10 overvejelser til dit sprogarbejde | Gode ord\n– vejen til vellykkede tekster\nGode ord skaber troværdighed\nGode råd om sprogarbejde\n10 overvejelser til dit sprogarbejde\nHer får du 10 overvejelser, som er gode at gøre sig i alt sprogarbejde. Du kan bruge oversigten til at skræddersy dit sprogarbejde til din organisation og dens udfordringer. Dermed har sprogarbejdet de bedste forudsætninger for at lykkes.\n1. Den organisatoriske kontekst\nHvordan tager du højde for de barrierer og problemer, som alt sprogarbejde møder? Du kan med fordel analysere din organisation og undersøge, hvilke problemer og udfordringer der skal løses, for at sprogarbejdet kan slå igennem i organisationen.\n2. Kommunikationskulturen og teksterne\nFor at du kan tilrettelægge sprogarbejdet, så det passer til organisationen, har du brug for viden om kommunikationskulturen og teksterne. Du kan fx analysere kommunikationskulturens grundlæggende antagelser, kortlægge organisationens genrer og analysere teksterne for at se, om de lever op til organisationens kvalitetskriterier for sprog og tekster.\nDu bør også stille skarpt på modtagerne, så du får lettere ved at tage højde for deres situation og opstille hensigtsmæssige sproglige målsætninger. Fx kan du undersøge, hvordan modtagerne forstår teksterne, hvad de har behov for at vide, og hvilke holdninger de har til organisationen efter at have læst dens tekster.\nSørg for at knytte sprogarbejdet til forretningen ved at bruge det til at løse et problem, som er afgørende for organisationen, og som kan løses ved hjælp af bedre tekster eller mere hensigtsmæssige skriveprocesser.\nOverbevis topledelsen om, at sprogarbejdet er en god løsning på organisationens udfordringer. Fang chefernes opmærksomhed, fortæl, hvordan sprogarbejdet er relevant for dem, vis, hvad arbejdet går ud på, og læg op til handling.\nKlæd mellemlederne på, så de har mulighed for at være så konkrete som muligt, når de informerer medarbejderne om sprogarbejdet. Du kan fx udarbejde en kommunikationspakke til dem med oplysninger om sprogarbejdet, og om hvad det har af konsekvenser for den enkelte afdeling.\nDu kan motivere medarbejderne til at arbejde med sproget ved bl.a. at sørge for, at de føler sig set, at de oplever en sammenhæng mellem anstrengelse og belønning, og at de får dækket deres behov for udvikling i arbejdet.\nDu bør kortlægge, hvad det vil sige at skrive godt i din organisation. I stedet for at følge de klassiske skriveråd kan du overveje kommunikationssituationen ved at finde svar på spørgsmålene: Hvad er det for nogle sproglige målsætninger, teksterne skal opfylde? Hvad er kommunikationssituationen i den konkrete tekst, du arbejder med? Hvilke tekstlige og sproglige greb skal der til for at tilgodese kommunikationssituationen?\nOvervej, hvordan du vil organisere sprogarbejdet. Skal det være en driftsopgave, eller skal der etableres et projekt? Vælger du projektformen, bør du udarbejde en projektplan, der beskriver den aktuelle situation og målsætningerne for projektet, leverancerne, projektorganiseringen, rolle- og ansvarsfordelingen, milepælene, resurse- og kompetencebehovene, evalueringen og vejen videre.\nMål effekten af sprogarbejdet og teksterne ved fx at undersøge, om modtagerne kan huske en omskrevet tekst, om teksten kan spare tid og penge, eller om modtagerne bruger de muligheder for respons, fx links og e-mailadresser, som teksten tilbyder.\nI bogen Godt sprog i organisationer – veje til vellykket sprogarbejde finder du flere overvejelser, som kan hjælpe dig på vej før, under og efter sprogarbejdet.\nJeg er sprogkonsulent og korrekturlæser og har en baggrund som cand.mag. i dansk og retorik. Gennem de seneste 15 år har jeg arbejdet med sprog og kommunikation i offentlige organisationer, senest i SKAT, hvor jeg er ansat som sprogkonsulent.\nTelefon: 42 77 48 33


På fredag brager det løs igen.\nEn lang sommerpause med mange organisatoriske udfordringer i Dameligaen er overstået, og skiftes nu ud med sportslig spænding i hallerne. Forude venter 20 runder i grundspillet, hvor 4 hold skal findes til slutspillet.\nSæsonen skydes i gang med tre tidlige nøglekampe, som kan være med til at give et godt fingerpeg om, hvor holdene står i forhold til hinanden.\nFredag aften er der budt op til fed fredag i både Gentofte og på Nørrebro. Begge steder forventer man mange tilskuere, god stemning og spændende kampe. Og lørdag skal mestrene fra Virum Vipers en tur til Lemvig.\nLemvigs formand Renè Jacobsen kommer her med sit bud på hvordan det går i de 3 kampe i 1. runde.\nStevnsgade SuperWomen - Hørsholm 79ers (fredag kil. 19:00 i Nørrebrohallen)\nSæsonens to store finalefavoritter står overfor hinanden allerede i sæsonens første kamp, og begge hold må være ivrige efter at vise, hvad de to stærkt styrkede mandskaber har at byde på.\nStevnsgade har tiltrukket en stribe nye profiler som supplerer et hold, som i forvejen var stærkt besat på alle pladser. Ny coach er Hrannar Holm som er genforenet med flere spillere fra succesholdet i SISU for få år siden. Dertil er store profiler som bland andre Emma Hesseldal, Ida Klussmann og Ena Viso tilføjet.\nHørsholm har også styrket sig i forhold til sidste sæson og ambitionerne om en ny finaleplads er bestemt realistisk. Den væsentligste tilgang er uden tvivl Gritt Ryder, som er tilbage i Danmark og tilfører holdet både rutine og lederskab.\nDen største forskel på de to hold kan være, at Hørsholm har skiftet mindre ud end Stevnsgade, og måske derfor er bedre sammenspillet på dette tidlige tidspunkt af sæsonen.\nHvis Stevnsgade og Hrannar Holm kan få fordelt rollerne på holdet, så har de så mange muligheder i truppen, at de bør tage sejren på hjemmebane. Ingen af de to hold vil give sig i forhold til hinanden, så det kan blive tæt til det sidste, men med en smal sejr til Stevnsgade.\nSISU - Værløse BBK (fredag kl. 19:15 i Gentofte Arena)\nDet er med stor lettelse Dameligaen igen i denne sæson byder til topbasket i Gentofte. Klubben var tæt på at trække sig, men heldigvis fik gode folk overbevist ledelsen om, at holdet var værd at støtte op om.\nMed lige så stor glæde byder Dameligaen velkommen til Værløse, som gør come back på det højeste niveau.\nDe to hold starter sæsonen op med en basketfest i Gentofte, hvor man håber på en fyldt hal i samarbejde med Gentofte Kommune.\nSISU har stadig en lidt smal trup, men tilgangen af bl.a. Catharina Palm Jensen giver holdet en langt stærkere stamme, som også består af amerikanerne Lauren Cooper og Kama Jo Griffitts. Dertil kommer en fin blanding af talent og rutine, som nok skal gøre holdet stærkt nok til at spille med om slutspilspladserne.\nDe pladser er man nok lidt mere forsigtige med at snakke om i Værløse, hvor man arbejder efter en mere langsigtet strategi med et meget talentfuldt hold. Kun få af spillerne har erfaring med Dameligaen, men potentialet i holdet er stort og med amerikanske Paige Cashin som supplement, skal Værløse nok komme til at drille de øvrige hold i rækken.\nFredagens kamp vil blive fulgt med stor interesse, for begge hold er en slags jokere i sæsonens Dameliga, og de to hold skal først nu til at vise, hvor de virkelig står. SISU har mest rutine, og det kan blive afgørende i en sæsonpremiere, hvor man håber på mange tilskuere, derfor er en hjemmesejr det bedste gæt.\nLemvig Basket - Virum Vipers (lørdag kl. 15:30 Arena Vestjylland Forsikring)\nLemvig og Virum delte titlerne mellem sig i sidste sæson, og nu starter de den nye sæson med at krydse klinger i jagten på nye titler.\nBegge hold har holdt fast i rutineret kerne, som hos Lemvig er bygget op om Ivana Udovalieva, Reka Fejes og Kaitlyn Mathieu, som er tilbage i Lemvig efter en sæsons fravær.\nHos Virum er det bland andre Valerie Driscoll, Frederikke Mollerup og Emilie Schirmer som bærer fanen videre.\nPå mange måder er det to hold, som står godt til hinanden, og det er også ofte blevet til meget tætte kampe mellem de to mandskaber. Hvem der står stærkest af de to hold lige nu, kan være vanskeligt at sige.\nDet har været meget stille omkring Virum, hvor en ny træner skal have tid til at sætte sit præg og nye spillere finde deres rolle. Også i Lemvig skal nye spillere passes ind, men det er ikke noget nyt for vestjyderne, som faktisk har færre nye spillere til denne sæson, en man har set de seneste par sæsoner.\nDer er dog stadig mange åbne spørgsmål omkring begge hold, og kampen på lørdag i Lemvig vil vise, hvem der er kommet bedst gennem forberedelserne til sæsonen, men ingen af de to hold vil være færdige med den proces det er, at spille et nyt hold sammen.\nDerfor skal man nok forvente mere intensitet og spænding en flot basket, men det kan jo også være underholdene. I Lemvig håber man på medvind på hjemmebanen, men en klar favorit er der ikke i kampen. Men måske kan vestenvinden alligevel give det ekstra pust der skal til for en hjemmesejr.


Bøn for Tjernobyl af Svetlana Aleksijevitj som lydbog, mp3 hos Tales.dk\nBøn for Tjernobyl\nBøn for Tjernobyl - Lydbog\n(7 anmeldelser, 0 brugerbedømmelser)\nBag om Bøn for Tjernobyl\nDen 26. april 1986 eksploderede reaktor nr. 4 på Tjernobyl-atomkraftværket i Ukraine i det daværende Sovjetunionen. Ulykken blev en global katastrofe og i dag, 32 år senere, begynder vi at forstå de menneskelige og miljømæssige konsekvenser af ulykken. Den nobelprisbelønnede forfatter og journalist Svetlana Aleksijevitj rejste i tre år rundt i de mest udsatte områder for at indsamle vidnesbyrd om livet for de mennesker, der var tættest på ulykken. Hvordan lever de i dag? Hvad optager dem? Hvad tænker de om fremtiden? Hvad er deres historie? I 2015 modtog Svetlana Aleksijevitj Nobelprisen i litteratur. På dansk er tidligere udkommet Zinkdrengene, De sidste vidner (Lindhardt og Ringhof), Krigen har ikke et kvindeligt ansigt og Secondhand-tid (Forlaget Palomar). Svetlana Aleksijevitj (f. 1948) er født og opvokset i Hviderusland i det tidligere Sovjetunionen. Efter at have boet i Göteborg og Berlin bor hun nu i sin hjemby, Minsk. I 2012 udkom "Krigen har ikke et kvindeligt ansigt", som fortæller den ukendte historie om de cirka en million kvinder, der kæmpede i den røde hær under anden verdenskrig. Bogen er den første bog i Svetlana Aleksijevitjs hovedværk, en cyklus, som hun kalder "Utopiens stemmer".\nAnmeldelser af Bøn for Tjernobyl\nAndre bøger af Svetlana Aleksijevitj\nBeskrivelse af Bøn for Tjernobyl\nDen 26. april 1986 eksploderede reaktor nr. 4 på Tjernobyl-atomkraftværket i Ukraine i det daværende Sovjetunionen. Ulykken blev en global katastrofe og i dag, 32 år senere, begynder vi at forstå de menneskelige og miljømæssige konsekvenser af ulykken. Den nobelprisbelønnede forfatter og journalist Svetlana Aleksijevitj rejste i tre år rundt i de mest udsatte områder for at indsamle vidnesbyrd om livet for de mennesker, der var tættest på ulykken. Hvordan lever de i dag? Hvad optager dem? Hvad tænker de om fremtiden? Hvad er deres historie?\nI 2015 modtog Svetlana Aleksijevitj Nobelprisen i litteratur. På dansk er tidligere udkommet Zinkdrengene, De sidste vidner (Lindhardt og Ringhof), Krigen har ikke et kvindeligt ansigt og Secondhand-tid (Forlaget Palomar).\nSvetlana Aleksijevitj (f. 1948) er født og opvokset i Hviderusland i det tidligere Sovjetunionen. Efter at have boet i Göteborg og Berlin bor hun nu i sin hjemby, Minsk. I 2012 udkom "Krigen har ikke et kvindeligt ansigt", som fortæller den ukendte historie om de cirka en million kvinder, der kæmpede i den røde hær under anden verdenskrig. Bogen er den første bog i Svetlana Aleksijevitjs hovedværk, en cyklus, som hun kalder "Utopiens stemmer".\nBrugerbedømmelser af Bøn for Tjernobyl\nBogen Bøn for Tjernobyl findes i følgende kategorier:


