Bakkegårdens Jubilæumsskrift 1988 2013 by Højby Nyt - Issuu\nBakkegårdsforeningen 1988 - 2013 Et historisk jubilæumsskrift om de første 25 år af foreningens virksomhed\nBakkegårdsforeningen 1988 – 2013 Et historisk jubilæumsskrift om de første 25 år af foreningens virksomhed Udarbejdet af Allan C. Zinn, cand.arch., cand.mag. Redigeret af Allan C. Zinn, Viggo Breckling og Hans Henning Klint. Redaktionen afsluttet januar 2018. Indholdsfortegnelse:\tJubilæumsfest.................................................................................... Kommunalreform og byudvikling.................................................... Højby Beboerskole........................................................................... Et lokalt samlingssted i Højby.......................................................... Bakkegården..................................................................................... Foreningen Bakkegården–stiftende generalforsamling.................... Foreningen Bakkegården–indvielse................................................. Al begyndelse er svær...................................................................... Nye ildsjæle træder til..................................................................... Visioner og virkelighed................................................................... Kildemateriale og noter...................................................................\nSide 3 4 6 8 8 10 14 15 20 33 37\nBilag 1: Bakkegårdsforeningens bestyrelser 1988–2013................ Bilag 2: Bakkegårdens Børne- og Ungdomsforening 1988–2004.. Bilag 3: Bakkegårdens Musikskole 1988–2013.............................. Bilag 4: Forslag til organisationsplan for Bakkegården 1992.........\nAlle billeder er taget af medlemmer af Bakkegårdsforeningen. Illustration side 9 er en bearbejdet kopi af Højby Udskiftningskort 1793, Original 1 Øvrige illustrationer er hentet fra Højby Lokalhistoriske Arkivs materiale om Bakkegårdsforeningen.\nFredag den 27. september 2013 var der stor fest på Bakkegården i Højby. Medlemmerne af Bakkegårdsforeningen fejrede, at Bakkegården med Café og Musik- og Kunstskole var blevet indviet 25 år tidligere,\nnærmere bestemt lørdag den 10. september 1988. Alle foreningens medlemmer med pårørende var inviteret til jubilæumsfesten og ikke mindst gamle medlemmer, der havde været med fra starten i 1988.\nFormanden Karin Rosenbæk holdt festtalen ved jubilæet Under middagen fortalte en af Bakkegårdsforenin- som dengang brændte for noget og gjorde Bakkegens initiativtagere, John Eriksen, lidt om grundla- gården mulig” – er det en ydmyg omtale af en lille get for foreningen, der dels var baseret på idéen om gruppe mennesker i Højby, der i midten af 1980´erne lokalt ansvar for lokalområdets udvikling, dels på, så nogle muligheder for at udvikle lokalområdet på at nogle lokale personer greb mulighederne, da de dets egne præmisser og ikke som et resultat af en viste sig. Han fremhævede, at Bakkegårdsforenin- storkommunal udvikling og opgaveløsning. gens succes igennem årene først og fremmest skyldtes, at der gennem alle årene havde været frivillige, der i bestyrelsesarbejdet og i den daglige drift var parat til at gøre et stykke ulønnet arbejde. Som han udtrykte det: ”Selvfølgelig skal man være ydmyg over for dem, som dengang brændte for noget og gjorde Bakkegården mulig. Men man skal være endnu mere taknemlig over for alle de, som derefter – dagligt, år for år – har brugt tid, idé og energi til at videreføre og løfte den tossede idé. Den øvelse er både større og sværere - men den er løst!” Når John Eriksen taler om ”dem, Blandt jubilæumsdeltagerne var Bodil Mølhave og John Eriksen 3\nKommunalreform og byudvikling Man skal huske, at Højby Sogn i 1970 ved kommunalreformen, var blevet indlemmet i Stor-Odense som et interesseområde for byudvikling af den gamle indeklemte købstad. Men som andre randområder i den nye storkommune blev Højby-områdets byudvikling og behov for udvikling af sociale, kulturelle og fritidsmæssige muligheder først og fremmest defineret ud fra den gamle købstadskommunes interesser og økonomiske udviklingsplaner. Den lokale befolkning fik i bedste fald mulighed for at udtale sig om den fysiske byudvikling i sognet, mens den øvrige udvikling af lokalområdet i bedste fald var ukoordineret med byudviklingen, og i værste fald slet ikke fandt sted. Ikke mange i lokalområdet havde viden om eller indflydelse på, hvordan de lokale behov for social støtte og kulturelle eller fritidsmæssige tilbud kunne koordineres. Men det gærede i lokalområdet med individuelle initiativer i kølvandet på byudviklingen: •\tHøjby Skytte- og Gymnastikforening, der var etableret allerede i 1866 som Højby Skytteforening, var som følge af byudviklingen inde i en rivende udvikling med 6 afdelinger i 1983. •\tHøjby Friskole, der var etableret i 1859, og i 1909 var flyttet til en bygning på Svendborg Landevej i Højby, flyttede i 1978 til en ny og større skolebygning på Hestehøjvej. •\tHøjby Beboerhus blev etableret af en kreds af lokale frivillige i 1979 i den bygning på Svendborg Landevej, der tidligere havde tilhørt Højby Friskole, men nu ejedes af Odense Kommune. Beboerhuset blev nu hjemsted for en række mindre foreninger med rod i det gamle Højby og friskolebevægelsen. •\tHøjby Skole blev i 1979 som følge af byudviklingen udbygget til den nuværende størrelse, og samtidig fik Højby nu en idrætshal. Til at koordinere brugen af hallen i fritiden blev der etableret et fritidsudvalg med repræsentation fra Højby Skytte- og Gymnastikforening, skolen og Højby Ungdomsskole, men uden kompetence og beføjelser i øvrigt. •\tTingkær Ungdomsskole etablerede i 1979 en afdeling i Højby med undervisning og klub for de 14-18 årige. Leder af den nye afdeling, Højby Ungdomsskole, blev John Eriksen. •\tKFUM spejderne i Højby blev etableret i 1984 med hjemsted i en hytte i Højby Skov. •\tHøjby Børne Unge Klub blev etableret som selvstændig institution for de 10–14 årige af Ungdomsskolen og Højby Skole.