejer lifte.\nHer bruges partnerskabet som ren forretning, og det har fungeret godt for udlejningsvirksomheden at træde ind i Brøndby IF.\n- Det hænger sammen med, at vores forretning har udvidet sig, og mange af vores kunder i dag ligger på Sjælland. Derfor åbnede vi en afdeling i Glostrup, og så giver det god mening, at vores sælgere kan netværke via Brøndby IF.\n- De kan give vores kunder en god oplevelse på Brøndby Stadion, og så er der samhandlen med andre partnere og sponsorer i Brøndby IF, fortæller Jakob Udesen, der er marketings- og kommunikationschef i Riwal Danmark.\nDen i foråret publicerede Strategi 6.4 har fokus på at øge tilfredsheden i partnerskaberne mellem sponsorer og Brøndby IF, og det har man kunne mærke i Riwal Danmark.\n- Det er selvfølgelig svært at måle, men samhandlen med og mellem partnerne i Brøndby IF, er helt sikkert noget, der giver en positiv effekt, lyder det fra Jacob Udesen, der også tillægger en lille bonus for de ansatte på hovedkontoret i Odense.\n- Der er flere store Brøndby-fans herovre, og de nyder også at tage turen til Brøndby Stadion og få en god oplevelse.\nSkal du have være med i det nye år? Så kan du blive partner her.\nÅrets sidste hjemmekamp er mod FC Midtjylland den 11. december kl. 18. Hvis du skal være med til at sende holdet på juleferie med forhåbentlig endnu en sejr, kan du købe billet til kampen her.


MC Touring Club - Mc-sport nyheder - Stoner stopper i MotoGP\nStoner stopper i MotoGP\nDen 26-�rige verdensmester Casey Stoner chokerede verdenspressen, da han p� dagens pressem�de ved det franske GP annoncerede sin tilbagetr�kning fra MotoGP ved udgangen af 2012. Af Lars Rulffs � lr@mctc.dk\nRepsol Hondas regerende verdensmester, Casey Stoner, fortalte torsdag i en kort erkl�ring ved et pressem�de i Le Mans, at han ville tr�kke sig fra sporten i slutningen af 2012-s�sonen.\n"Jeg har haft mange gode �r i denne sport, som jeg har elsker. Men MotoGP har �ndret sig meget, og jeg har ikke l�ngere den n�dvendige passion for sporten. Der er mange ting, der har skuffet mig, men ogs� en masse ting som jeg har elsket i denne sport. Desv�rre vipper denne balance mellem fordele og ulemper nu den forkerte vej, og jeg har derfor valgt at stoppe efter denne s�son".\nStoner vandt MotoGP-mesterskabet i 2007 med Ducati og i 2011 med sit nuv�rende team Repsol Honda. I �jeblikket f�rer han mesterskabet med et enkelt point foran Jorge Lorenzo inden weekendens fjerde afdeling p� Le Mans.\nRelaterede nyheder:MotoGP i 2012CRT teams i MotoGP 2012MotoGP rykker frem til startstregen Nye topnavne i MotoGP?Lorenzo hurtigst fra startStoner styrer dag 2Stoner i rekordtempo p� SepangTeam Ducati under knivenMotoGP tilbage i MalaysiaHonda f�r k�rselsforbud p� Sepang-banen Rossis 2012 racer afsl�retStoner scorer hattrick p� JerezRossi-fri podie i Qatar?Lorenzo vinder �bningsl�bet i Qatar GP nr 200 for Rossi p� JerezStoner vinder sit f�rste race i 2012Verdensmesteren i vinderformNy Ducati motor til Laguna SecaLorenzo vandt, imens Rossi dansede regndansNy MotoGP fra Suzuki?Catalunya blev Lorenzo-landLorenzo forts�tter hos YamahaLorenzo ur�rlig p� SilverstoneAssen TT i weekenden Race og festhum�r i AssenBautista straffes efter Assen uheldPedrosa elsker Sachsenring HRC afsl�rer MotoGP-lineup for 2013/14Rossi forlader Ducati Brickyard-pole og sejr til Pedrosa Dovizioso tager over efter Rossi Amputeret MotoGP i BrnoH�rrejsende race p� BrnoRea p� vej til MotoGP?Overlegen Misano-sejr til Lorenzo Ducati tilbage p� sporet?Stoner med V8�er?Pedrosa ur�rlig p� AragonMotoGP lever endnu MotoGP indtager Texas Vandgang p� Sepang Sidste chance for StonerIt�s showtime Op- og nedture Down Under Pedrosa lukkede ballet for 2012