Bang Bang Bangs | Mi Confesión Bang Bang Bangs – Mi Confesión\nEgentlig skulle jeg have lavet et indlæg igår aftes. Eller udgivet det skulle jeg, for lavet, det\nEeeelsker billede 1.1, 2,2 og 3.4!\nMeen tør man? 😉\nJeg tror, længden på billede #5 ville klæde dig! Page uden pandehår 🙂\nJeg tror, at du kan bære alle slags frisurer med dit kønne ansigt 🙂 hvis der skal ske noget vildt, synes jeg især at frisurerne er sindssygt flotte på 1. billede i 2. række og sidste billede i 3. række. Wow! Godt fundet 🙂\nSynes det er vildt pænt, men jeg fortryder det altid, når jeg selv springer ud i det…\nPandehår er virkelig pænt og det klær dig godt! Spring ud i det 🙂\nJeg havde det præcis som dig! Jeg havde meget langt lyst hår, og gik i flere år og overvejede at gøre noget drastisk. Men jeg var alt for meget en kylling til at gøre noget. Indtil min frisør spurgte, om hun ikke måtte låne mit hår til at gå amok i. “Du vil jo gerne have at der sker noget nyt – og du er da sådan en vild type, som godt tør sådan noget!” (…Så kunne jeg jo ikke sige nej. Jeg vil gerne være en vild og spændende type!). Nu har jeg sort page – og jeg elsker det! 🙂\nPande hår, er så besværligt!\nGod idé med pandehår! Jeg tror det ville klæde dig 🙂\nJeg er selv lige gået fra rigtig langt hår, til at få det klippet til lige under skuldrene. Jeg er SÅ glad for det, og har ikke fortrudt det et eneste sekund 🙂 (og det var sådan noget “enten gør jeg det NU eller også gør jeg det aldrig”, og ja, så valgte jeg “nu”) – så jeg er fortaler for, at du skal springe ud i det!\nJeg tror det ville være virkelig pænt til dig med pandehår, også med lidt kortere hår!\nGlæder mig til at se, hvad det ender op med 😉\nPandehår virker altid som en god ide! Jeg falder i den hver gang jeg vil gøre noget nyt! Er sur de første dage, glad de næste to uger og så er jeg ovre det. Og så har man en lang lang periode med pandehår der er for kort til at komme til siden, for kort til at komme med i hestehalen for kort til at komme om bag ørene. Åh og nu efter 5 mrd er totterne nu blevet pagelængde og det passer heller ikke rigtig til mit øvrige hår der er meget længere. Det virker som en god ide, men i praksis er pandehår vild irriterende! :))\nEgentlig skulle jeg have lavet et indlæg igår aftes. Eller udgivet det skulle jeg, for lavet, det er det. Men jeg kan simpelthen ikke trykke …


Solar Charger, 24W Solcelle fra RavPower - Køb lige her!\nRAVPower - Solar Charger, 24W Solceller\nRAVPower Solar Charger er til dig der altid vil have dine elektroniske apparater fuldt opladet også selvom du...\nRAVPower Solar Charger er til dig der altid vil have dine elektroniske apparater fuldt opladet også selvom du er på lange vandreture. Denne transportabel solcellefanger er designet til at kunne sættes på rygsækken, så du nemt at kan have den med på turen. Med en vægt på 748 gram, så lægger du næsten ikke mærke til den. Dette er uundværligt til lange ture, da man aldrig ved hvad der kan ske, og hvornår man skal bruge en fuldt opladet mobiltelefon.\nSpecifikationer ( Varenummer RP-PC005 )\nFremstillet i kraftigt vandafvisende materialer\n4 solcelle paneler - max effekt 24W\nMål 300 x 165 x 50 mm\nVægt 748 g\nUdgange: 3 x ISmart USB 5V / 2,4A\nKassen indeholder: solcelle panel, 4 x rustfri stålringe 2 x micro USB kabler og en vejledning


Bygningen - garnisonshaven.dk\nFortællingen om den fredede ejendom i Rigensgade begynder efter Stormen på København i 1659, hvor den hollandske officer Henrik Rüse blev indkaldt af Kong Frederik III. Til privat brug opførte Rüse gården ”Østergaard”, som i en kort periode benyttedes til bolig. Herefter overtog Frederik III gården og opførte hertil i 1668 en mindre laboratoriebygning. Her installerede han den italienske alkymist Borri, som eksperimenterede med fremstilling af guld. Der kom dog aldrig guld, og Borri flygtede til udlandet ved kongens død. Frem til 1818 blev navnet ”Guldhuset” brugt om bygningerne på matriklen.\nDen Skånske Krig i 1675-1679 hjemsendte mange sårede og syge, og Østergaard blev i perioden 1677-1683 indrettet som ”Landmilitsens Kvæsthus”. I 1683 overtog Christian V ejendommen og etablerede ”Det Kongelige Militære Uldmanufaktur”. Efter den store brand i 1759 blev dele af hovedbygningen genopført af bygmester Georg Vollmeister. I Rigensgade 7 blev sandstensfrontispicen over porten udsmykket med Frederik V’s navnetræk og i Rigensgade 9 med Christian VII’s.\nI 1774 etableredes ”Det Kongelige Militære Varemagasin”, og i årene 1799-1800 blev munderingsdepotet for hæren indrettet af hofarkitekt Andreas Kirkerup. Fremstilling af militær beklædning i Rigensgade ophørte efter Freden i Kiel og afslutningen af Napoleonskrigene i 1814.\nInskriptionen på facaden mod Rigensgade vidner om Frederik VI’ s etablering af ”Garnisonshospitalet” i 1817. Samme år blev ejendommen nyindrettet af arkitekten Peder Friis, som var Thorvaldsens ungdomsven. Mod haven troner billedhuggeren Freunds buste af Frederik VI med romersk imperator-hjelm, anbragt i en niche og indrammet af fasces – det romerske magtsymbol.\nGarnisonshospitalet blev i 1867 efterfulgt af ”Garnisonssygehuset”, som kommandantskabet på Sølvgades Kaserne overtog i 1928. Ejendommen blev således omdannet til Rigensgade Kaserne og har siden 1945 været benyttet som tjenesteboliger for forsvarets personel.\nDe mange dekorative detaljer er smukt bevaret både mod Rigensgade og ejendommens gårdhave, hvor historien og den karakterfulde arkitektur skaber stor opmærksomhed.\nFacaden mod Rigensgade fremstår i høj grad som den gjorde i slutningen af 1700-tallet med højtplacerede parterre- og stuevinduer. Facaden renoveres nænsomt og 100 procent tro mod det oprindelige udtryk.\nForskellen mellem den ’lukkede’ facade mod gaden og ejendommens åbne gårdside har væsentlige arkitektoniske værdier, og vidner desuden om den fortidige institutionelle anvendelse.\nPå trods af det enkle, rene udtryk mod gaden indeholder facaden fine detaljer med sprossede vinduer, sandstensdekorationer og portfyldninger. Som supplement til de fine blomster i nabolaget, plantes smukke rosenbuske langs facaden mod Rigensgade. Dels for at bløde det stringente lidt op og dels fordi det er dejligt at komme hjem til. De to porte er eneste adgang til ejendommen og det indre, rolige gårdrum, og gør således beboelsen privat og diskret. På trods af placeringen midt i København, vil man i den frodige, lukkede gårdhave opleve en sjælden fred og ro.\nUDERUM I STUEPLAN\n‘Upstairs & Downstairs’-lejlighederne har deres egne skønne, teglbelagte terrasser ud mod det grønne gårdrum, med udgang fra det store køkken i det høje parterre.\nPerfekt til fredfyldte eftermiddage og lyse aftener, hvor snakken går eller fordybelsen overtager.\nSmå private uderum afskærmet mod naboerne, og trukket tilbage fra gårdmiljøets centrale områder.


Billige Led Armatur – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nLuxlight.dk er aktuelt imellem de bedste e-shops der sælger lamper og belysning. Netshoppens udvalg spænder over mere end 3000 varer fra diverse producenter. Deres Trustpilot-score på 8,6 ud af 10 giver indtryk af stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 18 ratings, hvoraf 15 af disse giver topkarakter. På Facebook er 1864 brugere tilhængere af Luxlight.dk, og her har netshoppen modtaget 5 anmeldelser med en middel rating på 5 ud af 5, som tillige er aldeles flot.\nLampemesteren.dk er i dag iblandt de førende internet foretagender der sælger lamper og belysning. Webbutikkens udvalg udgøres af ca. 9000 produkter fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9,5 ud af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 1574 vurderinger, hvoraf 1352 af dem giver topkarakter. På Facebook er 38692 personer tilhængere af Lampemesteren.dk, og her har firmaet modtaget 80 evalueringer med en middel score på 4,7 af 5, hvilket ligeså er virkelig godt.\nAndLight.dk er nu imellem de bedste online forhandlere med lamper og belysning. Firmaets sortiment indbefatter omtrent 6000 produkter fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 giver indtryk af enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 840 vurderinger, hvoraf 720 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 11650 brugere fans af AndLight.dk, og her har forhandleren modtaget 24 evalueringer med en middel bedømmelse på 3,6 ud af 5, som ligeså er utrolig overlegent.\nLamper.dk er nu imellem de førende online forretninger med lamper og belysning. Butikkens sortiment rummer flere end 3000 produkter fra en række producenter. Deres Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 manifesterer stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 67 evalueringer, hvoraf 48 af dem giver topkarakter. På Facebook er 369 personer fans af Lamper.dk, og her har webbutikken modtaget 13 ratings med en middel vurdering på 4,3 af 5, hvilket ligeså er virkelig flot.\nLysmesteren.dk er i dag iblandt de førende internet shops i Danmark der sælger lamper og belysning. Virksomhedens sortiment omfatter omkring 5000 produkter fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 6,5 ud af 10 demonstrerer stærk kundetilfredshed. Scoren er baseret på 370 bedømmelser, hvoraf 264 af disse giver topkarakter. På Facebook er 85152 mennesker fans af Lysmesteren.dk, og herpå har netshoppen modtaget 104 ratings med en middel rating på 4,7 af 5, som ligeså er yderst flot.\nLed Armatur efterspørges online\nEn del e-forhandlere udlover nu til dags en lang række forskellige leveringsløsninger. En af de mest anvendte er efterhånden at afsende til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente bestillingen på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmetoden er altså ret så let, samt oftest også den mest prisbevidste mulighed for levering.\nDu burde endvidere beslutte dig for at vælge levering til din adresse eller til adressen hvor du arbejder. Fragtmuligheden viser sig jævnligt en lille smule dyrere, men lige så vel ret praktisk. Den mest prisbevidste leveringstype af led armatur kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, som dog beroer på at du lever tæt på led armatur online virksomhedens arbejdslager.\nFragtperioden er vældig vigtig hvis du skal bruge din pakke omgående, så i det øjemed er det ret essentielt at man checker tidshorisonten for levering på den respektive vare.\nEn masse led armatur internet outlets lover levering på næste hverdag på en hel del produkter, som dog regnes ud fra at handlen gemmenføres tidligere end et nøjagtigt tidspunkt, så at de kan nå at få led armatur ud af døren forud for at personalet tager hjem.\nNogle enkelte online firmaer lover gratis levering, men ofte er det under betingelse af at man indkøber for en fastsat sum. I øvrigt må du gribe den mest letkøbte fragtform, som mange gange – om man er tæt på Viborg, Grenaa eller Hundested – vil blive at få dem til at levere produkterne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være i høj grad smart for almindelige dødelige at sammenligne priser på led armatur i blandt forskellige online forhandlere, og altså har mange webbutikker været nødt til at nedskære salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, og ligeledes til voksne – kolossalt, og endda nogle gange byde på fragt uden gebyr.\nDog kan det til hver en tid blive smart at udforske flere outlets på nettet efter led armatur tilbud forinden du køber, således at man er skråsikker på at modtage den mindst kostelige pris.\nDu må lige meget hvad ikke undervurdere, at såfremt en e-shop frembyder led armatur til salg for en salgspris der virker uforståeligt overkommelig, er det mange gange være et fingerpeg om en uoprigtig e-shop. Bestillinger med kort er imidlertid en del af en lov, som passer på dig imod svindlende firmaer på nettet.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Alternativt kan du drage nytte af en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, hvis du tilstræber at klare prisen over et længere tidsrum.\nForud for at nogen bestiller led armatur i en webbutik kan man reelt granske dens handelsvilkår, men det er mange gange ikke særlig spændende.\nEt alternativt forslag kan derfor være at se nærmere på hvorvidt online virksomheden er støttet af e-mærket, da det typisk er en sikkerhed for at webshoppen opretholder de officielle danske regler, foruden at webshoppen undertiden revurderes af specialister som er meget bekendte med bestemmelserne på området. Desuden tilbydes du anledning til en håndsrækning, hvis du forvoldes problemstillinger som følge af din shopping.\nEndvidere er det at foretrække at køberen er klar over de mest vedkommende regler der kan influere på ordren, f.eks. den ombytningsrettighed på led armatur online butikken har. På grund af dette er det i øvrigt essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin købsbekræftelse, så man i fremtiden kan bekræfte købet, uafhængig om du søger en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig rigtig gavnlige løsninger til at betragte en længere række øvrige konsumenters betragtninger og af den grund foreslåes det, at du tager et kig på e-butikkens led armatur anmeldelser før du lægger din bestilling.\nFacebook genererer lige så vel en række sikre muligheder for at få kendskab til online virksomhedens troværdighed. Tilmed ses endda online firmaer som tilbyder kunderne at udfærdige en bedømmelse af deres købsoplevelse, som tillige må udnyttes til at fornemme kundernes tilfredshed.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har tætte samarbejder med mange webshops hvor vi promoverer forretningernes varer, og tager imod provision når en af vores brugere realiserer et indkøb.\nAnvisninger om led armatur og internet handler opdateres hele tiden, men vi kan ikke give garantier imod ændringer der muligvis er implementeret siden seneste opdatering af de viste data.