\nAlle disse initiativer blev taget som følge af budvik4\nlingen i Højby, men uafhængigt af hinanden og uden lokal koordinering. Over 15 år blev Højby forvandlet fra landsby til forstad, og kun få i lokalsamfundet havde indflydelse på udviklingen og konsekvenserne heraf. Der manglede lokale undervisningstilbud for voksne, og der manglede fællesaktiviteter og koordinering mellem de eksisterende foreninger, myndigheder og institutioner i lokalområdet. Men lad os vende tilbage til den lille gruppe af mennesker i Højby, der på dette tidspunkt så nogle muligheder for at udvikle lokalområdet på dets egne præmisser og ikke som et resultat af en storkommunal udvikling og opgaveløsning. John Eriksen var i 1978 blevet ansat som lærer ved Højby Skole og året efter som pædagogisk medhjælp i Tingkær Ungdomsskole, hvor han bl.a. skulle opbygge den nye afdeling af Ungdomsskolen i Højby. Han blev gennem dette arbejde stærkt optaget af, hvordan man kunne skabe sammenhæng og helhed i lokalområdet omkring fritidsloven og dens aktiviteter, dvs. aftenskole, ungdomsskole, foreningsliv og klubber. For John Eriksen var det væsentligt, at der kunne gives et samlet tilbud til børn, unge og voksne inden for undervisning og aktiviteter i Højby. Det var en sammentænkning af tilbud i fritiden, som brød med traditionelle organisationer, fordi lokalsamfundet selv skulle tage ansvar og initiativ, og ikke organisationerne udenfor. Den 10. oktober 1985 deltog John Eriksen i et informationsmøde med Karen Maegaard fra Undervisningsministeriet om et såkaldt 10–punkts program for voksenundervisning og folkeoplysning i forbindelse med en revision af Lov om Fritidsundervisning. Programmet var iværksat af Folketinget, der opfordrede regeringen til at forbedre rammerne for udvikling af voksenundervisningen og folkeoplysningen, og herunder at finansiere lokale samfunds forsøgs- og udviklingsarbejde for at finde elementer, der kunne indgå i en fornyelse af lovgivningen. En række principper blev lagt til grund for udviklingen af voksenundervisningen og folkeoplysningen, bl.a.: •\tVoksenundervisningen og folkeoplysningen skulle have en høj grad af frihed for at kunne udvikle sig i overensstemmelse med den voksne befolknings ønsker og samfundsforandringerne. •\tDer skulle sættes ind for at reducere de sociale og økonomiske barrierer, som måtte vanskeliggøre deltagelse, og som kunne forhindre, at borgerne reelt kunne gøre brug af og frit vælge blandt de muligheder, der forefandtes.\nLuftfoto af Højby 1977. Klaus Berntsensvej-kvarteret er under udbygning. Ugletoften er endnu ikke udstykket. •\tForsøgs- og udviklingsarbejdet (skulle) styrkes med henblik på at forny allerede etablerede initiativer samt udvikle helt nye tilbud. I den forbindelse skulle der gives lokale kræfter muligheder for at prøve nye idéer, hvis realisering måske ikke var mulig inden for de gældende love. Det var disse informationer, der på Karen Maegaards informationsmøde fangede John Eriksens interesse. Her var nogle muligheder for at igangsætte et forsøgsprojekt om at samle fritidstilbuddene i Højby inden for de daværende undervisnings- og klubaktiviteter, og at nedsætte et lokalt styrende og besluttende organ inden for området. Han udarbejdede en projektskitse, som den 30. oktober 1985 blev forelagt Rådmand Søren Møller, Odense Kommune for at få en pejling\npå, om projektet ville kunne få støtte fra kommunens side. På dette grundlag inviterede John Eriksen de lokale foreninger og institutioner i Højby til et første orienterende møde den 18. november 1985, hvor der blev enighed om at etablere en selvstændig institution, Højby Fritidsskole, senere omdøbt til Højby Beboerskole.\nHovedidéen var at samle fritidstilbuddene inden for de daværende undervisnings- og klubaktiviteter og at nedsætte et lokalt styrende og besluttende organ for alle fritidstilbuddene. Formålet skulle være at nedbryde aldersgrænserne, at skabe ansvar, enhed og sammenhold, samt at etablere et koordinerende og aktiverende organ i lokalområdet. På mødet blev det besluttet at nedsætte et fælles arbejdsudvalg, der kom til at bestå af gdr. Else Madsen, malermester Bent Ødegaard, ungdomsskoleinspektør H.C. Andersen og lærer John Eriksen, der skulle udarbejde et lokalt projekt. John Eriksen havde jo allerede et sådant projekt i tankerne og havde drøftet mulighederne for Odense Kommunes tilslutning med Søren Møller, så efter 1. arbejdsudvalgsmøde den 3. januar 1986 tog det arbejdsudvalget kun 3 uger at få udarbejdet en ansøgning efter 10–punkts programmet og få den afsendt til Odense Kommune den 28. januar. Projektbeskrivelsen byggede på de overvejelser og visioner, arbejdsgruppen havde gjort sig: •\tAt Højbys borgere selv ønsker at tage del i og styre den udvikling, som lokalområdet er inde i, •\tAt man aktivt ønsker at modvirke påvirkningen og afsmitningen fra storbyen •\tAt dyder fra landsbytiden skal fastholdes, udbygges og tilpasses den nye tid. Men fremmedgørelsen, uansvarligheden og passiviteten skal forpurres. •\tHøjby skal være attraktiv for sine egne borgere, •\tAlle skal føle, at de hver især er uundværlige elementer •\tLokal samhørighed skal fastholdes og udbygges, •\tBorgerne skal selv påtage sig ansvar for og udformning af rammer vedr. trivsel i Højby, •\tAlle skal bidrage til og vise medansvarlighed for fællesskabet, som man er en del af.\nvejlede enkeltborgere, grupper, foreninger, erhverv og offentlige indsatser •\tKoordinere offentlige, sociale og kulturelle tiltag med de frivillige indsatser i området. Næste opgave var at få udarbejdet et forslag til vedtægter for Højby Beboerskole og at udsende invitation til alle foreninger og organisationer i Højby til et møde den 23. april 1986, hvor vedtægterne blev besluttet.\nAf vedtægterne fremgår, at: •\tHøjby Beboerskole er en selvejende institution, hvis opgave det er at etablere forskellige fritids- og undervisningsaktiviteter samt værksteder for alle beboerne i Højby. Heri indgår også aftenskolen, ungdomsskolen, Børne- og Unge klubben samt Beboerhuset. •\tDet overordnede ansvar for Højby Beboerskole har en bestyrelse bestående af én repræsentant fra interesserede foreninger og institutioner i Højby. Følgende foreninger er med: •\tBeboerhuset v/ Else Madsen (formand) •\tUngdomsskolen v/ H.C. Andersen (næstformand) •\tDanebrogsforeningen v/ Karen Ødegaard •\tHusmoderforeningen v/ Inge Krause •\tSkakklubben v/ Egon Jørgensen •\tBørne- og Unge Klubben v/ Hans Elmer Hansen •\tHøjby Folkemusiklaug v/ Erik Klint •\tKFUM v/ Birgit Beukel •\tLokalhistorisk Forening v/ Bent Ødegaard •\tHøjby Foredragsforening v/ Arne Damgaard •\tHøjby Skytte- og Gymnastikforening (Højby S & G) v/ Helge Brix •\tHøjby S & G Støtteforening v/ Laila Pauli •\tHøjby Skole v/ Poul Skårup •\tSkolenævnet v/ Birgit Beukel •\tHøjby Skoles Forældreforening v/ Tove På dette grundlag ønskede man i Højby at: Hesselballe •\tEtablere en selvejende institution (HBS) som •\tHøjby Friskole v/ Tage Mathiasen skal sikre en større og bredere koordinering af •\tBestyrelsen for Højby Friskole v/ Jørgen eksisterende fritids- og undervisningstilbud, Bonde tilpasset de lokale behov, •\tUdvikle et samarbejde mellem foreninger, in- Den 29. maj havde arbejdsgruppen et møde i Pavilstitutioner og grupper i området – organiseret lonen v. Højby Skole om ansøgningen til 10–punkts i et samvirke programmet og om Højby Beboerskole. I mødet del•\tEtablere et lokalkontor, et lokalt servicecenter tog: som skal formidle, inspirere, koordinere og •\tOdense Kommune: Rådmand Søren Møller\n•\tSkolenævnet: H. Lehm og Svend Ladegaard •\tKultur- og Fritidsvæsenet: N. Trandsø, S. Damgaard, Bo Andersen •\tUndervisningsministeriet, Direktoratet for Folkeoplysning, frie grundskoler mv.: Sv. Koch, Carl Nissen og Per Bitch. •\tArbejdsudvalget vedr. Beboerskolen: Else Madsen, Bent Ødegaard, H.C. Andersen, John Eriksen.