Janniks Blog: december 2005\n[BIF] Sagen om den hovedløse Rytter (Ichabod Crane go home ;-)\nI skrivende stund er Brøndby IF bagud med to mål mod italienske Palermo i UEFA Cuppen 2005/2006. Der er spillet en enkelt halvleg.\nBrøndby har spillet det polerede, raffinerede og tålmodige spil på de første 4 femtedele af banen, men italienerne lukker effektivt af. Der har været enkelte episoder, hvor det danske kollektiv har formået at skabe åbninger - men det har ikke ført nogen brugbart med sig.\nÉn mands præstation skinner igennem. Thomas Rytter. Hvad laver han? Generelt er han for langsom, dårligt placeret og generelt skidt spillende, men en række specifikke begivenheder gør ham "værdig" til at blive udleveret ved navn. Det starter med, at han i totalt fri position snubler i samme sekund den fremadrettede og farlige aflevering kommer mod ham. Chancen løber ud i sandet så hurtigt som Peter Asschenfeldt løber efter blå-mandags-brunetter.\nLidt senere rykker han fri til en kort aflevering lidt udenfor Palermos straffesparksfelt, men skynder sig tilbage i dækket position så snart bolden forlader medspillerens fod. Chancen dør en hurtigt og effektiv død.\nAllersidst i første halvleg er Rytter, der allerede har fået ét gult kort for en latterlig nødbremse, så usandsynligt dum at lave et uprovokeret frispark (uden for billedet), som trækker endnu en advarsel - og så er det jo som bekendt lig marchordre�\nUndertegnede er aldrig bleg for en konspirationsteori - faktisk er "Farlige Teorier" blandt denne klummeskrivers favoritfilm. Thomas Rytters præstation bringer tankerne tilbage til koldkrigstiden. Analogien går på de mange spion- og dobbeltspionprogrammer, der foregik mellem USA og Sovjetunionen.\nHvis De, kære læser, er forvirret, så overvej et øjeblik Thomas Rytters tidligere klubber. Jo. Nemlig. Den hovedløse Rytter var tidligere på FC Københavns lønningsliste. Dét enkeltstående faktum, slemt nok i sig selv, kan dog ikke underbygge teorien (den kommer senere, bare rolig) alene. Lad nu tankerne bevæge sig tilbage i tiden, nærmere bestemt til da Rytters skifte til Brøndby blev "offentliggjort". Flemming Østergaard, med kodenavnet Don Ø (!), står frem for åben skærm og beklager at Thomas Rytter, en mand Don Ø betragter som sin egen søn (!), har valgt at skifte til Rivaliserende Klub No. 1. Rytter har, ifølge FCK-bossen, selv ringet og fortalt om sit skifte inden det blev offentliggjort ad de korrekte kanaler.\nPrøv nu om De kan huske Østergaards noget skumle og påtagede aggressivitet, da han stod på plænen i Parken og tudede de største krokodilletårer de herrer Werge og Frimann kan have set i deres respektive karrierer. Ja - det var sgu' skummelt, og man fristes til at bruge ordet "fordækt" i stedet.\nNu kommer det. Om lidt vil tiøren falde. Thomas Rytter er stadig på mafiabossens (Don Ø) lønningsliste, men tørner nu blot ud for Laudrups tropper. Spillerens fornemste opgave er at sabotere Brøndbys spil på alle tønkelige måder. Får vestegnens drenge et spilovertag i en nøglekamp, sørger spionen/sabotøren Rytter for at trække resten af "sit" hold ned i tempo. Eller at stå i en fri position indtil han rent faktisk bliver spillet. At snuble, hvis hans chancer for et indlæg er åbenlyst gode. At blive smidt ud, når holdet har allermest behov for stabilt forsvarsspil. Eller bare at spille ringe, hvis resten af holdet kører med klatten.