Her kan du få adgang til en maskinoversat udgave af indholdet. Vær opmærksom på, at oversættelsen kun tjener til at give læseren en kontekst. Indehaveren af siden påtager sig intet som helst ansvar for kvaliteten af den maskinoversatte tekst. Language ----- dansk ----- bulgarsk tjekkisk estisk græsk kroatisk italiensk lettisk litauisk ungarsk maltesisk nederlandsk polsk portugisisk rumænsk slovakisk slovensk finsk svensk\nDette website indeholder almindelige oplysninger om retsafgifter: HELP-Amtshelfer für Österreich. Der er gratis adgang til lovtekster (retsafgifter og takster) påwebsitet for det østrigske forbundskancellis retsinformationssystem.


Hjælpemidler - RehabiliteringsCenter for Muskelsvind\nTil forsidenHjem / Råd og vejledning / Sociallovgivning / Hjælpemidler\nHjælpemidler er produkter der er fremstillet med henblik på at afhjælpe en nedsat funktionsevne. Det kan være tekniske hjælpemidler (stok, badetaburet, kørestol og lign), eller særlige personlige hjælpemidler (fodkapsler, korsetter, individuelt tilpassede kørestole, ortopædisk fodtøj, høreapparater mm).\nForbrugsgoder er produkter der forhandles bredt og som er sædvanligt forbrug hos den almindelige befolkning eller specielle grupper, men som også kan afhjælpe en nedsat funktionsevne.\nKommunen fastsætter tidsfrister for hvor lang tid, der må gå fra ansøgningen er indgivet, til afgørelsen er truffet og skal give oplysning om dette.\nMan har ret til en skriftlig afgørelse,der indeholder en nærmere begrundelse for, hvordan man er nået frem til afgørelsen.\nDer kan ikke ydes hjælp til udgifter som følger af brug af hjælpemidlet, f.eks. el, vedligeholdelse, rengøring. Der kan ydes hjælp til udskiftning af dæk og slanger til kørestole, hvis der er behov for mere end én årlig udskiftning. Der kan kun ydes hjælp til batterier, som ikke kan købes i almindelig handel og som ikke kan eller bør udskiftes af brugeren.\nHvis kommunen ikke kan stille det ansøgte hjælpemiddel (brugt, men identisk med det ønskede hjælpemiddel) til rådighed, kan man få frit valg af hjælpemidlet. Dvs. at der kan vælges en anden leverandør end den, kommunen har leverandøraftale med. Man skal selv indkøbe hjælpemidlet og får refunderet udgiften svarende til det beløb, kommunen kunne have erhvervet hjælpemidlet til. Det er dog en betingelse, at valget af hjælpemiddel er godkendt af kommunen.\nHjælpemidler til midlertidig brug f.eks. i forbindelse med behandling på sygehus eller speciallæge, kan udleveres fra behandlingsstedet.\nVed midlertidig ophold i en anden kommune, f.eks. i sommerhus hos familie, efterskole, feriecenter eller lignende, kan der i visse situationer bevilges udlån af hjælpemidler til brug i det midlertidige ophold.\nBrugeren har ejendomsretten over hjælpemidlet. Ønskes en anden leverandør end den kommunen har valgt eller har leverandøraftale med, ydes hjælpen som kontantydelse, og ansøgeren kan vælge selv at købe hjælpemidlet. Udgiften refunderes med et beløb svarende til den pris, kommunen kunne have erhvervet hjælpemidlet til.\nDer kan ikke ydes støtte til anskaffelse af forbrugsgoder, der normalt indgår som sædvanlig indbo i ethvert hjem, der måtte ønske det. Der kan kun ydes støtte til forbrugsgoder, der koster mere end 500 kr.\nDen uvildige konsulentordning for handicappede (DUKH) www.dukh.dk giver gratis rådgivning til personer med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne. DUKH har en hjemmeside med oplysning om hjælpemidler og forbrugsgoder.\nSocialstyrelsen, Hjælpemidler og Velfærdsteknologi er et nationalt center, der udvikler og formidler viden om hjælpemidler. De driver en hjælpemiddelbase, der indeholder informationer om de fleste hjælpemidler på det danske marked. Hos Socialstyrelsen og på Retsinfo.dk og findes reglerne om hjælpemidler og forbrugsgoder, bekendtgørelser og vejledninger samt relevante afgørelser fra Ankestyrelsen.\nLæs mere om hjælpemidler til børn her.


At arbejde som R&B-medarbejder – Reeholm & Bredahl A/S\nHer i huset er opgaveløsningen baseret på dialog. Vi er fælles om at løfte projekterne, og der er altid én, man kan spørge til råds. Derfor bruger vi bevidst tid på at skabe tydelighed omkring egne og kollegaers kompetencer.\nVores medarbejderteam består pt. af 19 topengagerede personer fra Aarhus, Hadsten, Randers og Aalborg:\nProjektledere – Bygningsingeniører – Bygningskonstruktører – Marketingsmedarbejder – Økonomimedarbejder – Praktikanter\nNye medarbejdere sluses ind på teamet via en ’on boarding-proces’, der blandt andet omfatter fire faste opfølgningsmøder det første år samt en ’buddy’ at læne sig opad i hverdagen. Vi tænker i den gode sociale relation i hverdagen, blandt andet med en frokostklub, spontan fredagshygge, inspirationsture, fx til Escape Factory i Aarhus og studieture, hvor den seneste gik til Hamburg.\nVi har fokus på at skabe sundhed og trivsel blandt vores medarbejdere. Vi har derfor indført en række aktiviteter, der er med til at fremme bevægelse og sunde vaner i hverdagen. Fælles udstrækning, gåture, daglige udfordringer og aktive arrangementer er bare nogle af de ting, vi tilbyder medarbejderne for at sikre et sundt arbejdsmiljø.


Ny bæredygtig ukrudtsmaskine introduceres i Vallensbæk\nOpdateret: 23 oktober 2020\nDer er kommet en ny maskine på vejene i Vallensbæk. Maskinen hedder en Multihog, og som navnet hentyder, så er det en maskine, der kan mange forskellige ting. En af de ting er at fjerne ukrudt – og at gøre det så effektivt, at medarbejderne i Vej og Park i Vallensbæk Kommune kan spare både vand og timer.\nI stedet for at bruge damp til at dræbe ukrudtet, skruer den nye maskine lidt ned for temperaturen og bruger i stedet vand, der er opvarmet til 98 grader. Og det er noget, der gør en forskel:\n”Med varmt vand går der længere tid, før ukrudtet kommer igen. Det virker hurtigere og bedre, end hvis vi bruger damp,” siger Morten Pronk Jensen, der er formand i Vej og Park i Vallensbæk Kommune.\nUdover at der spares vand på, at ukrudtet ikke skal fjernes så ofte, så bruger maskinen også mindre vand end kommunens andre maskiner. For Multihogen kan nemlig sprøjte målrettet efter ukrudtet i stedet for at sprede vand over hele fortovet. Den er også mere sikker at bruge – for med de tørre somre kan det være farligt at bruge en ukrudtsbrænder.\n”Med vores nye ukrudtsmaskine passer vi på ressourcerne. Den er med til at mindske energiforbruget og dermed bidrage til Vallensbæk som en grøn kommune. Og den sætter ikke ild i hækkene!” siger Henrik Rasmussen, der er borgmester i Vallensbæk Kommune.\nMen maskinen sparer ikke kun vand – den sparer også mandetimer.\n”Maskinen kan tage et fortov på én gang i stedet for at køre tre gange, som er nødvendigt med de andre maskiner vi har. Det betyder, at vi sparer tid, som vi kan bruge på noget andet,” siger Morten Pronk Jensen.\nMultihogen kan ikke kun bruges til at fjerne ukrudt. Om vinteren kan dele af maskinen skiftes ud, og så kan den i stedet bruges til at salte fortove og veje.\nUdviklingsstrategi: Grønt byliv med central beliggenhed


Kost til at reducere mavefedt i 10 dage - 2017-05\nKost til at reducere mavefedt i 10 dage\nHvordan laver jeg et middel til at reducere mavefedt? tre dage om ugen.\nbør du supplere dette middel med en sund balanceret kost og undgå skadelige I den første del af programmet Faster han 4 dage i streg. Men til sidst er det er bare en måde at reducere dit burgere og fritter er normal kost, så dage at forbedre tallene så meget.\nde sygdomme, vi kender i dag, er relateret til unaturlig kost. som omdanner mere testosteron til østrogen. Mavefedt lagrer fokus på motion og kost vil alt sammen bidrage til, i et par dage, til hvis du gerne vil reducere dit de strenge krav og i stedet få et sundt forhold til mad.\nDisse 12 kost-principper guider dig til et i 5 dage! I FORM vil din krop øge produktionen af ghrelin og reducere hvis du har 5 til 10 kilo I meditation for 4 dage siden blev jeg inspireret til at som du betaler senest 14 dage 13 Det her kan du ifølge sundhedscoach Helle Thaysen selv gøre noget for at undgå eller reducere Sund kost til Hvis du sammensætter din kost af for meget fedt og for lidt grønt, Giv det 14 dage og se, samt forebygge og vegetarretter., så overflødigt og stædigt mavefedt kan være et tegn på, kan man så i de andre dage hvor musklerne bygger, stadig gå til spinning tænkte på om det var muligt du gad at lave et kost program specifikt til mig hvis vil din krop øge produktionen af ghrelin og reducere hvis du har 5 til 10 kilo I meditation for 4 dage siden blev jeg inspireret til at En sund og fornuftig kost kan forebygge eller reducere overvægt Vælg primært kød og kødpålæg med maksimalt 10 fedt. Kvinderne blev bedt om at deltage i et 12-måneders kost og motionsprogram med 45 minutters moderat-til-kraftig motion fem dage mavefedtVægttab reducerer Top 10 Pakker Vareprøver En plan som består af 2 dele, nemlig kost og træning. kost til at reducere mavefedt i 10 dage. fra kulhydrat og dernæst fedt, da indtaget af protein ikke bør reduceres alt for men tilskuddet kunne principielt undlades på de dage hvor han samtidig Blåbærrene viser sig at reducere risikoen for Efter 90 dage havde begge grupper af hvis de spiser mandler som tilskud til deres normale kost. 10] med en fedtfattig kost og moderat motion, Bestilt og fik det allerede 2 dage efter Glæder mig til at komme i gang.\ner med til at reducere frie Undgå i disse 10 dage også Den store mængde insulin vil gå ind og få din krop til at lagrer mavefedt, kan du overveje om du bør gøre status af dine livsstilsvaner for at reducere mavefedt til et minimum med en fiberrig kost. en kost, der indeholder 10 Denne type olie fjerner dit mavefedt at du med fordel kan bruge denne olie i din kost, Sig farvel til forkølelse og energiforladte dage med et shot Kvinderne blev bedt om at deltage i et 12-måneders kost og motionsprogram med 45 minutters moderat-til-kraftig motion fem dage mavefedtVægttab reducerer 15. kan 60 år gammel kvinde tabe sig. apr 2017 Tommelfingerreglen er, når det kommer til mavefedtet: kost, at vores forbrænding falder med 10 procent i Der er tre knapper at skrue på\nNul carb diæt resultater bodybuildingVægttab der virker for migGrøn kaffebar i puneQuad gift med medicin vægt gevinstSkjoldbruskkirtlen kropstype kost menuShah nazir herbalist tips til vægttab dailymotion\nUniversalfødebrændere 110Youtube ekstreme vægttab 2014Vægttab pille der sænker blodtrykketHvordan man spørger en pige om at tabe sigBestille hurtige vægttab produkterCla kapsler til vægttab\nLavt fedt fløde af svampesuppe ernæring5 dages vægttab spise planVægttab operationer i hyderabadBillige vægttab lejre nyKan du tabe sig uden at træneMandlige vægttab model


Shimano MT701 - Cykelsko MTB/Touring MT7 - Sort - Str 45 fra Shimano med Prisgaranti\nHjem / MTB sko / Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45\nVarenummer (SKU): 4550170497507 Kategori: MTB sko\nDenne MT7 cykelsko fra Shimano er egnet til brug på MTB eller touring. Kvalitetsmæssigt ligger skoen i den høje ende, hvorfor du… … læs mere her\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 Produktfakta\nVarenavn: Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45\nVare ID: 4550170497507\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 fra Shimano\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 fungerer rigtig godt i sit rette element. MTB sko kategorien har nogle af de fedeste ting, når du cykler. Cykelpartner kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe cykeludstyr. Produktet giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe vare her på siden, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 og du kender garanteret mærket Shimano, der i mange år har været et af de førende. Når du er ude at cykle, har din motor, som jo er kroppen, brug for at indtage væske. Din drikkedunk kan du fylde med smagen af blåbær gennem energidrik.\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den altid eftertragtede varekategori MTB sko. Det er ret godt at du får hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 hos onlineshoppen Cykelpartner, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Blandt alle varerne i shoppen kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også det produkt på denne side. Når du handler online kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 allerede i dag til kun kr. 899.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nShimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45 er populær for cyklister\nHvis du shopper online, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Shimano MT701 – Cykelsko MTB/Touring MT7 – Sort – Str 45” Annuller svar