\nom projektet først blev endelig godkendt i Odense Byråd den 17. december 1986 og af Direktoratet for Folkeoplysning den 8. maj 1987. Som projektleder af Højby Beboerskole ansatte bestyrelsen John Eriksen. Til daglig leder af den nyoprettede Klub 66, Højby Børne- og Unge klub for de 10–14 årige, blev Solveig Rasmussen ansat.\nHøjby Beboerskole blev den meget kreative ramme, der åbnede mulighed for mange nye initiativer. Et af Mødet forløb så positivt, at der kunne afholdes stif- dem var Bakkegårdsforeningen, der er den centrale tende generalforsamling i Beboerskolen som selv- del af denne fortælling. Udviklingen af Beboerskolen stændig institution den 26. juni 1986, og Beboersko- og dens mange andre initiativer har sin helt egen hilen begyndte sin virksomhed den 1. august 1986, selv storie, der må fortælles en anden gang.\nHøjby Beboerskoles plakat 1987 7\nEt lokalt samlingssted i Højby\nI 1986/87 blev John Eriksen kontaktet af lederen af Spillemandsskolen på Lindvedgaard, Niels Kjærsgaard, der ønskede Johns bistand til videreførelse af Spillemandsskolen. Skolen var i krise som følge af dalende tilslutning, manglende forankring og dårlig 1 økonomi . Niels Kjærsgaard, der boede på Lindvedgaard, var utrolig kreativ, men ikke regnskabskyndig. Der skulle hvert år holdes en stor forårs- og afslutningsfest med et stort navn udefra. Det var meget festligt og inspirerende, men dyrt og ikke økonomisk bæredygtigt i længden, og flere lærere og elever var 2 begyndt at søge til Pårup Aftenskole . John Eriksen indvilgede i at tage del i opgaven, men indså hurtigt, at Spillemandsskolen på Lindvedgaard kun eksisterede på lånt tid. Spørgsmålet var, om Spillemandsskolen skulle nedlægges eller om man skulle forsøge at flytte den til et andet sted.\nJohn Eriksen havde ved flere lejligheder i forbindelse med aktiviteterne i Højby Beboerskole drøftet Bakkegården sammen med Else Madsen. Bygningerne lå tomme og øde hen i midten af Højby efter at stuehuset i nogle år havde været brugt til genhusning. Som Else Madsen senere gav udtryk for: De forsømte bygninger pyntede ikke ligefrem midt i Højby. Samtidig havde man flere gange drøftet, at Højby manglede et sted, hvor man kunne mødes dagligt over en kop kaffe eller en øl, og hvor man kunne spille musik eller udstille malerier. Idéen opstod derfor, om man kunne flytte Spillemandsskolen fra Lindvedgaard til Bakkegården som del af et projekt om et lokalt samlingssted i Højby. 1 John Eriksens tale ved 25 års jubilæet 2 Ellen Hansen, Højby Musikskole\nBakkegården Bakkegården var oprindeligt en af Højbys store 4-længede gårde. Før udskiftningen af landsbyen i 1793 lå gårdens bygninger, hvor den sydlige del af Højby Skole nu ligger med udkørsel mod gadekæret, men efter udskiftningen blev gårdens bygninger mellem 1809 og 1848 flyttet til dens nuværende placering ved Svendborgvej. I 1960´erne skete der et kraftigt parcelhusbyggeri i Hjalleseområdet, og Odenses byudvikling begyndte at nærme sig Højby. I februar 1965 døde daværende ejer af Bakkegården, Karl Walther, og bestyrelsen for Brugsforeningen i Højby, der godt kunne se udviklingstendenserne og derfor ønskede at sikre sig mere centralt beliggende arealer til opførelsen af en ny butik, købte i 1965 halvdelen af Bakkegårdens store have syd for stuehuset til opførelse af den nye Højby Brugsforening. Året efter blev Højby Sognekommune sammenlagt med Årslev Kommune, og i 1969 købte Årslev Kommune Bakkegården med henblik på udstykning af jorderne til parcelhuse. Resten af haven blev solgt til Højby Brugsforening den 4. marts 1970, men først inddraget til parkeringsplads efter maj 1975. Ved kommunalreformen den 1. april 1970 blev Højby Sogn meget mod Årslev kommunes ønske overført til Odense Kommune, og det var derfor Odense Byråd, der herefter ejede Bakkegårdens bygninger. Ved Årslev kommunes køb af Bakkegården i 1969 havde enken efter Karl Walther, Edel Walther, formentlig betinget sig at kunne blive boende på gården til sin død, så da hun døde i april 1982, stod bygningerne tomme3. Stuehuset blev herefter anvist af kommunen 8\ntil Lindegårdens Børnehave og siden istandsat til anvendelse som husvildebolig. I 1984 vedtog Odense Kommune en lokalplan for Højby, der udlagde området ved Bakkegården som centerområde. To år efter begyndte Højby Brugsforening at gå i forhandlinger med kommunen om at overtage resten af Bakkegårdens areal, men på Brugsforeningens generalforsamling 19.2.1988 kunne bestyrelsesformanden Palle Thorup meddele, at det ville blive for dyrt at købe Bakkegården, fordi kommunen fastholdt, at Bakkegårdens stuehus skulle bevares og indgå i handlen. To dage forinden havde John Eriksen på vegne af ”en gruppe mennesker i Højby” skrevet et brev til Odense Kommune om køb og anvendelse af Bakkegårdens stuehus til musikcafé og kulturelle formål. Henvendelsen var efter aftale med Axel Pedersen, der på det tidspunkt var i forhandling med kommunen om køb af Bakkegården, men han var ikke interesseret i stuehuset, og de to parter kunne derfor efter John Eriksens opfattelse støtte hinanden i en renovering af bygningen og udvikling af arealet. Det fremgår ikke af brevet, hvem der var med i ”en gruppe mennesker i Højby”, men på dette tidspunkt i begyndelsen af 1988 havde Beboerskolen eksisteret i 1½ år med Else Madsen som initiativrig formand, med John Eriksen som initiativrig daglig leder og med et repræsentantskab, der dækkede mange aktive foreninger. Det er derfor nærliggende at antage, at den nævnte gruppe var identisk med i hvert fald en del af kredsen omkring Højby Beboerskole. Under alle omstændigheder inviterede Beboerskolen v/John Eriksen\nBakkegården (med rød ring) lå før 1809 i Højbys østlige ende, hvor nu Højby skoles SFO ligger.\nBakkegården 1958. I baggrunden til højre bebyggelsen ved Dyrskov Bjerg og den gamle vej til Lindved. I baggrunden midt i billedet bygningerne til Kjærs gartneri. 