\nMan kan sige meget om Thomas Rytter, men han klarer jo faktisk sin egentlige opgave til UG med kryds og slange�\nPuuha, Rytter. Puuha, Østergaard. At synke så lavt for ussel mammon. Tsk, tsk.\nDen opmærksomme læser vil have fornemmet en vis bitterhed hos undertegnede, en erklæret Brøndby-fan. Ved nærmere eftertanke er det slet ikke utænkeligt at denne bitterhed har kunnet overmande enhver sund fornuft der måtte være tilbage hos forfatteren af denne meningsudgydelse. Med andre ord er det nok ikke noget man som læser, fodboldspiller eller Don bør tage seriøst. Eller?\n[UPDATE: Lyserøde spillerdragter stinker. Italiensk fodbold lugter af revet parmesan. Dansk fodbold mangler usandsynligt meget for at kunne klare sig i Europa :-( Godt det snart er jul...]\nIndsendt af Jannik Anker kl. 22:18 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nCoca-Cola's seneste påhit...\nIfølge en officiel pressemeddelelse introducerer Coca-Cola en ny slags læskedrik næste år. Det nye består i at der er rigtig kaffe i (dvs. "It is a blend of unique Coke refreshment with the true essence of coffee and has a rich smooth texture and has a coffee-like froth when poured."). Jeg kan se det for mig: en cola med endnu mere koffein - fantastisk idé! Eller noget...\nFor en nørd som mig er det dog meget smart, så slipper jeg for både at skulle købe cola og lave kaffe, når det trækker op til en all-nighter ;-)\n"Jeg skal be' om to 1½ liters Blak, tak". Har de mon undersøgt hvad Freddy Blak synes om navnet?\nIndsendt af Jannik Anker kl. 12:51 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nCreative's new Zen Vision:M (with video) - Engadget - www.engadget.com\nMmmmm... Se Creative's nye Zen Vision:M via engadget.com. Jeg har i forvejen en Creative Zen Touch med 40 GB, og er meget tilfreds med den. Men som en kommentar på siden lyder: "I said I wouldn't buy another mp3 player for a while... Looks like I'm gonna have to break that promise"\nJeg gider ikke skifte min nuværende mp3-afspiller ud (gav over 2k for den "back in the day"), men visakortet brænder altså i lommen når man ser de billeder af Vision:M!\nIndsendt af Jannik Anker kl. 14:13 1 kommentar: Links til dette indlæg\n[BIF] Sagen om den hovedløse Rytter (Ichabod Crane...\nCreative's new Zen Vision:M (with video) - Engadge...


Hotel Rowlands Creek | De 10 bedste hoteller i Rowlands Creek | Hotels.com\nHoteller i Rowlands Creek\nSøg efter hoteller i Rowlands Creek\nSe hoteller i Rowlands Creek på et kort\nUdforsk Rowlands Creek\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Rowlands Creek.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Rowlands Creek, New South Wales, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Rowlands Creek A View of Mt Warning Bed and Breakfast, som er blevet reserveret 2 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Rowlands Creek kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Rowlands Creek på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 16 hoteller i Rowlands Creek. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Rowlands Creek\n- Seværdigheder i Rowlands Creek\n- 134 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Rowlands Creek\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Rowlands Creek.