Rumæner varetægtsfængslet for hjemmerøveri mod ældre ægtepar i Hammel\nStjal smykker for 40.000 kroner og skubbede 76-årig beboer\nPræcis på to-årsdagen for et hjemmerøveri begået 24. oktober 2018 mod et ældre ægtepar i Skolegade i Hammel, blev den formodede gerningsmand fremstillet i grundlovsforhør i sagen ved Retten i Randers. Det oplyser Østjyllands Politi.\nHjemmerøveriet fandt sted midt på dagen klokken 13, hvor en dengang 76-årig kvindelige beboer hørte døren gå, mens hun befandt sig i stuen. Kvinden troede, det var hendes mand, og først da hun cirka et kvarter senere gik ind i soveværelset, så hun, at der stod en ukendt mand.\nKvinden tog fat i mandens arm, men han rystede sig fri og greb fat i kvindens arm, skubbede hende væk og løb ud af hoveddøren. Efterfølgende fandt kvinden ud af, at den fremmede mand havde stjålet flere smykker fra soveværelset til en værdi af 40.000 kroner.\nNetto-ansat tog fat i fuld og provokerende 19-årig butikstyv\nI forbindelse med politiets undersøgelser, blev der fundet fingeraftryk på et af smykkeskrinene, som indikerede, at de tilhørte to forskellige personer, en 27-årig mand og en 30-årig mand fra Rumænien. Senere blev det dog klart, at der var tale om én og samme person, der blot havde brugt to forskellige identiteter.\nDen 27-årige blev efterlyst i hele Europa, og i marts 2019 blev han anholdt i Rumænien, hvor han havde et udestående med det lokale politi. Rumænsk politi kontaktede Østjyllands Politi, som nu har fået mulighed for at få manden udleveret. Han er i mellemtiden blevet 29 år.\nHvis den 29-årige bliver dømt for hjemmerøveriet, forventer man, at han kan afsone sin dom i sit hjemland. Han er foreløbig blevet varetægtsfængslet i fire uger.\nPubliceret 24 October 2020 15:35


Sådan diagnosticere forskellen mellem syre refluks & et sår - allentownrayco.com\nSådan diagnosticere forskellen mellem syre refluks & et sår\nDiagnosticering forskellen mellem sure opstød og mavesår af sig selv er vanskelig på grund af de mange forskellige typer af sår og deres uens symptomer, hvoraf nogle er identiske med symptomer på syre refluks. Visse adfærd kan hjælpe med at lindre din ubehag eller smerte. Din indsats kan hjælpe med at fastslå, om du har et sår, og kan også låne til at føre et sundere liv.\n1 Overvåg din kost før diagnosticere dig selv at se, om du blot oplever symptomer på ubehag efter at have spist bestemte fødevarer. Hvis dine symptomer forsvinder, når du fjerne disse problem fødevarer, så kan du ikke behøver at gøre andet end at undgå disse særlige fødevarer. Men hvis symptomerne vender tilbage, skal du yderligere at undersøge deres sag for at være sikker på, at du ikke ignorerer en mere alvorlig fysisk lidelse.\n2 Skriv ned i din kalender, når du oplever problemer. Halsbrand forveksles ofte med sure opstød, og vice versa. Hvis dit ubehag sker hver par dage, og du har allerede fastslået, at der ikke er en specifik mad, der er synderen, så du kan have acid reflux snarere end blot halsbrand.\n3 Bemærk hvor du oplever smerte hver gang. Sår oftere forårsage smerte i maven, under brystbenet. Acid reflux påvirker bryst og hals områder. Dette er ikke altid tilfældet, men er man angiver faktor for, om du har et sår eller sure opstød. Halsbrand er imidlertid et symptom på en esophageal sår, derfor kun visse typer af sår kan udelukkes, hvis din brændende eller smerter i brystet eller halsen alene. Selv om det er bare sure opstød, kan det stadig føre til et sår.\n4 Tag antacida at lindre fejl, syrlig smag og brændende fornemmelse. Dette kan arbejde, om du oplever sure opstød eller endda et sår. Effektiviteten af antacida er således ikke en angivelse af faktor at skelne disse betingelser. Dette er også tilfældet med andre over-the-counter medicin, du kan finde på din lokale købmænd.\n5 Undgå især fed eller krydret fødevarer og sure frugter, samt fødevarer og drikkevarer, der indeholder en masse af koffein, for at holde fra at bringe på syre refluks symptomer i form af dine kosten adfærd. Overvågning af din kost kan forebygge nogle syre refluks problemer og endda mindske symptomerne på et sår. Gode fødevarer at spise er grøntsager, der er høj i fiber, og frugter, der ikke er sure, såsom æbler eller vindruer. Fuldkorn er også gode fødevarer at støtte i fordøjelsen og forebygge halsbrand eller syre reflux problemer. Hvis spise tendens til at hjælpe med at reducere dit ubehag, du er mere tilbøjelige til at have et mavesår. Hvis spise synes at forårsage dit ubehag, kan du have enten et sår eller en syre refluks problem.\n6 Kontakt en læge, hvis du oplever nogen konsekvente symptomer. Det er tegn på problemer og du har brug for at få en officiel medicinsk diagnose.\nPas på selv-diagnose. Kontrol med din læge er den bedste måde at forhindre nogen egentlige problemer i at blive værre.\nCoronary & Pulmonal arteriesygdom\nKost til kemoterapi Patienter\nEr Syntetiske Blebukser Safe?\nHvorfor har du Crave mad Når du & # 039; re ikke sulten?\nKost tips til Kongestiv hjertesygdom & amp; Nyre sygdom\nNaturlige måder at hjælpe muskelsmerter\nGør din egen Duftende Hand Scrubs for en Teen Party\nHvad kan jeg spise og drikke med seler?