9\ni brev af 25. marts 1988 ”en lille håndfuld mennesker, som vi mener vil brænde lige så stærkt for idéen, som vi selv gør, når de bliver bekendt med de muligheder, der ligger i PROJEKT BAKKEGÅRDEN.” Den lille håndfuld mennesker, der omfattede 17 personer4, blev inviteret til et møde på Beboerskolens kontor den 11. april 1988, og her blev der enighed om at arbejde videre med idéen om at etablere en musikcafé i Bakkegårdens stuehus, herunder at forhandle med kommunen om køb af stuehuset og finansiering heraf. Den 18. april forelå Odense Kommunes svar i form af et tilbud til Foreningen Bakkegården om at erhverve Bakkegårdens stuehus med et nærmere anført areal omkring bygningen til en pris af kr. 450.000 kontant på en række vilkår, herunder •\tAt stuehuset skal bevares og istandsættes, herunder tilsluttes fjernvarmenettet. •\tHovedindgangen skal orienteres mod det fremtidige torv i centerområdet i overensstemmelse med lokalplanen,. •\tMusikcaféen skal have en udadvendt karakter forstået på den måde, at caféen ikke kun er for-\nbeholdt en sluttet medlemskreds, og •\tDer skal etableres et torv centralt i centerområdet, hvis udformning og indretning skal godkendes af kommunen. Samtidig oplystes, at såfremt salget skulle godkendes af Odense Byråd inden sommerferien, skulle Foreningen Bakkegårdens accept foreligge i løbet af 14 dage, senest 2. maj. Der skulle altså handles hurtigt – og det blev der. 3 Oplyst af tidligere Brugsuddeler Knud Kildahl, Højby. Af jubilæumsbogen ”Højby Brugsforening 1902-2002” fremgår det endvidere s. 49, at Knud Kildahl den 6. maj 1975 var blevet bedt om at tage en samtale med Edel Walther på Bakkegården om overtagelse af den sidste del af haven, som Brugsforeningen havde sikret sig i 1970. 4 Else Madsen, Herluf Donslund, Jytte Jensen, Poul Jensen, Egon Jørgensen, Halgerd Jørgensen, Hans Erik Johnsen, Preben Hjorth, Henrik Farm, Merethe Farm, Kirsten Madsen, Frank Madsen, Else Lindequist, John Lindequist, Gunvor Smith, Bodil Mølhave og John Eriksen.\nForeningen Bakkegården – stiftende generalforsamling John Eriksen og Else Madsen indkaldte til stiftende generalforsamling den 27. april 1988, hvor det blev besluttet at etablere Foreningen Bakkegården og at meddele kommunen, at foreningen var interesseret i at erhverve Bakkegårdens stuehus på de betingelser, som kommunen havde stillet. Foreningens formål blev defineret som følger: At drive cafévirksomhed i Bakkegårdens stuehus. At udleje lokaler i Bakkegårdens stuehus til undervisningsbrug for ”Spillemandsskolen II”, Højby, og andre undervisningsinstitutioner, At udleje lokaler i Bakkegårdens stuehus til kulturelle og underholdningsmæssige formål. Ejer-/brugsstrukturen i foreningen var baseret på, at Bakkegårdsforeningen skulle stå som ejer af bygningen og varetage driften af caféen, mens lokalerne skulle udlejes til selvstændige organisationer som Spillemandsskolen II5 (oplysningsforbund), samt Bakkegårdens Børne- og Ungdomsforening BBU6 (selvstændig forening). Det vil sige, at Bakkegårdsforeningens drift i væsentlig grad var baseret på lejeindtægter fra Spillemandsskolen og BBU. Dette afspejledes også i det fremlagte forslag til årligt driftsbudget på kr. 200.500 på generalforsamlingen, hvoraf det fremgik, at de selvstændige organisationer gennem deres leje af lokaler forventedes at dække 10\n85% af driftsudgifterne, mens 15% skulle dækkes af andre lejeindtægter. Caféens drift skulle i princippet hvile i sig selv. Der var udarbejdet et foreløbigt anlægsbudget, der var baseret på en høj grad af frivillig bistand fra medlemmerne til at bistå ved renoveringsog ombygningsarbejderne, hvilket bestyrelsen fik tilslutning til på generalforsamlingen. Til den første bestyrelse blev følgende valgt7: •\tElse Grand Jørgensen (formand) •\tEgon Jørgensen (næstformand) •\tHans Erik Johnsen •\tBirgit Jespersen •\tKirsten Madsen (kasserer) Efter generalforsamlingen blev der udarbejdet et revideret anlægsbudget på kr. 492.700, der var baseret på en skitse til renovering af bygningen og indretning af lokaler i stueetagen til køkken (café), nye toiletter og til undervisnings- og udstillingsformål. Det skulle senere vise sig, at låneprovenuet fra banken ikke tillod en anlægsudgift, der var så høj, hvilket medførte, dels at ombygningsopgaverne måtte reduceres, dels at der i højere grad end forudsat blev trukket på den frivillige arbejdsindsats. Den 1. juni 1988 godkendte Odense Byråd på sit møde salget af Bakkegårdens stuehus til Foreningen Bakkegården med virkning fra samme dato, og selv om beslutningen officielt først blev meddelt den 21.\njuni, udsendte foreningens bestyrelse allerede den 3. juni en indkaldelse til orienterings- og arbejdsmøde den 11. juni. Af indkaldelsen fremgik, at bestyrelsen meget ambitiøst forventede, at Bakkegården kunne være renoveret og færdigindrettet således, at der kunne åbnes for aktiviteter i september samme år. Det var noget af en udfordring, men der var stort fremmøde til mødet den 11. juni og stor villighed til at gøre en indsats. Bestyrelsen tilkendegav på mødet, at man gerne ville indrette og klargøre Bakkegården således, at den kunne indvies lørdag den 10. september, og at aktiviteter i musik- og kunstskolen kunne finde sted fra den 12. september 1988. Det år blev sommerferien for imponerende mange frivillige i Højby brugt til at ombygge, istandsætte og nyindrette Bakkegårdens stuehus, så det kunne tages i brug som byens nye samlingssted og musikcenter. Den 12. august kunne John Eriksen skrive til alle de aktivt medvirkende, at man med en stor indsats fra ca. 50 frivillige i deres fritid sammen med lokale håndværkere var nået så langt med projektet, at den planlagte indvielse kunne finde sted lørdag den 10.\nseptember. Men ikke kun ombygningen krævede en indsats. Undervisningsaktiviteterne i den nye musikskole skulle også være på plads, så derfor havde John Eriksen og Kirsten Madsen i begyndelsen af juni indkaldt alle de kommende medarbejdere ved Bakkegårdens Musikog Kunstskole til møde den 16. juni for at tilrettelægge undervisningstilbud i den første sæson. Åbningsprogrammet var overdådigt. Af det udsendte program fremgår, at der blev udbudt 65 aktiviteter af en medarbejderstab på 28 professionelle undervisere, og af en pressemeddelelse fremgår, at der den 1. september 1988 var registreret 144 indtegnede elever. Der var virkelig noget at komme efter. 5 Noter om Spillemandsskolen II – senere Bakkegårdens Musikskole: se bilag 3 6 Noter om Bakkegårdens Børne- og Ungeforening: Se bilag 2 7 En fortegnelse over alle bestyrelser 1988 – 2013 fremgår af bilag 1\nSom et andet Torneroseslot skulle Bakkegården 1988 først frilægges, inden aktiviteterne kunne begynde 11\nBeskæring af beplantningen på gårdspladsen 1988\nIndvendigt skulle Bakkegården ombygges og renoveres. Her brydes det gamle toilet ned 1988.