71 Rue De Charonne, Paris, Frankrig\nHotel Exquis By Elegancia er et 3- stjernet sted placeret omkring 2 km fra Place de la République. Med indkvartering i en 5-etagers bygning, kombinerer hotellet en fransk arkitektur og moderne faciliteter.\nCentrum af Paris er 30 minutters gang fra ejendommen. Hotellet er placeret i livlig distrikt af Paris i nærheden af museer, en opera og et tårn.\nDette hotel har en eksklusiv base tæt ved cafeer og restauranter.\nAlle 42 sammenhængende værelser byder på en terrasse, et skab, et skrivebord, malerier og iPod-dockingstation samt private badeværelser med en hårtørrer, en brusekabine og gratis toiletartikler. Hotel Exquis By Elegancia tilbyder værelser med gaden udsigt. Værelserne er udstyrede med lys indretning samt klassiske møbler i retrostil.\nGæsterne bydes på en morgenmadsbuffet, som serveres i baren. Gæsterne kan nyde cocktails og kaffe på honesty-baren. Septime og Creperie Bretonne er 5 minutters gåafstand fra Hotel Exquis By Elegancia.\nHotel Exquis By Elegancia praler af sin unikke beliggenhed inden 20 minutters køretur til Le Bourget lufthavn.\nHotel Exquis By Elegancia, Frankrig\nAbildgaard 3 stjernede, Allinge-Sandvig\nSorup Herregaard 4 stjernede, Ringsted\nSt. Binderup 3 stjernede, Store Binderup\nAlaiye Kleopatra 4 stjernede, Alanya\nWein-traume 3 stjernede, Thüngersheim\nLe Moulin Des Gardelles 2 stjernede, Riom\nFercomar 2 stjernede, Nerja\nLes Chambres De L'ile, Metz\nDiana 4 stjernede, Santa Teresa Gallura\nCallisto Holiday Village 4 stjernede, Ayia Napa\nTuriquintas 3 stjernede, Armação de Pêra\nGasthof Napoleon, Selbitz


Køb Hay Stole → Køb online i dag - Hurtig levering - Fruea\nHjemKøb Hay Stole → Køb online i dag – Hurtig levering\nKøb Hay Stole → Køb online i dag – Hurtig levering\nInternet forhandlere med hay stole\nDesignfund.dk er pt. iblandt de bedste internet butikker med boligartikler. Webshoppens udvalg indeholder mere end 4000 produkter fra en række mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 manifesterer stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 826 bedømmelser, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 personer tilhængere af Designfund.dk, og her har firmaet modtaget 31 vurderinger med en middel vurdering på 4,2 af 5, som ligeledes er aldeles godt.\nDubuy.dk er nu en af de mest populære internet selskaber inden for boligartikler. Forhandlerens udvalg favner omkring 18000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 8,7 ud af 10 giver indtryk af god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 2677 anmeldelser, hvoraf 2129 af disse giver topkarakter. På Facebook er 15637 personer fans af Dubuy.dk, og herpå har forretningen modtaget 535 vurderinger med en middel score på 4,35 ud af 5, hvilket lige så vel er ret så overlegent.\nMoebelKompagniet.dk er nu imellem de førende webshops inden for boligartikler. Forretningens udvalg består af mere end 1500 produkter fra flere producenter. Butikkens Trustpilot-vurdering på 9 af 10 markerer en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 9539 personer tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og herpå har virksomheden modtaget 109 evalueringer med en middel rating på 4,9 af 5, som ligeså er super godt.\nIllux.dk er aktuelt en af de mest populære online webshops med boligartikler. Forhandlerens sortiment spænder over mere end 1000 varer fra en række brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,2 ud af 10 manifesterer stor tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 235 bedømmelser, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og her har forhandleren modtaget 44 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket lige så vel er usædvanligt imponerende.\nWallstickerland.dk er nu iblandt de førende e-forretninger inden for boligartikler. Firmaets udvalg består af ca. 500 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-rating på 7,8 ud af 10 røber enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 59 evalueringer, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 brugere tilhængere af Wallstickerland.dk, og herpå har netbutikken modtaget 32 evalueringer med en middel vurdering på 4,3 af 5, som lige så vel er virkelig flot.