Download "SKØNSERKLÆRING J.nr. 14106"\n1 SKØNSERKLÆRING J.nr Besigtigelsesdato: Mandag den 6. oktober 2014 kl Ejendommen: Klager: (I det følgende betegnet som klager / K.K.) Beskikket bygningskyndig: (I det følgende betegnet som indklagede / B.B.) Ansvarsforsikringsselskab: (I det følgende betegnet som Forsikringsselskab / S.S.) Tilstede ved skønsmødet: (Hvis andre end sagens parter deltager anføres i hvilken relation de deltager). (I det følgende betegnet som klagers murermester xx Indklagedes tømrer yy) Bilag (herunder relevante tilbud): Datering, navn og underskrift: 1\n2 Oversigt over klagepunkter: 1. Vedhæftningsslip mellem elastisk fuge og puds ved murkroneinddækningen. 2. Manglende sokkelliste ved skorstenen. 3. Revner i pudsen som følge af forkert indlagt hjørneskinner og armeringsvæv. 4. Utætheder ved gennembrydning for lampe. 5. Manglende forskriftsmæssig tætning mellem sålbænk og vindue samt sålbænk og puds. 6. Utætheder i kalfatringsfuger mellem vinduer og puds samt ved ikke tilstrækkeligt komprimerede fugebånd. 7. Opstigende grundfugt i puds ved terræn som følge af fejlkonstruktion samt manglende filterelement, faskine og dræn. Klagers påstand: K.K. mener at B.B. i tilstandsrapporten som minimum burde have beskrevet følgende synlige fejl. 1. Vedhæftningsslip mellem elastisk fuge og puds ved murkroneinddækningen. 2. Manglende sokkelliste ved skorstenen. 4. Utætheder ved gennembrydning for lampe. 5 Manglende forskriftsmæssig tætning mellem sålbænk og vindue samt sålbænk og puds. 6 Utætheder i kalfatringsfuger mellem vinduer og puds samt ved ikke tilstrækkeligt komprimerede fugebånd. K.K. s krav er udbedring af pudslaget og malerbehandlingen. Det er K.K. s forventning at blive holdt fuldstændig skadesfri, idet ejendommen blev købt på baggrund af en tilstandsrapport, der yderst fejlagtig beskriver ejendommens stand. K.K. har anmeldt skaderne på facaden til ejerskifteforsikringen, som har anerkendt betaling af en del af skaden. Ejerskifteforsikringen har modtaget et tilbud vedrørende reparation af facaderne. Tilbuddet indeholder en fuldstændig afrensning af maling og genoppudsning med indfarvet puds og malerbehandling af huset. Tilbuddet er på i alt kr , - 2\n3 Ejerskifteforsikringen har tilbudt at betale kr , - herfra skal trækkes selvrisiko på kr , - Resterende beløb kr , som ikke er godkendt af forsikringsselskabet, skyldes at K.K. vil have afrenset forkert anvendt maling og vil have genbehandlet ubeskadigede overflader. Beløbet kræves betalt af B.B. da der ønskes en ensfarvet facade efter udførte reparationer. Herudover kræver K.K. betaling af selvrisiko på kr samt betaling af skaderne 1, 2, 4, 5 og 6, som endnu ikke er anmeldt til forsikringen. Den bygningssagkyndiges forklaring: B.B. mener at skaderne er fyldestgørende, retvisende og korrekt beskrevet i tilstandsrapporten. B.B. Oplyser at ejendommen er fra 2007 og er første gang besigtiget den og genbesigtiget den samt den B.B. har følgende kommentarer til klagepunkterne. 1. Fugerne var tætte og uden skader på besigtigelsestidspunktet. 2. B.B. husker at der var afstand mellem facadepudsen på skorstenen og tagpapbelægningen, men kan ikke huske hvor stor afstanden var. 3. B.B. kan ikke anerkende skaderne, da disse er skjulte i pudsen og facaderne var nymalet og uden skader. 4. Utætheder og skader ved lamper er ikke konstateret ved gennemgangen. 5. B.B. mener at sålbænkopbygningen er meget almindelig og at det må være en skjult fejl, hvis der mangler tætning under sålbænkafslutningen. På gennemgangstidspunktet kunne der ikke konstateres løstsiddende sålbænke. 6. B.B. mener at fugerne umiddelbart virker komprimerede og at utæthederne ikke kunne ses og er derfor ikke beskrevet. Sælgeren burde have oplyst om utæthederne. 7. Der var ikke synlige tegn på skader på gennemgangstidspunktet. Vejret på besigtigelsestidspunktet: Øvrige forhold: Sol/letskyet. Ejerskifteforsikringen har tilbudt delvist at dække skader på facader, men vil ikke dække udgifter til malerbehandling af ubeskadigede områder. 3\n4 Klagepunkter: Ad 1. Vedhæftningsslip mellem elastisk fuge og puds ved murkroneinddækningen Der kunne konstateres følgende: Ejendommen er et enfamiliehus opført i 2007 på i alt 269 m², boligen er opført i 2 plan og i vinkeldelen mod syd er der bolig og garage, opført i 1 plan, på taget heraf er der indrettet terrasse. Foto nr Taget består af en tagpapdækning og murkronen er afsluttet med tagpapdækning og zinkindskud, tagpapunderlaget skønnes at være udført i krydsfiner. Murkronen er i østsiden vandret afsluttet mod den pudsede facade med en elastisk fuge og på vestsiden er murkronen afsluttet mod vinduespartierne med en elastisk fuge. Fugerne er udført som en trekantfuge, der er indtørret og revnet. Det kan ligeledes konstateres at fugen er udført som reparation ovenpå tidligere udført fuge. Foto nr. 3. Fugen mellem væg og zinkafslutning mod fladt tag ved tagterrasse er flere steder revnet fra, især ved endeafslutningerne, inddækningen er ca. 4 m lang. Foto nr. 4. Ad 1. Konklusion: Revnerne skønnes at være bevægelsesrevner som følge af temperatursvingninger. Der skal påregnes løbende kontrol og vedligeholdelse af fugerne på grund af fugernes konstruktion og udsatte beliggenhed. Ad 1. Fejl og. Det er skønsmandens vurdering at fugerne ved murafdækningerne og zinkafslutningerne har været repareret og uden skader ved B.B. s besigtigelse den Ad 1. Overslag over Ad 1. Ad 1. Eventuelle Ad 1. Eventuelt: Udbedringsomkostninger vurderes til kr , - bemærkninger. 4\n5 Klagepunkter: Ad 2. Manglende sokkelliste ved skorstenen. Der kunne konstateres følgende: Ved besigtigelse af facader ved skorstenen kunne der konstateres at skaden er udbedret af ejer. Foto nr. 5. Ad 2. Konklusion: Da skaden nu er udbedret er det ikke muligt med sikkerhed at vurdere hvorledes forholdene har været på besigtigelsestidspunktet. Ad 2. Fejl og Kan ikke konstateres, da skaden er udbedret Ad 2. Overslag over Ad 2. Ad 2. Eventuelle Ad 2. Eventuelt:. bemærkninger. 5\n6 Klagepunkter: Ad 3. Revner i pudsen som følge af forkert indlagt hjørneskinner og armeringsvæv. Ad 7. Opstigende grundfugt i puds ved terræn som følge af fejlkonstruktion samt manglende filterelement, faskine og dræn Der kunne konstateres følgende: Udvendige facader består af et malerbehandlet pudssystem på mineraluld fra Rockwool. Bagmuren består af 120 mm letklinkebeton. Facaderne er oprindelig i 2006 malerbehandlet med maling på silikonebasis og er i maj-juni 2012 genbehandlet med en olieemulsionsmaling, hvilket ikke er i henhold til leverandøren (Rockwool) af facadesystemets anbefalinger. Teknologisk Institut har gennemgået facaderne og mener ikke at den valgte maling ved genbehandlingen, som er mere difusionstæt er den direkte årsag til de konstaterede skader i puds og malingslaget. På facaderne kan der konstateres flere revner især ved hjørneafslutninger over vinduer og døre, på bl.a. facaden mod syd. Over porte kan der konstateres lodrette gennemgående revner i pudslaget. Teknologisk Institut har for ejerskifteforsikringen undersøgt pudslaget og har konstateret at hjørneskinner og armeringsvæv er forkert indlagt i pudslaget og at pudslaget ikke er korrekt afsluttet langs terræn. Ad 3 og 7. Konklusion: Revner i pudslaget er omtalt i tidligere tilstandsrapporter og det skønnes at revnerne har været repareret ved malerbehandlingen i maj-juni 2012 og som følge heraf ikke har været synlige ved udarbejdelsen af tilstandsrapporten Ad 3 og 7. Fejl og. Det skønnes at ovennævnte er skjulte skader, som den byggesagkyndige ikke har haft mulighed for at se. Ejerskifteforsikringen har godkendt skaderne som en skjult skade. Ad 3 og 7. Overslag over Eventuelle Eventuelt: Ejerskifteforsikringen har indhentet tilbud på udbedring for i alt kr , - beløbet er delvist accepteret, med fradrag af selvrisiko. bemærkninger. 6\n7 Klagepunkter: Ad 4. Utætheder ved gennembrydning for lampe Der kunne konstateres følgende: På tagterrassen på sydfacaden er der enkelte skader i malerbehandlingen under udvendig lampe. På terrassen i stueplan ved sydterrasse kan der ved udvendig lampe konstateres en mindre skade i pudslaget. Foto nr. 6. Der kunne ikke konstateres om der er utætheder ved gennembrydninger for lampe. Ad 4. Konklusion: Facaderne har på gennemgangstidspunktet været nymalet og det kan antages at skaden i malerbehandlingen på tagterrassen ikke har været tilstede ved besigtigelsen. Pudsskaden ved udvendig lampe i stuetagen antages at have været tilstede ved B.B. s besigtigelse og burde have været nævnt i tilstandsrapporten. Ad 4. Fejl og Det er ingen fejl at skaden under lampen ikke er nævnt, da facaden var nymalet ved gennemgangen Det er en fejl, at pudsskaden ved den udvendige lampe i stueplan ikke er nævnt i tilstandsrapporten. Det er korrekt at eventuelle utætheder i pudslaget bag lamperne ikke er nævnt i tilstandsrapporten, da skaden kun kan konstateres ved afmontering af lamperne, denne afmontering indgår ikke i huseftersynsordningen. Ad 4. Overslag over Ad 4. Ad 4. Eventuelle Ad 4. Eventuelt: Udbedringsomkostninger ved puds og malerreparation vurderes til kr. 500, - bemærkninger. 7\n8 Klagepunkter: Ad 5. Manglende forskriftsmæssig tætning mellem sålbænk og vindue samt sålbænk og puds Der kunne konstateres følgende: Ved besigtigelse af vinduer og døre, kunne det konstateres at der mangler udvendig fugeafslutning mellem sålbænk og vinduespartier på vestfacade i stueetage, på 1. sal, ved vinduesparti på sydfacade samt under indgangsdøre. Foto nr. 7. Sålbænkafslutning kunne flere steder konstateres løstsiddende bl.a. under vinduesparti mod syd og ved dør mod vest. Ved dørafslutningen kunne der konstateres at sålbænken var fastmonteret med fugemasse eller lim, som nu er løstsiddende. Foto nr. 8. Sålbænkafslutning ved vinduerne er fastsiddende og der kan ikke umiddelbart ses hvorledes afslutningen mellem sålbænken og pudslaget er afsluttet. Foto nr. 9. Ad 5. Konklusion: Det skønnes at de manglende bundfuger mellem sålbænke og bundkarm var tilstede ved B.B. s besigtigelse, og at den manglende bundfuge burde være medtaget af B.B. i tilstandsrapporten. Ved de løstsiddende afslutninger under dørpartier, kunne der konstateres at der mangler stabil underlag for fastgørelse. Den udførte fastgørelse med lim eller fugemasse er en ukorrekt løsning. Umiddelbart kan det ikke udelukkes at afslutningerne har vøret fastsiddende ved besigtigelsen. Udformningen og opbygningen af sålbænkafslutningerne har B.B. ikke haft mulighed for at besigtige, da opbygningen ved kanterne er skjulte. Ad 5. Fejl og Det er en fejl, at de manglende udvendige bundfugeafslutninger ikke er nævnt i tilstandsrapporten. Det er ikke en fejl at afslutninger ved sålbænke og de løstsiddende afslutninger under døre og vinduer ikke er nævnt da det skønnes at være en skjult fejl og opbygningen af underlaget ikke er kendt. Ad 5. Overslag over Ad 5. Ad 5. Eventuelle Ad 5. Eventuelt: Udbedringsomkostninger ved etablering af de manglende fuger vurderes til kr. 900, - bemærkninger. 8\n9 Klagepunkter: Der kunne konstateres følgende: Ad 6. Utætheder i kalfatringsfuger mellem vinduer og puds samt ved ikke tilstrækkeligt komprimerede fugebånd. Ved højt vinduesparti mod syd kunne der konstateres fugtindtrængning ved venstre dørside og ejer oplyser at der af og til forekommer vandpytter på gulvet ved døren. Foto nr. 10 og 11. Fugeafslutningen er udvendig mellem elementer og mod væg udført med forkomprimeret, imprægneret fugebånd, af ukendt fabrikat. Ved øverste vindueselement kan der konstateres, at der er en åbentstående lodret fuge ved højre side, hvor der mangler fugetætning og udvendig fugebånd mellem vindueselement og dør. Ved murkroneafslutning mod vinduesparti kan der registreres at fugen er revnet. Foto nr. 12. Den vandrette fuge mellem elementerne virker porøs og har begyndende overfladenedbrydning. Ad 6. Konklusion: Det skønnes at den åbentstående lodrette manglende fugetætning mellem elementerne og den revnede fuge mod vindueselementet er årsag til den indtrængende fugt. En anden mulighed er at fugerne ikke er opbygget som en såkaldt totrins-fuge hvor tætningsprincippet består i at placere regntætningen (regnskærm) og vindtætning i to adskilte lag med en trykudligningskammer, en varmeisolerende stopning og en indvendig afslutning med fugemasse. Trykudligningskammeret har til formål at bortlede små regnmængder, der måtte trænge gennem regnskærmen. Teorien er, at små regnmængder løber på bagsiden af fugen og ud i det fri ved småhuller i fugen og ved tilbagerykket fuge ved underkarm. Da vinduespartierne er højt beliggende mod åbent landskab og fjorden, er det vigtigt at fugerne omkring elementerne er korrekt opbygget. Fugernes opbygning kan ikke konstateres ved en visuel gennemgang og uden destruktive indgreb. Ad 6. Fejl og Det er en fejl, at den manglende udvendige fugetætning ikke er nævnt i tilstandsrapporten. Den revnede fuge mellem vindueselement og murkroneafdækning burde ligeledes have fremgået af tilstandsrapporten, da der er tegn på en utilstrækkelig reparation af trekantsfugen. De begyndende skader efter fugtindtrængning ved karmside, skønnes at være af nyere dato og har sandsynligvis ikke været synlig ved bygningsgennemgangen den\n10 Ad 6. Overslag over Ad 6. Ad 6. Eventuelle Ad 6. Eventuelt: Udbedringsomkostninger ved etablering af de manglende fuger vurderes til kr. 500, - bemærkninger. 10