\nBakkegĂĽrdens Musik- og Kunstskoles ĂĽbningstilbud 1988\nAkvarel af Hans Erik Johnsen\nForeningen Bakkegården – Indvielse\nSelve indvielsen fandt som nævnt sted lørdag den 10. september i Bakkegården og på gårdspladsen uden for. Af invitationen til indvielsen fremgår, at Bakkegården nu fremstår med lyse og venlige undervisningslokaler, samt en café, der vil kunne fungere som samlingssted for såvel skolens elever som for lokalmiljøet i øvrigt. Programmet for indvielsen omfattede en velkomst ved foreningens formand Else Jørgensen, hvorefter lærere fra ”Bakkegårdens Musik- og Kunstskole” opførte Herluf Donslunds musikstykke ”Scottish fra Højby”. Herefter var ordet frit, og der var mulighed for besigtigelse af de nye faciliteter, kigge på en maleriudstilling, besøge caféen samt lytte til taler og underholdning fra ældrekoret og gårdmusikanter. Om aftenen var der balfaldera i huset med jazzorkestret ”Amanda Hot Stompers” og ”Donslunds Danse-\norkester” frem til midnat. Den følgende onsdag, den 14. september åbnede Café Bakkegården som byens nye samlingssted – Højbys svar på Odenses selskabsliv – stedet hvor godtfolk mødes, som caféen blev karakteriseret. Caféen skulle byde på lækker mad, hygge og samvær, atmosfære, en masse musikalske arrangementer og skiftende kunstudstillinger, og – ikke mindst – det skulle være billigt. Forventningerne til caféen som byens samlingssted var høje, og der var lagt op til succes fra starten. Af programmet fremgik, at caféen skulle være åben onsdag, torsdag og fredag 17.00– 22.00, lørdag 10.00–16.00 og søndag 14.00–20.00. Caféens drift var baseret på ansættelse af en professionel bestyrer af caféen, og Gerda Hansen blev ansat til denne opgave.\nIndvielsestale af den første formand, Else Grand Jørgensen. 14\nHygge på gårdspladsen ved indvielsen\nEt halvt år efter starten holdt Bakkegårdsforeningen sin første ordinære generalforsamling den 31. marts 1989. 20 medlemmer var mødt op, svarende til 40% af det samlede antal medlemmer. Af formandsberetningen, der var underskrevet af næstformanden Egon Jørgensen, fremgår at både musikskolen og Børne- og ungeforeningen var kommet godt i gang, og med den fornødne koordinering af aktiviteterne så de ud til at\nklare sig fint. Men caféen gav anledning til bekymring: Den forventede tilslutning fra Højbys borgere var udeblevet. Det betød, at kun elever og lærere fra de andre aktiviteter i huset benyttede caféens tilbud, og den manglende indtægt kunne meget hurtigt ses på bundlinien. Allerede efter 4 måneders drift havde bestyrelsen set sig nødsaget til at opsige cafébestyreren Gerda Hansen til udgangen af januar, og ved generalforsamlingen havde caféen et underskud på 22.000 kr. på driften, mens resten af husets drift med en omsætning på ca. 66.000 kr. gav et overskud på 9.000 kr. Bestyrelsen forsøgte gennem en halvtids-ansættelse af Mette Poulsen, suppleret med frivillig bistand fra foreningens medlemmer at nedsætte udgifterne til caféens drift, men driften uden for musikskolesæsonen gav anledning til fortsat bekymring. Også en henvendelse fra Levnedsmiddelkontrollen gav stof til Gårdmusikanterne Herluf Donslund og Carl Erik Lundgaard ved indvielsen. 15\neftertanke, idet kontrollen påpegede, at caféen kun måtte fremstille varm mad ved anvendelsen af halvfabrikata eller helfabrikata. Til gengæld kunne bestyrelsen glæde sig over en god omsætning ved de særlige arrangementer i caféen – en Bente Kurre aften, en Peter Bastian aften og juleafslutningen. Størst succes havde dog ”spis billigt aftener med musik til” og det ville man fortsætte med. Også de skiftende udstillinger af billedkunstneres værker var tilfredsstillende. På generalforsamlingen afgik Else Grand Jørgensen og Birgit Jespersen og nyvalgt blev Per Stougaard og Erling Larsen. Egon Jørgensen blev valgt som formand. Den nye bestyrelse kunne kort efter meddele med-\nlemmerne, at man af økonomiske grunde havde besluttet at lukke caféen i sommermånederne uden for Musikskolens sæson. Til gengæld ville man forsøge sig med lørdagsåbent i nogle timer. Fredagsarrangementer og øvrige arrangementer ville fortsætte som hidtil. Og hvad det var, fremgår af en oversigt fra et bestyrelsesmøde: Oktober: en ”spis billigt aften” med ”husets” eller Hiv og Sving November: 3 kurser, hver afsluttende med lørdagsfest December: forskellige julearrangementer. Sammenfattende må man nok karakterisere Bakkegårdsforeningens aktivitetsniveau i 1989 som stærkt afdæmpet i forhold til forventningerne ved den stif-\nBlandt mange andre hyggede John Eriksen og Bodil Mølhave sig om aftenen -\n– til musikken fra Donslunds Danseorkester\nOgså Amanda Hot Stompers leverede dansemusikken ved indvielsen af Bakkegården\ntende generalforsamling. Der er nok ingen tvivl om, at forventningerne om, at der skulle være behov for et alment samlingssted i Højby ikke tog højde for, at mange andre foreninger i Højby også søgte at varetage deres medlemmers behov for fællesskab i fritiden, og i hvert fald ikke bakkede op om dette nye initiativ. Også fredagsarrangementerne gav anledning til panderynker. I et kortfattet notat fra bestyrelsesmødet den 5. februar 1990 anføres det således lakonisk: ”Det står skralt til med musikken”. Men ellers var det i 1990 fortsat cafédriften, der voldte bekymring. Af et notat fra bestyrelsesmødet den 23. august fremgår det, at caféens salg i første halvår havde været på kr. 39.500, mens indkøb havde beløbet sig til kr. 57.500, altså et underskud på kr. 18.000. Det besluttedes at nedsætte en cafégruppe på 8 perso8 ner , der sammen med Torben Poulsen skulle forestå cafédriften. Samme Torben skulle sammen med en udpeget, men ikke nærmere anført ”ansvarlig” stå for fredagsarrangementerne. Men også andre trusler dukkede op: Bakkegårdens økonomi var som tidligere nævnt grundlæggende baseret på udlejning af lokaler til Bakkegårdens Musikskole og Bakkegårdens Børne- og Unge forening, der begge var afhængig af tilskud fra Odense Kommune. I efteråret kunne begge organisationer orientere om, at kommunen ville nedsætte de kommunale tilskud. I et notat fra bestyrelsesmødet den 20. november anføres det således: ”Der er ingen tvivl om, at tilskuddet nedsættes. Der er brug for en yderligere indsats for at forbedre økonomien”. I mange mindre foreningsbestyrelser er det især formanden og kassereren, der føler et særligt ansvar for foreningens overlevelse, og som trækker hovedlæsset i bestyrelsesarbejdet. Det var i hvert fald Egon Jør-\ngensen og Kirsten Madsen, der i brev af 3. marts 1991 udsendte en bøn om hjælp til” -den kreds af ildsjæle, der har været med til at skabe Bakkegårdsforenin9 gen”. Brevet var en indkaldelse af ildsjælene til et formøde på Bakkegården den 7. marts som optakt til generalforsamlingen den 17. marts, ”- - idet en række problemer trænger sig på. ( - - ) Caféen er ikke det tilløbsstykke vi havde regnet med. Vi – bestyrelsen – er blevet foreholdt, at vi nok ikke er så hittepåsomme, som vi burde være – vi er ikke rigtig på forkant med udviklingen eller formår ikke rigtigt at påvirke den. Vi erkender blankt, at vi nok er stivnet i nogle faste rammer at drive café på. MEN på den anden side orker vi ikke at yde mere arbejdsmæssigt end vi gør! Så, hvis Bakkegården skal blomstre, har vi indset, at det bliver med nogle nye/andre mennesker end de, som tegner Bakkegården nu, forstået på den måde, at enten må vi ha´ nogle flere tilknyttet, eller osse må de gamle afløses. Du bedes derfor gøre dig nogle tanker om nogle oplagte emner, som både er kreative, og som er villige til at yde et stykke arbejde enten i bestyrelsen eller som et udvalg tilknyttet bestyrelsen.” Hvilke tanker, der blev fremlagt på formødet, har ikke nærmere kunnet klarlægges, men på den efterfølgende generalforsamling den 17. marts 1991, kunne følgende udledes af formandens beretning om foreningens situation: Problemer:\tFredagsarrangementerne kører på kanten af det økonomisk tilfredsstillende Antallet af gæster i caféen er for lille Bakkegården står tom hele sommeren Der er behov for mange frivillige til vedligeholdelse udvendigt og indvendigt. 