\nHay Stole søges hyppigt\nEn lang række webbutikker i Danmark foreslår efterhånden flere fragtmuligheder. En der er meget anvendt er på nuværende tidspunkt at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente dine varer på et valgfrit tidspunkt. Muligheden er altså temmelig smart, og i mange tilfælde ligeledes den prisbilligste leveringsmanér.\nDu kunne ligeledes afveje for og imod at vælge at få leveret hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejde. Muligheden viser sig i regelen en kende dyrere, men ligeledes ualmindeligt let gængelig. Den mest letkøbte leveringsmetode af hay stole vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, men dette forudsætter at du fysisk befinder dig med kort afstand til hay stole e-handlens adresse.\nLeveringstidspunktet kan være særdeles vital om man skal bruge varerne nu og her, og derfor er det altså afgørende at vi kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt ved den aktuelle vare.\nEn del hay stole e-handler annoncerer muligheden for dag-til-dag levering på deres favorit varenumre, men vær obs på at det betinges af at ordren aflægges inden et besluttet klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få hay stole på posthuset forinden pakkemedarbejderne drager hjemad.\nEn hel del webshops præsterer levering uden betaling, men oftest er det så præmissen at der indkøbes for en konkret sum. Som alternativ skulle du overveje den mest prisbevidste metode til levering, hvilket oftest – uanset om du opholder sig ved Viborg, Frederiksværk eller Aars – vil være at få kørt produkterne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ualmindeligt let for enhver at prissammenligne på hay stole fra flere internet forhandlere i Danmark, og altså har adskillige internet handler i Danmark været nødt til at formindske prisniveauet på produkterne – til juniorer, og tillige også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nTrods dette kan det alligevel vise sig fordelagtigt at checke enkelte forhandlere på nettet efter hay stole rabat inden du shopper, sådan at man ikke er i tvivl om at skaffe sig den prisbilligste pris.\nDu må lige meget hvad ikke undervurdere, at i tilfælde af at en shop på nettet sælger hay stole til en salgspris der kan virke helt ekstremt letkøbt, så kunne det tit være et tegn på en svindel e-shop. Kortbetalinger er i hvert fald indbefattet af en anordning, som begunstiger dig som køber overfor falske e-forhandlere.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du drage nytte af en løsning fra eksempelvis ViaBill, ifald du har til hensigt at afbetale prisen af flere omgange.\nFør nogen shopper hay stole i en webshop kunne de på en vis måde gennemgå e-butikkens handelsbetingelser, dog er det uden tvivl en tidskrævende opgave.\nEt alternativ kunne være at tjekke om online virksomheden er e-mærke godkendt, grundet at det burde være en sikring om at internet forretningen opererer i overensstemmelse med de officielle danske regler, og at shoppen løbende kontrolleres af specialister der kender til lovene på området. Dette er desuden en god anledning til opbakning, ifald du møder vanskeligheder som følge af din bestilling.\nFor øvrigt kan det være til hjælp at du er påpasselig med de mest essentielle retningslinjer der influerer på transaktionen, som for eksempel den ombytningspolitik på hay stole e-handlen tilsikrer. Derfor er det på samme måde essesentielt, at man stadig bibeholder ens købsbekræftelse, således man altid kan bevidne bestillingen, ligegyldigt om du søger et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot fremskaffer ganske troværdige muligheder for at se nøjere på en længere række øvrige køberes anmeldelser og herved støtter vi, at du iagttager netbutikkens hay stole omtaler forud for at du køber.\nFacebook indebærer tilsvarende altid troværdige chancer for at få indblik i internet webshoppens troværdighed. Desuden ser vi endda outlets på nettet hvor kunder kan registrere en kritik af ordreforløbet, som ydermere kan benyttes til at vurdere hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har samarbejder med en samling af e-firmaer hvori vi publicerer virksomhedernes tilbud, og tager imod honorar for så vidt en bruger fra vores website realiserer et køb.\nFakta angående hay stole og webbutikker vedligeholdes fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der muligvis er udarbejdet siden nyligste opdatering af de anvendte oplysninger.