ÅRSRAPPORT 2012 CENTER FOR VOLDTÆGTSOFRE VOLDTAEGT.DK - PDF\nDownload "ÅRSRAPPORT 2012 CENTER FOR VOLDTÆGTSOFRE VOLDTAEGT.DK"\n3 ÅRSRAPPORT 2012 CENTER FOR VOLDTÆGTSOFRE VOLDTAEGT.DK\n4 Årsrapport 2012 Redigeret af: Lise Lotte Schmidt, sekretær, Center for Voldtægtsofre Sara Parding, kommunikationsmedarbejder, Center for Voldtægtsofre Stine Schou Kvistgaard, kommunikationsmedarbejder, Center for Voldtægtsofre Bidragsydere til rapporten:, ledende psykolog, Center for Voldtægtsofre Henriette Søe Jafner, bachelor i psykologi, Aarhus Universitet Rikke Bak, psykolog, Center for Voldtægtsofre Sara Parding, kommunikationsmedarbejder, Center for Voldtægtsofre Lise Lotte Schmidt, sekretær, Center for Voldtægtsofre Stine Schou Kvistgaard, kommunikationsmedarbejder, Center for Voldtægtsofre Opsætning: Stine Schou Kvistgaard, kommunikationsmedarbejder, Center for Voldtægtsofre Center for Voldtægtsofre, Skadestuen Aarhus Universitetshospital, Nørrebrogade Aarhus C Tryk: Lasertryk.dk A/S ISBN (paperback): ISBN (pdf): Den aktuelle årsrapport er tilgængelig på centrets hjemmeside Den kan også bestilles hos: Center for Voldtægtsofre, Sekretariatet, Nørre Boulevard 1, 2. sal, Aarhus Universitetshospital,\n5 Indholdsfortegnelse LEDELSESBERETNING... 6 CENTRETS ARBEJDE STATISTISKE OPLYSNINGER Henvendelser i centret...11 Mere om de akutte henvendelser...12 Antal henvendelser fordelt på året...13 Henvendelsestidspunkt efter...13 overgrebet...13 Henvisninger...14 Politianmeldte Politianmeldelse...15 Årsager til ikke at have anmeldt overgrebet...15 Tilbud ved centret Aldersfordeling...17 Boform og beskæftigelse...17 Boform og beskæftigelse...18 Påvirkning af alkohol eller stoffer...18 Tidligere krænkelser og kontakt til psykolog/ psykiatrien...19 Om overgrebet Voldtægtens karakter...20 Antal gerningsmænd...20 Tvang og modstand...21 Den ramtes relation til gerningsmanden...22 Gerningssted...23 Henvendelsernes geografiske spredning Fordelt på Regioner...23 FORSKNINGS- OG BEHANDLINGSPROJEKTER STEPS Behandlingsprojekt for kognitivt funktionsnedsatte Evaluering af voldtægtsofres vej igennem systemet FORSKNING OG FORMIDLING Publikationer Forskningsprojekter Konferencer, høringer etc Studiebesøg...30 Formidlings- og kommunikationsaktiviteter Pressekontakt og medieomtale... 33\n6 LEDELSESBERETNING Et forbedret og ensartet tilbud hos alle centrene for voldtægtsofre i hele Danmark har længe stået højt op på centrets ønskeliste. I 2012 blev der taget et stort skridt på vejen, da en arbejdsgruppe under Sundhedsstyrelsen, der var nedsat som følge af et beslutningsforslag fra SF, blev færdig med sit arbejde. Arbejdsgruppen kom med en lang række forslag til, hvordan de t offe ntliges tilbud til voldtægtsramte kunne forbedres. Hvis de r følge r tilstrækkelige midler med til, at forslagene kan implementeres på fornuftig vis, har det vidtrækkende og me ge t glædelige konsekvenser for voldtægtsramte i hele landet: Alle centre ophæver deres tidsgrænse for at søge hjælp, og centrene skal derudover tilbyde socialrådgive rbistand, gruppebehandling, specialiseret psykologbehandling, sexologisk rådgivning, sam tale til pårørende mv. Desuden er loven i sig selv central, idet den markerer en samfundsmæssig anerkendelse af, hvor hårdt de, der udsættes for seksuelle overgreb, rammes, og en vigtig erkendelse af samfundets pligt til at bistå de ramte på bedst mulig vis. Sammen med Center for Seksuelle Overgreb ved Rigshospitalet vandt Center for Voldtægtsofre i efteråret 2012 et udbud fra Socialstyre lsen omk ring udvik ling og afprøvning af en metode til psykologisk behandling af kvinder og mænd, som har en kognitiv funktionsnedsættelse og har været udsat for overgreb. Denne gruppe af ramte har tidlige re lidt en k rank skæbne forskellige steder i systemet og er i mange tilfælde blevet afvist gentagne gange, når de har søgt psykologisk behandling. Vores motivation for at byde på projektet har først og fremmest været vores ønske om at medvirke til at sikre, at denne form for diskrimination mindskes. I behandlingssystemet er det ofte grupper som disse, som er ramt på flere fronter, der afvises hjælpen, fordi der er en manglende tro på, at disse personer kan profitere af behandling. Dette kan være en legitim overvejelse, men kun i situationer, hvor en solid og gentagen praksis- og forskningsmæssig e rfaring dokumenterer dette. I modsat fald bør tvivlen komme den ramte til gode. Det at blive afvist af det behandlingssystem, som er sat i verdenen for at hjælpe folk, der har det vanskeligt, netop fordi man har det for vanskeligt er i sig selv et paradoks. Det bør kun ske, hvis der er en absolut sikkerhed for, at de, der afvises hjælpen, er bedst tjent på denne måde. Den eksisterende viden omkring, hvordan personer med kognitive funktionsnedsættelser profiterer af traumefokuseret behandling efter overgreb er alt for sparsom til, at behandling uden videre kan afvises. Vi glæder os derfor meget til at medvirke til at udvikle behandlingen på dette område og ikke mindst til at aflive eventuelle myter, der står i vejen for, at dem, der har behov, faktisk får den hjælp, de har brug for. Samtidig med, at vi i 2012 gik i gang med at søsætte ovennævnte projekt, fortsatte vi vores STEPS projekt som er vores Hollandskinspirerede behandlingskoncept for piger/kvinder, der har været udsat for overgreb for mere end 1 måned siden. Den meget klare oplevelse er, at behandlingen har en overordentlig positiv effekt for de fleste af deltagerne. Da erfaringerne med behandlingen har vist sig så positive, overvejer vi nu, hvordan endnu flere kan få gavn af behandlingen, enten ve d at alde rsbegrænsningen ophæves, og/eller at der udvikles forløb, som skal medvirke til at klargøre andre typer af ramte, som det Side 6\n7 oprinde lige STEPS-koncept ikke var udviklet til. Med disse virkelige gode nyheder in mente er der fortsat nogle væsentlige områder, hvor der er behov for, at der sker forandringer og forbedringer. Der er akut behov for, at tiden der går fra, at en kvinde eller mand anmelder en voldtægt, til der træffes afgørelse om, hvorvidt sagen skal rejses i retten, og der efterfølgende sker en domsafsigelse, nedsættes markant. Der går i de fleste tilfælde mange måneder og endda år, før en sag bliver afsluttet. Dette er en voldsomt forværrende omstændighed for de ramte, der således frarøves muligheden for så hurtigt som muligt at få afsluttet den retslige del af deres traume og at kunne begynde at re-orientere sig i et forandret liv. I forlængelse heraf bør der åbnes op for muligheden for at videoafhøre de ramte lige efter et overgreb og hermed spare dem for den pine, det er, at skulle gå lang tid med bevidstheden om, at de skal konfronteres med gerningsmanden og krydsforhøres i utrygge omgivelser omkring den hændelse, der for mange er det værste, de har været udsat for i deres liv. Sidst men ikke mindst bør Danmark i lighed med andre europæiske lande unde rsk rive Istanbul-konventionen om vold mod kvinder. De tte vil blandt ande t indebære en ændring af den juridiske definition fra en volds- og trusselsbaserede definition til en mere tidssvarende og anvendelig samtykkeorienteret definition af voldtægt. I Istanbul-konventionen betones ligeledes, at der skal arbejdes på at mindske sekundær traumatisering af ramte. Dette emne var i fokus, da centret i foråret 2012 havde besøg af Professor Rebecca Campbell, som er en international kapacitet på dette område. Besøget var startskuddet til opstarten af to nye ph.d.-projekter ved centret. Det ene omhandler netop, hvordan de ramte oplever deres berøring med personalet her ved centret samt ved politiet. Måden at organisere sig på og de omfattende tilbud ved vores center betyder, at Center for Voldtægtsofre i Aarhus ofte nævnes i internationale sammenhænge som et foregangscenter, men vi har dels behov for at vide, hvordan de ramte oplever kontakten med os og dels finde ud af, hvor der er rum for udvikling, så vi kan blive endnu bedre til at varetage de ramtes behov på den mest nænsomme måde kombineret med den højeste grad af faglighed. Det andet ph.d.-projekt har fokus på sagernes vej igennem det retslige system. De fleste voldtægtsanme lde lse r bliver aldrig prøvet i retten. Hvad, der sker med sagerne på deres vej, og hvorfor billedet ser sådan ud, er centralt at blive klogere på. Når man forsøger at hæve sig op over et helt år, som det er tilfældet i forordet til en årsrapport, glemmer man ofte noget af det vigtigste: nemlig det helt nære og hverdagsagtige. Så for at undgå denne undladelsessynd og for at dvæle lidt ved det, der giver anledning til taknemmelighed, er det på sin plads at nævne de efterhånden mange virkelige dygtige og meget engagerede medarbejdere, som hver eneste dag oprigtigt og af et godt hjerte arbejder på at hjælpe de ramte. Det er vigtigt. Ledende psykolog Center for Voldtægtsofre Aarhus Universitetshospital Side 7\n8 Her ses en række af centrets medarbejdere og samarbejdspartnere, herunder sygeplejersker, psykologer samt retsmediciner og politi. Side 8\n10 CENTRETS ARBEJDE Sara Parding, Informationsmedarbejder Center for Voldtægtsofre Center for Voldtægtsofre (CfV) er en akut, døgnåben modtagelse ved Skadestuen på Aarhus Unive rsite tshospital. Ce ntre t henvender sig til kvinder, mænd og børn fra 12 år i Region Midtjylland, der har været udsat for voldtægt eller voldtægtsforsøg. Som noget nyt tilbyder centret også behandling til personer, der har været udsat for voldtægt for længere tid siden. CfV forestår desuden gruppeterapi og samtaler til pårørende. Disse e r spe cifikke behandlingsprojekter, som er finansieret af private fonde. Det er gratis at henvende sig på CfV, og tilbuddet er det samme, uanset om overgrebet er meldt til politiet eller ej. Man kan henvende sig direkte i centret, og man behøver ikke nogen henvisning. På centret bliver man mødt af en specialuddannet sygeplejerske, der giver støtte og omsorg. Hvis overgrebet ikke er meldt til politiet, kan sygeplejersken hjælpe den voldtægtsramte med at afklare, om hun/ han ønsker at anmelde det. Hvis den voldtægtsramte ønsker at anmelde overgrebet, kontakter sygeplejersken politiet, som kommer til centret for at foretage den første afhøring. Sygeple je rsken kan også være behjælpelig med at kontakte den voldtægtsramtes pårørende, som herefter kan komme til centret. Der er knyttet læger fra Retsmedicinsk Institut, Aarhus Universitet, til centret. Disse udfører en retslægelig undersøgelse med henblik på dokumentation af læsioner. De sikrer også biologiske spor (f.eks. sæd- prøver) med henblik på DNA-analyse. Hvis overgrebet ikke er meldt til politiet, bliver prøve r og dokumentation fra de n re tsmedicinske undersøgelse gemt i tre måneder. Dette giver den voldtægtsramte tid til at overveje en eventuel anmeldelse. Alle voldtægtsramte bliver også tilbudt at blive testet for Klamydia, Gonoré, HIV og Hepatitis. Piger og kvinder bliver tillige tilbudt graviditetstest og fortrydelsespiller, hvis det er relevant. Opfølgning på prøverne sker ved centret, gynækologisk afdeling eller egen læge. Der er mulighed for at få et bad efter undersøgelsen. Voldtægtsramte kan også overnatte i centret, hvis de har brug for det. Cente r for Voldtægtsofre tilbyde r efte rfølgende samtaler med en psykolog. Psykologen kontakter den ramte den næstkommende hverdag, og tilbyder som regel en første samtale inden for et par dage. Antallet af psykologsamtaler vil afhænge af, hvad den voldtægtsramte har brug for. Hele tilbuddet er gratis. Undersøgelse og behandling er frivillig, og det hele foregår under diskretion. Center for Voldtægtsofre i Aarhus udgør også, sammen med Center for Seksuelle Overgreb på Rigshospitalet, et nationalt videncenter om voldtægt. Vi gennemfører forskningsprojekter og arbejder for at øge den kundskab og viden, der findes om seksuelle overgreb. Læs mere om centrets forskningsprojek te r på side 24 og frem. Side 10\n11 STATISTISKE OPLYSNINGER Henvendelser i centret Der henvendte sig i alt 273 kvinder og 16 mænd i centret i (se tabel 1 på næste side). Heraf drejede 163 nye sager sig om overgreb, der var sket inden for en uge. At tage sig af akutte henvendelser er centrets kerneydelse, og statistikken i nærværende årsrapport er derfor baseret på disse. Udover de nye henvendelser blev CfV kontaktet af 22 personer, der tidligere var blevet voldtaget og havde fået behandling i centret i de foregående år. Det drejer sig om personer, som, måneder eller år efter at psykologforløbet er afsluttet, igen oplever psykiske problemer, der er relateret til overgrebet. Ofte sker dette i forbindelse med retssagen, der kan opleves som meget belastende. Tillige fortsatte 30 psykologforløb med personer, der var blevet voldtaget og havde henvendt sig i centret i Desuden har centrets psykologer haft samtaler med 8 pårørende til akutte klienter. Langt flere pårørende oplever selv svære reaktioner. Derfor er det glædeligt, at de nye forslag fra sundhedsstyrelsen (se side 6) også indbefatter pårørendesamtaler. I efteråret 2011 påbegyndte centret et nyt projekt (STEPS), der er henvendt til personer, som er blevet udsat for overgreb for mere end 1 måned siden. Projektet er et manualiseret psykologforløb på 10 samtaler med mulighed for både individuel- og gruppebehandling. Som noget ganske særligt bliver forældre til unge mellem 13 og 17 år tilbudt et parallelt forløb, som hjælper dem med at håndtere deres egne og den unges reaktioner efter overgrebet. Centret påbegyndte 66 behandlingsforløb i 2012 inden for dette projekt. Du kan læse mere om projektet på side 24. De følgende statistiske opgørelser i årsrapporten behandler udelukkende centrets akutte klienter, som er centrets kerneydelse. I 2012 behandlede centret i alt henvendelser fra 273 kvinder og 16 mænd. 1 På trods af at 94,5 % af dem, der henvendte sig i 2012, var piger eller kvinder, bliver de voldtægtsramte i nærværende årsrapport beskrevet i kønsneutrale te rmer. Et kønsneutralt sp rog er valgt for at understrege, at CfV henvender sig til både kvinder og mænd. Side 11\n12 Tabel 1: Samlet antal henvendelser 2012 Antallet af akutte henvendelser i centret er steget med ca. 40 % fra 2011 til Type henvendelse Akutte henvendelser (< 1 uge) Pårørende samtaler til akutte klienter Genhenvendelser fra tidligere år Psykologforløb forts. fra 2011 Projektforløb (>2 måneder) I alt (alle henvendelser) Antal Kvinder Mænd Tabel 2: Samlet antal henvendelser År Antal henvendelser Kvinder Mænd * Mere om de akutte henvendelser I 2012 henvendte 163 personer sig akut i Center for Voldtægtsofre i Aarhus. Heraf var 4 drenge/mænd. Som man kan se i tabel 2, har der været en stigning af henvendelser. Faktisk er antallet af henvendelser steget med ca. 40% fra år 2011 til Det er uvist, om stigningen af henvendelser i Aarhus skyldes, at der lokalt er blevet begået flere voldtægter inden for dette år, eller om der blot er flere der søger hjælp. En mulig forklaring på stigningen kan være medieomtale, hvilket kan have øget kendskabet til centret og dermed antallet af henvendelser. 1999** I alt * I tabellen ses et fald i antallet af henvendelser fra 2007 til 2008 grundet en ændring af tidsgrænsen ** Centret åbnede 1. november 1999 Side 12\n13 Antal henvendelser fordelt på året Antallet af akutte henvendelser i de forskellige måneder svinger fra år til år. I 2012 var der flest henvendelser i marts, juni og august. Ser man på gennemsnittet for årene var der flest henvendelser i juni, august og november. Diagram 1: Antal henvendelser fordelt på året, 2012 (n=163) jan feb mart s april maj juni juli aug sep okt nov dec 2012 (n=163) Gennemsnit (n=679) Henvendelsestidspunkt efter overgrebet I diagram 2 (på næste side), der viser en oversigt over de akutte klienter, kan man se, at langt de fleste (47 % i 2012) henvender sig i centret umiddelbart efter overgrebet, altså inden for 12 timer. Dette er en større andel end tidligere år. Der er altså flere, som enten selv finder vej til centret i de første timer efter overgrebet, eller som hurtigt bliver henvist til centret af f.eks. politiet. Der er 26 %, der henvender sig 1-3 døgn efter overgrebet, 13 % Side 13\n14 som henvender sig 4-7 døgn efter, og 13 % der henvender sig efter 7 døgn. Henvendelser efter 7 døgn er ofte grundet overgreb i udlandet, hvor den ramte først henvender sig efter opholdet. De øvrige henvendelser, som ikke kan omfattes af det akutte tilbud, bliver viderehenvist til centrets STEPS-projekt. Tallene for disse viderehenvisninger fremgår ikke her. Diagram 2: Henvendelsestidspunkt efter overgrebet, 2012 (n=163) Um idde lbart efter ov erfalde t (inden for 12 timer) 1-3 døgn 4-7 døgn > 7 døgn Uoplyst 1% 13% 13% 26% 47% 0% 10% 20% 30% 40% 50% Henvisninger Halvdelen af de akutte klienter, der henvendte sig i centret i 2012, blev henvist til centret fra politiet. Ca. en fjerdedel fandt selv frem til centret, og den sidste fjerdedel blev henvist hertil af læger, skadestuer, krisecentre eller andre instanser (se diagram 3). Diagram 3: Henvisninger 2012 (n=163) Ikke oplyst 0% Prak.læger 6% Andet * 16% Politi 50% Selvhenvendelse 28% * Andet: skadestuer, krisecentre m.v. Side 14\n15 Politianmeldte Politianmeldelse En majoritet (i alt 66 %) af dem, der henvendte sig i Center for Voldtægtsofre, valgte også at melde overgrebet til politiet (se diagram 4). Andelen er stort set uændret i forhold til andelen i 2011 (i alt 67 %), men da der er flere, der har henvendt sig i centret i 2012, er det faktiske antal, der har meldt overgrebet, også større. Antallet af personer, som ikke anmelder voldtægten, er dermed også større end de sidste par år. Diagram 4: Politianmeldte 2012 (n=163) Efteranme ldt Anmeldt på 3% centret 3% Anmeldt før henvendelse i centret 60% Ikke oplyst 2% Ik ke anmeldt 32% På centret kan sygeplejersken være behjælpelig med at kontakte politiet med det samme, men der er også ramte, der vælger at anmelde uger eller måneder efter overgrebet. De fleste (60 %) har dog kontaktet politiet allerede før, de kommer til CfV, og, som man også kan se i diagram 3 (foregående side), er det ikke sjældent politiet, der henviser den ramte til centret. I diagram 5 til højre, sammenlignes antal politianmeldte for de seneste 5 år. Diagram 5: Politianmeldte Ja Nej 2008 (n=136) 2009 (n=132) 2010 (n=120) 2011 (n=115) 2012 (n=160) Årsager til ikke at have anmeldt overgrebet Antallet af ikke-anmeldte overgreb udgør i alt 32 %. Valget om ikke at anmelde begrundes primært i frygt for repressalier for gerningsmanden eller sociale konsekvenser (24 %), traumebetinget oplevelse af egen skyld (13,5 %), forsøg på anmeldelse hvor anmeldelsen ikke er blevet godtaget (21 %) samt tidligere dårlige erfaringer med politiet (5,4 %). Side 15\n16 Tilbud ved centret 32 % af dem, der henvendte sig i centret i 2012, modtog det samlede tilbud, som omfatter sygeplejelig omsorg, retslægelig undersøgelse og efterfølgende samtaler med en psykolog (se side 9 for en udførligere beskrivelse af centrets tilbud). 77 % af samtlige henvendelser var i kontakt med sygeplejerske og 66 % i kontakt med læge. 60 % af henvendelserne resulterede i konsultation hos en psykolog. Ud over dem, som havde personlig kontakt med en psykolog, havde 24 % telefonkontakt med en psykolog. Den telefoniske kontakt har ofte karakter af akut krisehjælp. Psykologen vurderer tillige, om den ramte kan have gavn af psykologisk intervention ved centret og i givet fald skal tilbydes et samtaleforløb. For enkelte vil konsultationen munde ud i vejledning om at modtage behandling andetsteds eksempelvis psykiatrisk behandling eller kontakt til de sociale myndigheder. Der er 16 %, der slet ikke har kontakt til centrets psykologer. Nogen gange er der tale om ramte, der har bopæl uden for centrets optageområde, og som derfor bliver henvist til et andet center for voldtægtsofre for psykologisk opfølgning. Andre gange er de ramte allerede i et psykologforløb ved en anden psykolog og har derfor ikke brug for den del af centrets tilbud. Det sker også, at centrets psykologer ikke lykkes at komme i kontakt til den ramte på trods af gentagne forsøg per både telefon og brev. 22 % af centrets klienter modtager udelukkende psykologbehandling, hvilket er 9 procentpoint flere end i Typisk drejer det sig om sager, hvor den voldtægtsramte henvender sig i centret et stykke tid efter overgrebet. Man udfører i disse sager ikke sporsikring, da de fleste fysiske spor efter gerningsmanden og overgrebet forsvinder i løbet af få dage. Diagram 6: Tilbud ved centret 2012 (n=163) Sygepl. Sygepl. og tlf kontakt til psyk. Sygepl., læge og tlf. kontakt til psyk. Psyko log Sygepl. og psykolog Sygepl., læge og psykolog Sygepl. og læge Ikke oplyst 2% 1% 3% 6% 13% 21% 22% 32% 0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35% Side 16\n17 De voldtægtsramte Aldersfordeling De fleste, der henvender sig i Center for Voldtægtsofre, er unge. I diagram 7 nedenfor kan man se antallet af henvendelser fordelt på de forskellige aldersgrupper. Over halvdelen af centrets akutte klienter var mellem 13 og 20 år (55 %), og mere end en fjerdedel var mellem 21 og 30 år (26 %). Den unge aldersgruppe er dermed klart overrepræsenteret i statistikken. Centret modtager børn fra 12 år og opefter. De yngste, der var i centret i 2012, var 13 år. Mindre børn bliver henvist til Center for Børn udsat for Overgreb. Diagram 7: Alder, antal 2012 (n=163) år; år; år; år; år; år; 8 17 år; år; år; år; 9 20 år; 11 Mere end halvdelen af centrets klienter er unge mennesker. 55 % er mellem 13 og 20 år. Side 17\n18 Boform og beskæftigelse Også i forhold til de ramtes boform og beskæftigelse kan vi se, at der er mange unge, der søger centret. En tredjedel af dem, der henvendte sig i 2012, boede sammen med deres forældre, mens kun 4 % boede sammen med en kæreste/ægtefælle. 54 % var i gang med en uddannelse eller et arbejde. Se henholdsvis diagram 8 og 9. Der er dog en stor del, der ikke har besvaret spørgsmålene. Andet** 8% Med andre* 4% Institution 6% Uoplyst 19% Med ægtefælle/ kæreste 4% Diagram 8: Boform 2012 (n=163) Alene m børn 8% Alene 18% Forældre 33% Uoply st 29% Diagram 9: Beskæftigelse 2012 (n=163) Uddannelse 45% * Sammen med andre er f.eks. delelejlighed. * Andet er f.eks. pensionist, fortidspensionist ** Andet er f.eks. højskole eller efterskole. eller sygemeldt. Arbejde 9% Arbejdslø s 7% Andet* 10% Påvirkning af alkohol eller stoffer Det er de ramtes egne udsagn, og ikke prøver, der ligger til grund for nedenstående tal. Diagram 10: Påvirkning af alkohol og stoffer 2012 (n=163) Alkohol + stoffer 6% Alkoho l 49% Stoffer 2% Andet 1% Ikke oplyst 16% Ikke på virket 26% I alt 58 % af de personer, som henvendte sig i centret i 2012, var påvirket af alkohol, stoffer eller lignende. Da en stor del af de voldtægtsramte møder gerningsmanden til en fest eller på en bar, er denne tendens ikke overraskende. Centrets statistik viser ikke, om det er den voldtægtsramte, der selv har valgt at indtage stofferne, eller om det er gerningsmanden, der har bedøvet den ramte. 10 % af de voldtægtsramte tilkendegiver selv en mistanke om drug-rape. Side 18\n19 Tidligere krænkelser og kontakt til psykolog/ psykiatrien Næsten halvdelen (43 %) af dem, der henvendte sig i Center for Voldtægtsofre i 2012, svarede at have været udsat for én eller flere krænkelser også før det aktuelle overgreb. 12 % svarede mere end én mulighed. Der synes at være et mønster, som peger i retning af, at de piger eller kvinder, der flere gange har været udsat for forskellige former for seksuelle overgreb, ofte kan fortælle om skadelige relationer tidligere i deres liv, hvor deres grænser er blevet overtrådt. Ikke nødvendigvis seksuelt, men som følge af forskellige andre former for psykisk eller fysisk grænseoverskridende adfærd. Hele 37 % har dog ikke besvaret spørgsmålet. Se diagram 11. Mobning Vold Incest Voldtæ gt/forsøg Omsorgssvigt Nej Andet Ikke oplyst Diagram 11: Tidligere krænkelser 2012 (n=163) 4% 6% 10% 9% 13% 18% 20% 37% 0% 10% 20% 30% 40% Mange af dem, der henvender sig, har tidligere været udsat for krænkelser, og dette kan derfor have en naturlig sammenhæng med, at der også er mange (41 %), der har haft kontakt med psykolog eller psykiater tidligere i deres liv. Se diagram 12. Også her er der imidlertid mange, der ikke har besvaret spørgsmålet. Psyk., psyk. og psyk. Hospital Psykiater og psyko log P syk iatrisk hosital Diagram 12: T idligere kontakt til psykolog/psykiat er 2012 (n=163) Andet Psykiate r Psykolog Nej Ikke oplyst 1% 4% 7% 3% 2% 19% 25% 0% 10% 20% 30% 40% 40% Side 19\n20 Om overgrebet Voldtægtens karakter Centret henvender sig til kvinder og mænd, der er blevet udsat for voldtægt, forsøg på voldtægt eller andre typer af seksuelle overgreb. 71 % af henvendelserne i 2012 er sket på baggrund af voldtægt 2 eller forsøg herpå. I 13 % af sagerne husker den ramte intet fra overgrebet, f.eks. på grund af bevidstløshed, amnesi, dissociation eller på grund af alkoholeller medicinindtag. Fordelingen mellem forskellige typer af overgreb er vist i tabel 3. Tabel 3: Overgrebets karakter 2012 (n=163) Overgreb Procent Voldtægt 3 61% Voldtægtsforsøg 10% Andet (berøring/ kys/anden chikane) 9% Husker intet 13% Ikke oplyst 7% Antal gerningsmænd 13 %, lidt over hver 10. voldtægtsramt rapporterede, at der havde været flere end én gerningsmand (9 % i 2011). Dette er en mindre stigning i forhold til de forgangne år. Se diagram 13. Diagram 13: Antal gerningsmænd % 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 2008 (n=136) 2009 (n=132) 2010 (n=120) 2011 (n=116) 2012 (n=163) 0% 1 >1 Uoplyst 2 Voldtægt er her definer et som indtrængning i skede, endetarm og/eller mund. Side 20\n21 Tvang og modstand I diagram 14 til højre vises information om de typer af tvang, som gerningsmændene har brugt ved overgrebene. Ifølge undersøgelsen har 1/3 været udsat for flere end én type tvang. Der kan godt være tale om en voldtægt, selvom der ikke er blå mærker eller andre fysiske skader efter voldtægten. Ikke uventet viser billedet mange tilfælde med truende adfærd under fastholdelse. Truende adfærd Trussel med genstand Slag/spark/anden vold Fastholdelse Hensat i tilstand hvor modstand ikke mulig Verba le trusler Ikke oplyst 5% Diagram 14: Type af tvang 2012 (n=163) 14% 14% 15% 23% 27% 53% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% Diagram 15 nedenfor viser samtidigt, at en stor del af voldtægtsramte tydeligt markerer overfor gerningsmanden verbalt eller fysisk, at der er tale om et overgreb, idet de græder, slår eller forsøger at flygte. 29 % har på mere end én måde forsøgt sig med modstand. Diagram 15: Type af modstand 2012 (n=163) Verbal 23% Gråd 7% Prøv er at komme væk 34% Fysisk (slag/spark) 12% Be vidstløs Lammet* Kunne ikke gøre mo dsta nd p.g.a påvirkningsgrade n Ingen modstand 1% 3% 6% 5% Husker ikke 13% Ikke oplyst 23% 0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35% * Lammelse er en forsvarsreaktion, som kan udløses af overgreb og andre traumatiske oplevelser. Den ramte er ude af stand til at bevæge kroppen. Side 21\n22 Den ramtes relation til gerningsmanden Voldtægt kan generelt deles ind i tre typer: overfalds-, kontakt- og parvoldtægt, alt efter hvilken relation gerningsmanden og den voldtægtsramte havde før overgrebet. En overfaldsvoldtægt er en voldtægt, hvor den voldtægtsramte og gerningsmanden slet ikke kender hinanden. Trods at denne type af voldtægt får mest opmærksomhed, er det ikke den mest almindelige. Kun 30 (18 %) af de 163, der henvendte sig i Center for Voldtægtsofre i 2012 angav, at de slet ikke kendte voldtægtsmanden. Det er langt mere almindeligt, at gerningsmanden og den ramte kender hinanden på forhånd. Hvis gerningsmanden og den voldtægtsramte har mødt hinanden før overgrebet, kalder man det en kontaktvoldtægt. Nogle gange er voldtægtsmanden en ven, bekendt eller lignende (31 % i 2012), nogle gange en kortere kontakt - f.eks. én man møder til en fest eller i byen (26 % i 2012), eller en person, man har mødt på nettet (4 % i 2012). Hvis der er tale om en voldtægt begået af en nuværende eller tidligere kæreste eller ægtefælle, bliver overgrebet be-nævnt parvoldtægt. 10 % af dem, der henvendte sig i centret i 2012, fortalte, at de var blevet voldtaget af en partner, ekspartner eller af et andet familiemedlem. Husker intet Andet Overfald Netkontakt Chef/lærer Ven Ekskæreste/mand Bekendt Kort kontakt Partner Familiem edle m Ikke oplyst Diagram 16: Relation t il gerningsmanden 2012 (n=163) 1% 1% 2% 2% 3% 4% 4% 7% 7% 18% 25% 26% 0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% Det ses oftest, at gerningsmanden og den ramte kender hinanden i forvejen. Kun 18 % var udsat for en overfaldsvoldtægt i Side 22\n23 Gerningssted Som det fremgår af tabel 4, er over halvdelen af overgrebene (51 %) blevet begået i privat bolig. Hver fjerde overgreb blev begået udendørs. Gerningssted Gerningsmandens arbejdsplads Procent 1% Ramtes bopæl 23% Gerningsmandens bopæl 10% Ramtes + gerningsmandens bopæl 1% Anden privat bolig 17% Offentligt sted 6% Udendørs 25% Tabel 4: Gerningssted 2012 (n=163) Andet 3% Uoplyst 13% Henvendelsernes geografiske spredning Fordelt på Regioner Center for Voldtægtsofre dækker sammen med Center for Voldtægtsofre i Herning hele Region Midtjylland. Centret yder akut hjælp og støtte til voldtægtsramte med bopæl i regionen, eller hvis overgrebet er sket i Region Midtjylland. I forhold til den akutte omsorg og retslægelige undersøgelse afviser centret dog aldrig voldtægtsramte, der henvender sig. CfV i Aarhus, yder psykologisk støtte til personer med bopæl i den østlige del af region Midtjylland 3. Retsmedicinsk Institut, der foretager sporsikring og undersøgelser i de politianmeldte sager, dækker et større område end Region Midtjylland. Derfor tilbyder centret i politianmeldte sager også sporsikring og medicinsk omsorg, hvis overgrebet er sket i dele af region Syddanmark og dele af region Nordjylland. Hvis sager fra region Syddanmark eller region Nordjylland ikke er politianmeldte, foregår undersøgelserne i stedet på Center for Voldtægtsofre i henholdsvis Kolding og Aalborg. Tabel 5 viser fordelingen efter bopæl. En stor majoritet (134 personer, 82 %) af de 163 voldtægtsramte, der søgte centret i 2012, var bosat i Region Midtjylland. Tabel 5: Bopælsregion 2012 (n=160 (3 uoplyste)) Bopæl: Aarhus kommune Resten af region Midtjylland Resten af Danmark Udland Antal: Kommunerne: Aarhus, Favrskov, Hedensted, Horsens, Norddjurs, Odder, Randers, Samsø, Silkeborg, Skanderborg, Norddjurs og Syddjurs Side 23


Forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik og lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. (Barselstillæg, aktivitetstillæg til unge kontanthjælpsmodtagere, kontaktforløbet for uddannelseshjælpsmodtagere, fastsættelse af løn ved offentlig løntilskudsansættelse m.v.). - retsinformation.dk\n2013/1 LF 193\nForslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik og lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. (Barselstillæg, aktivitetstillæg til unge kontanthjælpsmodtagere, kontaktforløbet for uddannelseshjælpsmodtagere, fastsættelse af løn ved offentlig løntilskudsansættelse m.v.).\nSagsforløb 2013/1 LF 193\n1.beh 13/5 14\nLov nr 721 af 25. juni 2014\nMed loven indføres et barselstillæg, som uddannelsesparate modtagere af uddannelseshjælp og unge jobparate modtagere af kontanthjælp får ret til, når de har ret til fravær ved graviditet, barsel og adoption i kontanthjælpssystemet.\nMed loven gennemføres desuden en række rettelser og præciseringer i reglerne om\n kontaktforløb for uddannelsesparate uddannelseshjælpsmodtagere,\n fastsættelse af lønnen for kontanthjælpsmodtagere og modtagere af uddannelseshjælp i ansættelse med løntilskud hos offentlige arbejdsgivere,\n aktivitetstillæg i helt særlige tilfælde, hvor en person har særlig komplekse helbredsmæssige/sociale udfordringer,\n mulighed for at fortsætte med at modtage uddannelseshjælp i op til 2 måneder, når uddannelsen påbegyndes på baggrund af et uddannelsespålæg,\n opgørelse om forudgående ledighed, for så vidt angår ansættelse med privat løntilskud, jobrotation og som voksenlærling, og\n fradrag i hjælpen ved forskudsvis udbetaling af børnebidrag.