17\nÅrsager: Bakkegården er måske ikke kendt af Højbys befolkning Måske er cafétilbuddene ikke det, som folk vil have Folk opfatter Bakkegården og foreningen som logeagtigt, indadvendt\nstemmelse. Her hed det nemlig, at foreningens formål skulle være dels at drive cafévirksomhed, dels at udleje lokaler i Bakkegården til undervisning og til kulturelle og underholdningsmæssige formål. Så det var et relevant spørgsmål, som bestyrelsen tog op til drøftelse: Hvilke formål skulle veje tungest?\nI debatten blev det bl.a. oplyst, at der havde været en del kritik af, at man var tvunget til at lytte til musik, hvis man alene kom til Bakkegården for at spise. Konklusionen på debatten blev, at Bakkegården er et kultursted, fortrinsvis et musik-kultursted, hvor der også kan spises. Der må gerne være akustisk musik i bred forstand, men ikke kun akustisk folkemusik. Bestyrelsen skulle på baggrund af konklusionen udarbejde teksten til en ny pjece om Bakkegården, der ikke lovede flere aktiviteter end hvad man kunne holde. Det besluttedes endvidere, at man i god tid forinden skulle udarbejde næste sæsons musiktilbud, således at der også i god tid forinden kunne reklameres for disse tilbud i alle relevante medier: TV, radio, aviser og annonceblade. Endelig skulle der laves selektive Formandens beretning afspejler medlemmernes og cafétilbud om billig mad med musik som lokkemad bestyrelsesmedlemmernes mangfoldige synspunkter til beboerne i de enkelte bydele af Højby, begyndende på foreningens problemer, årsagerne hertil og forslag med Sønderport. til løsning. Der er sjældent tale om éntydige forslag, og det er vilkårene i en forening med stort medlems- Måske afspejlede disse beslutninger netop skismaet demokrati. Men det ser ud til, at bestyrelsen ikke hav- i Bakkegårdens koncept. Man ville være et fælles de overskud til at foretage en analyse og prioritering kultursamlingssted for alle borgere i Højby, men den af problemer og løsningsmuligheder. (musik)kultur, som blev tilbudt, havde kun appel til Vi kender ikke debatten om formandsberetningen, en snæver kreds – ”ildsjælene” og medlemmerne ommen på et bestyrelsesmøde den 7. oktober 1991 er kring Bakkegården, mens det store flertal af byens emnet: Hvad gør vi ved caféen onsdage og fredage, borgere ikke følte, at deres kulturelle behov blev tilhvor den er åben? Og beslutningen bliver, at caféen godeset på Bakkegården. kun skal være åben, når den er godt besøgt, dvs. i månederne oktober-november samt februar–marts. Spis Under alle omstændigheder accelererede udviklingen –billigt–dag fastlægges til sidste fredag i måneden, hurtigere end bestyrelsen tilsyneladende havde forog arrangementerne ”Bal for de unge på 40” droppes ventet: helt, da der har været katastrofalt lavt fremmøde. Men Den 2. december var der indkaldt til nyt bestyrelsesder er enighed om, at der skal laves mere PR for Bak- møde, og nu var hovedemnet på dagsordenen: ”De kegården og dens arrangementer. fremtidige perspektiver for Bakkegården”. Bestyrelsen kunne nu konstatere, at de offentlige tilskud til I sin søgen efter initiativer, der kunne imødekomme et Musikskolen og til Børne- og Unge foreningen ville lokalt behov og dermed flere medlemmer og indtæg- blive beskåret så meget, at bestyrelsen ikke så nogen ter, tog bestyrelsen den 19. november 1991 spørgs- mulighed for at videreføre Bakkegården. Der ville målet op til drøftelse: Hvad vil vi med Bakkegården? blive indkaldt til et medlemsmøde i januar med invitation til Musikskolen og Børne- og Unge foreningen Spørgsmålet var relevant, for selv om John Eriksen samt kommunen om at deltage. Generalforsamlingsi sit brev den 17. februar 1988 til Odense Kommune datoen blev fastsat, og det blev samtidig tilkendegiom køb af Bakkegården havde argumenteret dels for vet, at såvel Egon Jørgensen som Kirsten Madsen ved et lokalt samlingssted, dels for et mødested for bred den lejlighed ville udtræde af bestyrelsen. kulturel aktivitet og inspiration, så var det kulturelle islæt nok blevet nedtonet i vedtægternes formålsbe- Den 7. januar 1992 var der nyt bestyrelsesmøde, hvor Løsningsmuligheder: Vi skal hverve flere medlemmer -> flere menneskelige ressourcer -> bedre økonomi Bestyrelsen vil iværksætte en medlemshvervekampagne: ”Bliv medejer af en café” Vi skal lave arrangementer, som folk vil komme til. Vi skal have flere idéer Der skal laves mere PR for Bakkegården Der skal nedsættes nogle arbejdsgrupper med følgende opgaver: 1. PR 2. vedligeholdelse, nyanskaffelser og rengøring 3. fremskaffelse af musik\nhovedemnet var en orientering om ejendomsmægler Palle Reimers og entreprenørfirmaet Sand & Guldborgs planer for centerområdet omkring Brugsen, Bageren og Bakkegården. Der forelå to alternative forslag: 1. Bakkegårdsforeningen kunne fortsat eje bygningen, mens investorerne ville købe jorden. 2. Investorerne købte hele ejendommen og foreningen ville få en lejekontrakt, der passede til dens økonomi (!). Palle Reimer plæderede for, at det ville være nemmere for Bakkegården at få kommunal støtte til driften med en lejekontrakt. Palle Reimers tanker om centerplanerne var, at Bakkegården som café og kulturhus ville have sin naturlige plads i det nye center. Om dagen skulle det være en del af centret med caféfunktion, - om aftenen og i weekends skulle det være ”beboerhus”. De vigtigste parter i centerplanen var imidlertid Brugsen, som der endnu ikke havde været møde med. Palle Reimers og Sand & Guldborgs centerplaner var tydeligvis affødt af ønsket om igangsætning af nyt byggeri for entreprenørfirmaet, og næppe på grundlag af nogen markedsanalyse af lokale handelsoplande i Odense og opland. Set fra Bakkegårdsbestyrelsens side måtte det være åbenbart, at centermagerne alene var interesseret i jord og bygninger og ikke i Bakkegårdens funktioner, ud over en opdatering af caféens størrelse og indretning. Det var imidlertid medlem-\nmerne af foreningen, der alene kunne træffe beslutning om omfanget af Bakkegårdens engagement i centerplanerne, og tidspunktet var måske ikke så dårligt, hvis Bakkegården alligevel ikke kunne løbe rundt økonomisk. I slutningen af januar blev medlemmerne indkaldt til ordinær generalforsamling med en samtidig orientering om foreningens tilstand: 1. et betragteligt underskud i regnskabet for 1991 2. usikre lejeindtægter fra musikskolen fremover 3. usikre lejeindtægter fra Børne- og Unge foreningen fremover Samtidig orienteredes om, at formanden og nu også Alex Abildgaard var på valg og ikke ønskede at genopstille samt at kassereren ønskede at udtræde af bestyrelsen. Endvidere orienteredes om henvendelsen fra ejendomsmægler Palle Reimer og entreprenørfirmaet Sand & Guldborgs om Bakkegårdens deltagelse i projekt Butikscenter, idet det blev tilføjet, at firmaets forhandlinger med Brugsen gik meget trægt. 