Hard Drive Inddrivelse på Mac - Inddrive Mac OS X harddisk\nHård Drev Inddrivelse På Mac\nHarddiske er ellers kaldes ikke flygtige enheder som har ekstra lagerkapacitet og højere dataoverførselshastighed end andre diskdrev. Hver harddisk har en spindel, som kan rumme mere end en flad cirkulær skive, der kaldes fad. De er dybest set anvendes til lagring og adgang til digital information. De er også kendt som Hård Diskette Drive (HDD). SATA, SCSI og IDE er nogle almindeligt anvendte harddiske. Harddiske er en af de populære lagerenheder nu-en-dage. De er almindeligt anvendt til opbevaring af værdifulde Filer og mapper. Tab af dataene fra harddisk på Mac OS, er lige så almindeligt som i Windows-operativsystemet. Så hvis du har mistet dataene fra Mac harddisk så er du nødt til at udføre harddisk restaurering på Mac ved hjælp af en god Mac dataene opsving værktøj. Inden vi går i detaljer om dataene inddrivelse proces, du bør vide om nogle fælles situationer med datatab i Mac-operativsystemet, der er beskrevet nedenfor:\nDatatab på grund af utilsigtede handlinger: Dataene fra Mac harddisk kan gå tabt på grund af menneskelige fejl som at slette alle dataene i stedet for andre dataene ved at bruge Shift Delete, formatering forkert Mac volumen, mens du prøver at formatere en anden volumen, af tredjepart program, mister dataene på grund mislykkedes defragmentering, dataene tabt på grund af uventede forhold som forkert slukke for computeren eller strømsvigt problem.\nForkert formatering / Omformatering: dataene kan gå tabt fra Mac harddisk på grund af forkert formatering / omformatering dvs formatering harddisk uden ordentlig dataene backup. Upgradation af Mac-operativsystemet uden ordentlig dataene backup kan være den anden årsag til tab af dataene i Mac harddisk. Men en god formateret harddisk inddrivelseVærktøjet kan løse problemet i et sådant scenario.\nCrashed Harddisk: Når Mac volumen ikke kan starte eller er beskadiget fysisk, de data, der er lagret i det bliver utilgængelige give anledning til tab af dataene.\nFejl i fil System Konvertering: Fejl i filsystemet konvertering på Macintosh-operativsystem kunne være en anden årsag til tab af dataene i Mac volumen.\nPartitionering Fejl: Der opstod fejl under partitionering i Mac OS kunne være en af grundene til Mac datatab. dataene fra Mac OS kan gå tabt på grund af Apple partition kort korruption. Journal korruption er også en af årsagerne til tab af dataene i Mac OS.\nTredjeparts Utility: Forkert funktion af tredjepart program program kan også forårsage tab af dataene i Mac harddisk.\nBortset fra de sagsakter tab scenarier, du har brug for at vide om nogle forebyggende foranstaltninger, og bør følge dem for at undgå yderligere tab af dataene fra Mac harddisk i fremtiden.\nSørg venligst for, at du har taget ordentlig backup, når du kommer til at geninstallere operativsystemet eller formatering nogen partition. Som et resultat vil du ikke miste nogen dataene i begge disse sager.\nPrøv at undgå at slette alle dataene ved hjælp af Shift Delete-tasten kombination. Slet først derefter bruge indstillingen Slet kun og hvis du føler, at de slettede dataene ikke er nødvendigt, så slette dem fra affaldsspanden.\nHvis du allerede har mistet dataene fra harddisken i Mac-operativsystemet og derefter stoppe med at bruge harddisken med det samme. Dette er fordi, hvis den samme harddisk, vil blive brugt eller gemme nye dataene så de tabte dataene kan få overskrevet med nye dataene. Når de mistede dataene bliver overskrevet så det kan aldrig blive gendannet ved hjælp af en dataene opsving programmel. Efter at inddrive de tabte dataene kan du bruge det harddisken igen som før.\nHård Drev Inddrivelse software er bedst egnet dataene opsving værktøj til at komme ud af sådanne situationer med datatab i Mac OS. Funktionerne i denne software omfatter tabt dataene opsving fra Mac OS X partitioner. Denne software har udviklet scanning algoritme til inddrive harddisk partition dataene på Mac. Denne software genskaber dataene fra mængder, som nægter at montere. dataene slettet fra papirkurven kan også hentes af denne software. Den understøtter også dataene opsving fra HFS, HFSX, FAT-partitioner. For at vurdere de inddrivelsesprocedurer resultaterne af denne software, du har brug for at hente den. Trinnene til at bruge denne software, er beskrevet i detaljer nedenfor.\nTrinsat udføre harddisk opsving fra Mac mængder\nTrin 1: Hent og lancere den gratis version af harddisk inddrivelse software - Mac Version. Hovedvinduet vises som vist i figur 1.