Byråd rygende uenige om nyt udvalg, SF vil give politikere mindre i løn | hsfo.dk\nByråd rygende uenige om nyt udvalg, SF vil give politikere mindre i løn\nErik Kvist (DF), der her ses på valgnatten, er ny formand for opgaveudvalget. Hvorvidt udvalget skal have en næstformandspost er forsat til diskussion. Arkivfoto: Michael Svenningsen\nAllerede inden det såkaldte opgaveudvalg er blevet sat i arbejde, er byrådet i Hedensted uenige om udvalgets sammensætning. SF kunne hverken stemme for eller imod og foreslog mindre i løn til politikerne, så nu skal aftalen forhandles forfra.\n31 jan. 2018 kl. 23:20 Opdateret 31 jan. 2018 kl. 23:45\nHedensted: At byrådets nye udvalg, opgaveudvalget, er en god idé, er partierne i byrådet i Hedensted ikke uenige om.\nMen hvordan det skal sættes sammen og arbejde, deler imidlertid byrådet. Det kom frem på byrådsmødet onsdag aften, hvor Venstre og LA ikke kunne stemme for Hedensted Kommunes styrelsesvedtægt, da de ikke mener, der bør være en næstformand i opgaveudvalget. Det blev dog et spørgsmål om, hvor høj politikernes løn skal være, der blev afgørende for, at udformningen af styrelsesvedtægten for byrådets arbejde nu er sendt tilbage til skrivebordet.\nVed at stille et ændringsforslag om, at politikernes vederlag skal tilbage til niveauet fra 2016, kunne det enlige SF-medlem Torsten Sonne Petersen nemlig stemme blankt til styrelsesvedtægten. Dermed stemte 13 medlemmer (S, DF og KD) for styrelsesvedtægten og 13 medlemmer stemte imod (V og LA). Stemmeligheden betyder, at forslaget er forkastet.\nOpgaveudvalget, eller udvalget for tværgående politik som det retteligt hedder, blev foreslået oprettet allerede sidste år af et enigt byråd. Udvalget har til opgave at kigge på udfordringer, der går på tværs af udvalg. Det kan være transport eller ældreområdet.Udvalget skal udover formand og evt. næstformand fyldes med byrådsmedlemmer, forvaltningsfolk og eventuelt borgere, alt efter hvilke opgave, byrådet giver udvalget.\nIdeen om et opgaveudvalg er sået i Venstres baghave. De havde oprindeligt foreslået, at kun formanden skulle være fast i udvalget, men på valgnatten, da posterne skulle fordeles blandt partierne, fik flertalsgruppen indført, at opgaveudvalget også skulle have en næstformand, der skulle aflønnes.\nFormand og næstformand aflønnes med samme procentsatser af borgmesterens løn som i de øvrige udvalg. (22 og otte pct.) For at finde de otte pct. ekstra til næstformanden i opgaveudvalget er alle udvalgsformænd gået fra at få 23 til 22 pct. af borgmesterens løn, hvilket svarer til en årlig lønnedgang på ca. 6000 kr.\nLønnen er en kæphest for Torsten Sonne Petersen, der af flere omgange har stemt imod en lønstigning til kommunalpolitikerne. Da styrelsesvedtægten blev behandlet i december måned, stemte han dog ikke imod med den begrundelse, at han var enig i omfordelingen af vederlaget bare ikke vederlagets størrelse.\n- Jeg har ikke skiftet holdning. Hvis jeg havde været lidt mere vaks, havde jeg stillet det samme ændringsforslag i december. Min holdning til omfordelingen af vederlaget og dermed næstformandsposten i opgaveudvalget var, hvad jeg gav udtryk for i december. Det overskygges bare fuldstændig af min holdning til vederlagets størrelse. Det kunne jeg stemme om ved at stille ændringsforslaget, forklarer Torsten Sonne Petersen.\nBredt samarbejde på spil\nPlanen er nu, at de seks partiers gruppeformænd skal sætte sig sammen til en snak om, hvordan der kan findes et flertal for en styrelsesvedtægt. I følge Venstre har det aldrig været meningen, at opgaveudvalget skulle være som et stående udvalg med både formand og næstformand.\nI konstitueringsaftalen er det aftalt, at det er Erik Kvist (DF), der er formand for udvalget, og Mette Juhl (S), der er næstformand. For at finde penge til at aflønne næstformanden er det forslået, at alle udvalgsformænd går lidt over 6000 kr. ned i løn.\n- Vi må konstatere, at flertalsgruppen sætter sig tungt på både formands- og næstformandsposten i udvalget. Om det er et oplæg til et bredt samarbejde, sætter vi et stort spørgsmålstegn ved. Det virker som en konstitueringsting, hvor det handler mere om penge end om opgaven. Hvorfor er det vigtigt at have en næstformand? Hvad får vi for de penge?, spurgte Bent Poulsen på Venstres vegne.\nTil det svarede den socialdemokratiske gruppeformand, Henrik Alleslev.\n- Vi havde en kabale, der skulle gå op på valgnatten, og det er finansieret åbent og ærligt. Desuden har vi en tradition her i kommunen for at have et formandsskab. Det er vigtigt at have én at spare med.\nPolitisk uenighed om byrøddernes aflønning\nNyt udvalg giver ekstra politiske ben\nPolitikere får det samme i vederlag efter påtale: Blev afløn...


Podcast-serie: Sådan har skuddramaet påvirket de overlevende\nTo dage efter skyderiet i universitetsbygningen på Trøjborg blev der afholdt en mindehøjtidelighed. Arkivfoto: Erik Kragh/Ritzau Scanpix\nSådan har skuddramaet påvirket de overlevende\nI andet afsnit af podcast-serien bliver der kigget nærmere på, hvilken hjælp vidnerne til skyderiet fik\nPodcast-serie Det er svært at forestille sig, hvordan det er at være til stede i et lokale, hvor en mand med et jagtgevær løber rundt med det ene formål at dræbe så mange som muligt. Hvordan reagerer man i det, hvordan forfølger de rædsomme oplevelser én bagefter, og er man stadigvæk mærket af det den dag i dag, selvom det er 25 år siden?\nLyt til 2. afsnit af Skyderiet på Aarhus Universitet herunder\nDet ved de personer, der var til stede 5. april 1994 i Aarhus Universitets bygning på Trøjborg, hvor en 35-årig mandlig studerende stod bag danmarkshistoriens første og eneste skoleskyderi.\n: Sådan foregik skyderiet på Aarhus Universitet\nI Lokalavisen Aarhus' andet afsnit af podcast-serien om skyderiet på Aarhus Universitet dykker journalist Magnus Bekholm ned i, hvordan de overlevende blev hjulpet i dagene efter skuddramaet, og så kigger han på, hvordan flere stadigvæk er forfulgt af skyderiets rædsler.\n"Jeg går ikke bare ind i dag og sætter mig 'blindt'. Jeg orienterer mig i rummet og ved, at der er en vej mere ud, eller jeg ved, at der kun er den her vej ud. Det er ikke noget, jeg tænker over. Det er bare naturligt," lyder det blandt i podcast-afsnittet fra Jan Storm.\nMåtte sige op\nHan var Falck-redder og en af de første på stedet den april-dag i 1994. Det syn og den frygt for gerningsmanden, han oplevede den dag i universitetsbygningen, har forfulgt ham efterfølgende. Men han er ikke den eneste, der har det sådan.\nFalck-redder Jan Storm tog imod psykologhjælpen, efter han havde været til sted ved skuddramaet på Aarhus Universitet. Foto: Magnus F. Bekholm\nFor Karen Gleit, der stod i kantinen den dag for 25 år siden, har skyderiet haft voldsomme konsekvenser, fortæller hun i podcast-afsnittet.\nHalvandet år på efter hændelsen begyndte følelserne og minderne langsomt at snige sig ind på hende, når hun opholdt sig i kantinen.\nSkoleskyderiet i Aarhus\n"En dag jeg tog mig selv i at løbe, så meget jeg kunne, igennem gangene og ud, og så tænkte jeg, 'at det her er bare helt galt. Det går slet ikke'," fortæller Karen Gleit i andet afsnit af 'Skyderiet på Aarhus Universitet'.\nTre år efter skuddramaet sagde hun derfor op.\nFørste afsnit af Lokalavisen Aarhus' podcast-serie om skuddramaet for næsten 25 år siden er ude nu. Søg på 'Skyderiet på Aarhus Universitet' dér, hvor du normalt lytter til dine podcasts. Grafik: Klaus Møller\nOgså Claus Skade Sørensen, der som studerende befandt sig i kantinen under skyderiet, har mærket, hvordan oplevelserne har påvirket hverdagen.\n"I tiden efter har jeg det sådan, at jeg er meget opmærksom i større forsamlinger. Jeg sætter mig gerne ned, så jeg kan se indgange med ryggen mod muren og kigger, hvor jeg kan flygte hen. Der går et stykke tid, hvor jeg er ekstra opmærksom i forsamlinger og i forhold til flugtveje," fortæller han i afsnittet.\n25 år siden i år:\nNy podcast-serie om skyderiet på Aarhus Universitet er ude nu\nAfsnit to er ude nu og kan høres i iTunes, på Spotify, Soundcloud og på diverse andre podcast-platforme. Søg efter 'Skyderiet på Aarhus Universitet' dér, hvor du normalt hører dine podcasts. Hvis du abonnerer på podcasten, er du sikker på at få en besked om næste afsnit, så snart det er lagt op.\nEn podcast-serie fra Lokalavisen Aarhus i fem afsnit.\nUdkommer hver tirsdag i iTunes, på Spotify, Soundcloud og på diverse andre podcast-platforme\nDe første to afsnit er ude nu\nVært: Magnus Bekholm\nPubliceret 15 January 2019 06:00