8 Cafégruppen er anført som: Kirsten, Vibeke, Else L., Inga, Birgit, Sonja, Karin og Joan. 9 Brevet var sendt til: John E., Else Lindeq., Gunvor, Herluf, Else M., Torben, Bestyrelsen, Leif&Vibeke, Carl Erik.\nArkitekt Harrebecks forslag til butikscenter i Højby, jan. 1992 19\nNye ildsjæle træder til\nPå generalforsamlingen den 15. marts 1992 var der på baggrund af de mørke udsigter for økonomien og de nye centerplaner lagt op til en debat om formålet med Bakkegården. Det havde man prøvet før, og debatlysten var stor, hvilket medførte mange tilkendegivelser fra medlemmerne: •\tOpgaverne skulle deles mere ud •\tForeningen skulle gøres mere attraktiv. Mere fokus på foreningen. •\tDer skulle være flere former for aktiviteter. Bakkegården skulle være et kulturelt samlingssted. •\tDer skulle være mere medlemspleje – fællesspisninger •\tMan skulle have mere ud af sit medlemskab. •\tForslag om kontakt til erhvervsforeninger, skoler og idrætsforeningen om samarbejde. •\tForslag om støtteforening til Bakkegården. •\tBakkegården skulle primært være musik- og kunststed. Mere satsning på caféen. •\tUdvide aktiviteter med debataftener. Bakkegården har et imageproblem. •\tIstandsætte Bakkegårdens 1. sal til musikundervisning. •\tVigtigt at betragte Musikskolen som andet end husleje •\tMan efterlyste noget bredt folkeligt for at nedbryde det finkulturelle image.\nden 20. maj 1992, og på forhånd var udsendt forslag 10 til organisationsplan for Bakkegården . Den blev efter en kort drøftelse vedtaget. Der blev endvidere fremlagt en plan om medlemshvervekampagne, PRfremstød mv., som gav anledning til spørgsmål, om det var realistisk at finde folk til alle aktiviteter. ”Vi tror på det hele” – var bestyrelsens optimistiske svar. Måske var det også optimisme eller et bevidst forsøg på ”branding” af Bakkegården, der fik bestyrelsen i februar 1993 til at sende en invitation til Hendes Majestæt Dronning Margrethe II om sammen med prinsgemalen at holde sin 53 års fødselsdag på Bakkegården fredag den 16. april. Invitationen blev venligt modtaget. Hofmarskallatet kunne således i svar af 3. marts 1993 meddele, at Hendes Majestæt havde pålagt Hofmarskallatet at takke for det venlige brev, men at Regentparret desværre ikke kunne komme til stede. (Se programmet for fødselsdagsfesten og Hofmarskallatets svar på side 24-25)\nVed den ordinære generalforsamling den 28. marts 1993 kunne den nye formand, Else Madsen berette, at centerplanerne lå stille, men at det var blevet afklaret, at der ikke kunne sælges jord fra Bakkegården. Der var nu blevet lavet en folder om Bakkegården og der var kommet nye medlemmer, så medlemstallet var nået op på 60. Det viste sig svært at skaffe Som det fremgår af tilkendegivelserne, var der mange tovholdere til forskellige driftsprægede opgaver, men ofte modsatrettede opfattelser af formålet med Bak- folk ville gerne være med i konkrete opgaver. Der var kegården og forslag til forbedringer. Som ved debat- kommet stabilitet i arbejdet, og det prægede også forten på generalforsamlingen året før, strittede forsla- mandsberetningen. gene til alle sider, og det var svært at uddrage nogen samlet konklusion. På sin vis gav det den nye besty- Bestyrelsen havde set på Højby Kro, der var til salg, relse carte blanche til at lægge en ny kurs for driften men foreningen Bakkegården kunne næppe økonomisk stå alene med at erhverve kroen. Det ville endaf Bakkegården. videre være urealistisk at gennemføre købet af Højby På et efterfølgende spørgsmål om, hvem af de tilste- Kro, hvis ikke kommunen ville afsætte midler til en deværende der ville være med til at igangsætte kon- lønnet person. krete aktiviteter i huset fremkom 8 tilsagn og forslag, Drømmen om et årligt kommunalt tilskud til Bakog der blev endvidere opnået enighed om at nedsætte kegården var stadig intakt. Regnskab og budget blev en arbejdsgruppe, der fik til opgave at udarbejde Bak- godkendt uden debat. Bakkegården var nu vurderet til kegårdens idégrundlag, strukturforslag og plan for de en værdi af 1 mio. kr., men gælden var også vokset til fysiske rammer med henblik på en efterfølgende eks- kr. 700.000. traordinær generalforsamling. Formanden kunne endvidere berette, at Musikskolen stod for at skulle skifte leder, idet Carl Erik LundSom nye medlemmer af bestyrelsen valgtes Else gaard ved sæsonslut ville overlade ledelsen til Ellen Madsen, Klaus Wædegaard og John Eriksen, tre af Hansen. Børne- og Ungeforeningen var der ikke meildsjælene, der havde været med fra starten, og det gen kontakt til, men Tilla Haakonsson var den daglige skulle vise sig at tilføre foreningen den stabilitet, som leder, der havde etableret en legestue 3 hverdage om kom til at sikre driften af Bakkegården fremover. ugen, og som havde jævnlig kontakt til både MusikDen ekstraordinære generalforsamling blev afholdt skolen og caféen. Formanden kunne også berette om 20\nMusikskolens elever underholder ved den årlige afslutning visse problemer med chikane fra øldrikkere i Bakkegårdens udlænger, der tilhørte kommunen. De følgende års formandsberetninger viser, at Bakkegårdens drift nu var ved at komme på skinner. Else Madsen kunne hvert år fortælle, at samarbejdet om driften af Bakkegården gik fortræffeligt. Der var et godt samarbejde i bestyrelsen, caféen kørte godt, og caféarbejdergruppen udførte et stort og godt arbejde. Ind imellem var der også roser til fredagsmenuerne – både fra bestyrelsen og fra gæsterne. Det blev i 1994 nødvendigt at tage entré til fredagsunderholdningen, fordi kunstnerne skulle honoreres, men tilslutningen fra gæsterne var ikke mindre af den grund. Odense kommune gav samme år et tilskud på kr. 20.000 til ny belysning på Bakkegården. Til gengæld var et tilløb til start af en kunstforening på Bakkegården ikke vellykket, men man havde ikke opgivet at forsøge på et andet tidspunkt. I 1996 var antallet af medlemmer i foreningen steget til 70. Der var gennemført et stort vedligeholdelsesarbejde ude som inde. Fredagsaftener var godt besøgt. Caféarbejdsgruppen udførte som altid et fortrinligt arbejde. Udlejning af lokaler gik godt og Musikskolen havde stor tilslutning. Foreningen indledte et projekt om forskønnelse af udendørsarealerne og forsøgte at få Brugsen med som nærmeste nabo. Men Brugsens bestyrelse var på