\nTrin 2: Efter at klikke på “Recover Volumes/Drives” option på hovedskærmen. Så vil du se to muligheder vises på skærmen. De er “Volume Recovery” og “Formatted/Reformatted Recovery”. Du er nødt til at Vælge mellem dem efter dit behov, som vist i figur 2\nTrin 3: Når du har klikket ønskede indstilling, du nødt til at Vælge det berørte drev, hvorfra du ønsker at gendanne dataene som vist i figur 3.\nFigur 3: choose Volume\nTrin 4: Efter at drevet vil blive scannet grundigt, og du kan se den gendannede dataene både i “Data type view” og “File type view” som vist i figur 4\nBemærk: Du kan gøre brug af Hård Drev Inddrivelse software til harddisk inddrivelse på Windows 7, Vista, XP og Windows Server 2003, 2008\nGendanne dataene fra HDD | Gendanne Filer slettet fra ekstern harddisk | Hente dataene fra Laptop Hård Diskette | dataene restaurering fra Seagate harddisk | HDD Inddrivelse efter Quick Format | Fortryd sletning Filer fra Overskrevet Hård Diskette\n© Ophavsret - Min Hård Drev Inddrivelse. Alle rettigheder forbeholdes Fortroligheds Politik


Fjordavisen.nu » Topdanmark kommer med advarsel efter bølge af dyre GPS-tyverier\nTorsdag 19. maj 2022 kl. 21:00\n"Det er altid træls at mangle sit GPS-udstyr, særligt i en tid hvor mange har travlt i marken, og der kan være lang ventetid på at få nyt udstyr leveret," siger Preben Rasmussen, landbrugschef i Topdanmark. Foto: Topdanmark\n"Efter den seneste bølge af tyverier af GPS-udstyr vil vi gerne advare landmænd og maskinstationer: Pas ekstra godt på jeres udstyr. Selvom det er muligt at få skaden erstattet ved tyveri, volder situationen typisk besvær for den enkelte.\nDet er altid træls at mangle sit GPS-udstyr, særligt i en tid hvor mange har travlt i marken, og der kan være lang ventetid på at få nyt udstyr leveret," siger Preben Rasmussen, landbrugschef i Topdanmark.\nDe stjålne GPS'er er ikke den type vejvisere, som mange danskere kender fra bilen. Det er dyrt og avanceret GPS-udstyr, der er afgørende for autostyringen af en landbrugsmaskine, og som ofte koster over 100.000 kroner stykket.\n"Forebyggelse spiller en utrolig vigtig rolle. Vores bedste råd er derfor helt at undgå at have GPS-udstyr siddende på maskinerne, når de ikke er i brug. Særligt uden for sæsonen bør GSP-udstyret låses inde," siger Topdanmarks landsbrugschef.\n"Vi oplever af og til, at kunder ender med at få deres udstyr tilbage takket være GPS-sporing," siger Preben Rasmussen.\nSkulle det være tilfældet, at GPS-udstyret ikke afmonteres, så gør det svært for tyven.\nBrug robuste, indbrudssikre låse, og sørg for, at vinduer i porte er matte, så det ikke er muligt kigge ind.


Sunset Boulevard kommer til Sønderborg - Hanssen\nDanmarks hurtigst voksende fastfood-kæde Sunset Boulevard kommer ultimo 2021 til Sønderborg med en placering i Center Øst.\nSunset Boulevard er Danmarks største danskejede fastfood-kæde. Den første Sunset Boulevard-restaurant åbnede i Odense i 1996. I dag har Sunset Boulevard 44 restauranter spredt udover hele Danmark samt en enkelt på Færøerne. Sunset Boulevard er kendt for deres frisklavede Hereford burgere og sandwiches.\nJeg har igennem flere år haft dialog med Sunset Boulevard omkring forskellige placeringer i Sønderborg. At det nu er lykkes, ser jeg som et tydeligt billede på, at Sønderborg begynder at høste frugterne af de mange investeringer, der bliver foretaget i Center Øst og den udvikling Sønderborg generelt er inde i, udtaler Adm. Direktør, Michael Andersen, Hanssen Ejendomme.\nVi købte i november 2019, Augustenborg Landevej 7 af Pensam og så muligheden for at få udviklet en del af grunden mod krydset overfor Ilva. Vores fokus har været at skabe et attraktivt område, der kan supplere områdets eksisterende spisesteder og her bliver Sunset Boulevard én dominerende aktør, udtaler Adm. Direktør Michael Andersen.\nI en tid præget af stor usikkerhed, er det så uhyggeligt vigtigt, at hjulene holdes i gang ved at få skabt flere arbejdspladser og indbyggere i kommunen – åbningen af Sunset Boulevard vil bidrage positivt til dette, udtaler Michael Andersen.\nMed den nye restaurant følger også 40 til 45 arbejdspladser, heraf en del deltids.\nProcessen med udarbejdelse af lokalplanen er igangsat og forventes afsluttet med årets udgang, hvorefter byggeriet kan påbegyndes med henblik på en forventet åbning i slutningen af 2021.