det tidspunkt ikke interesseret i et\nsamarbejde om forskønnelse af arealerne. I stedet for begyndte Bakkegårdens bestyrelse at overveje anvendelsen af Bakkegårdens ladebygninger og mulighederne for at få andre lokale foreninger med på den idé. Hele driften af Bakkegården var i disse år så godt kørende, at formanden fandt de årlige lovprisninger af det positive regnskab og medlemmernes engagement og fortræffeligheder lidt for meget gentagelser. Hun introducerede derfor i nogle år et fokus på elementer i driften, som normalt ikke indgik i formandsberetningen. I 1997 valgte hun således at fortælle om en hverdagsuges aktiviteter på Bakkegården, der giver et glimrende indtryk af brugen af bygningen på det tidspunkt: Mandag formiddag: Rengøring indtil kl. 9, derefter . musikundervisning Eftermiddag: Musikundervisning Aften: Musikundervisning Tirsdag formiddag: Formiddagshøjskole og lege. stue Eftermiddag: Musikundervisning Aften: Big Band Onsdag formiddag: Legestue Eftermiddag: Musikundervisning 21\nKor Musikskolen, Else Madsen og Michael Christensen Ældrekor og musikundervis . fra bestyrelsen samt Hans Hougaard. ning Idéerne til festligholdelse af jubilæumsåret var mange. Musikundervisning\tBakkegårdens lade skulle ryddes, rengøres og pyntes. Square - dance Der skulle laves festmiddag, hentes kendte musik- og Rengøring\tsangnavne udefra, de lokale deltagere i musikskolen Café\tskulle bidrage til festlighederne, musikgrupper skulle Café med underholdning\tunderholde, teaterfolket skulle bidrage med revyviUdlejning\tser, og sidst men ikke mindst skulle der være bal i Udlejning\tladen til ud på natten. Og sådan blev det. Den 22. august 1998 var alle forFredagscaféen i sæsonen 1997-98 havde et stort og beredelser til ende, og kl. 15 bød formanden, Else varieret program med tilbud om underholdning til Madsen velkommen til en festlig pyntet Bakkegård alle. I efterårsmånederne var det Bente Kure og Leif med parasoller på gårdspladsen, og borde og stole såErnstsen, Elvira, Gadebørn fra Mozambique, Høst- vel indenfor i laden som udenfor. Der var salgsboder fest, Allan Taylor, Madammerne, Matiné og to aftener med snacks og drikkevarer og flere store grilltønder hvor teaterforeningen stod for underholdningen. I ju- var klar til at blive tændt. Og så startede festlighelemåneden var der Julearrangement. derne med underholdning i laden af violinisten Kim I foråret 1998 var underholdningen Troubadour, Han- Sjøgren og troubaduren Bjarne Jes Hansen. Senere ne Bramsen, Gøglervogn, Lidt af hvert og i marts må- på eftermiddagen var der festtaler, og underholdning ned Børnearrangement. Men året var først og frem- med musikskolens Mogens Pedersen, musikgruppen mest 10 års jubilæumsår for Bakkegårdens start, og Madammerne og Højby Koret, og ind imellem blev der blev derfor nedsat en særlig arrangementsgruppe, Hans Erik Johnsens Højbyplakat afsløret. der fik til opgave at forberede jubilæet og dets indhold. Gruppen blev sammensat af Ellen Hansen fra 10 Se bilag 4. Aften: Torsdag formiddag: . Eftermiddag: Aften: Fredag formiddag: Eftermiddag: Aften: Lørdag:\tSøndag:\nJubilæumskommitéens strateger, Ellen Hansen og Else Madsen tilrettelægger jubilæets forløb 22\nErik og Merete Klint havde fremstillet et velkomstbanner til jubilæet\nPå festdagen summede det af liv på gårdspladsen 23\nBakkegĂĽrdens sĂŚrtryk i anledning af invitationen af Regentparret\nHofmarskallatets svar pĂĽ invitationen af Regentparret\nPå gårdspladsen underholdt blandt andet Madammerne -\n– og Højbykoret 26\nDer var køer ved madbordene på gårdspladsen\n– og en enkelt regnbyge gjorde ikke indhug i madkøen\nEfter middagen var der underholdning af Kim Sjøgren\nOgså den lokale Frida bidrog til underholdningen – og hun behøvede ikke akkompagnement\nHøjby Amatørteaterforenings revyhold bidrog til festlighederne i Bakkegårdens lade\n– og sluttede revyen for fuld udblæsning.\nKlokken 18.30 var der dækket op til festmiddag i laden og ved bordene på gårdspladsen med grillstegt okse- og svinekød med kartoffelgratin, og efter maden underholdt Højby Amatørteaterforening med en til lejligheden produceret revy.\nOg så var der bal i laden til musik af Langlinken og Bakkegårdens Big Band, kun afbrudt af et kæmpe fyrværkeri kl. 22. Det var en festdag, der blev talt længe om den sommer.\t29\nPå generalforsamlingen i 2001 valgte Else Madsen at trække nogle få ting frem for ”at bryde den lidt ensartede opremsning fra år til år”, som hun udtrykte sig. Det hun dette år valgte at fortælle om var: •\tNedbrydningen af de gamle udlænger til gården i 2000 og bygning af et nyt butikscenter, men med bibeholdelse af den centrale gårdsplads til parkering. •\tSalg af jord til Brugsen, der gav økonomisk mulighed for bygning af et nyt depot til Bakkegården. •\tCafégruppen var nu kommet op på 35 personer, der trak et stort læs. •\tUdlejning klarede Hans Erik Johnsen suverænt, •\tRengøring deltes mellem Ella og Karin, •\tVask og syning af duge, forklæder og gardiner stod Merete og Erik for,\n•\tSamarbejdet med Musikskolen og Legestuen fungerede som altid upåklageligt. Som rosinen i pølseenden viste regnskabet for caféen dette år et overskud på kr. 12.000. Musikskolens seneste initiativ Formiddagshøjskolen havde i 2002 fået så stor succes, at der nu var 42 på holdet og 15 på en venteliste. Det medførte en beslutning om fra 2003 et etablere et nyt hold, som fik lokale i Sognehuset. Til gengæld havde formanden fået melding fra Legestuen om, at Børnetallet var for nedadgående, hvilket måske kunne medføre problemer med at fortsætte.\nPlantning af ny bøgehæk mod Svendborgvej\nCaféaftenerne blev karakteriseret som flotte og indholdsrige med stor tilslutning. Stor opbakning til de opgaver der skal løses, og stor ros til medarbejderne for det. Ny cafédør, sponsoreret af Sparekassen Fåborg. Økonomien var nu så veltrimmet, at det samlede overskud for foreningen og caféen kunne opgøres til kr. 26.000. Vedligeholdelse af Bakkegården ude som inde var efterhånden ved at komme ind i en fast rytme, således at de store reparationer eller udskiftninger kunne forudses på længere sigt. Det gjorde det enklere for bestyrelsen at lægge penge til side eller søge om tilskud fra kommune eller amt. I 2004 blev der således lagt nyt gulv i en del af bygningen, og der kom nyt skab til glas i køkkenet. Men det var også året, hvor Odense kommune valgte at lukke halvdagsbørnehaven/Legestuen på grund af for få børn, og hvor bestyrelsen i konsekvens heraf ryddede legepladsen og retablerede arealet som et lille grønt område. Dette år besluttede man også at flytte generalforsamlingen tilbage til om foråret, så generalforsamlingen ikke skulle godkende ”gamle” regnskaber, som ingen alligevel kunne huske. Fyns Amt og Odense kommune var blevet søgt om tilskud til musikarrangementer. Caféaftenerne var også på det tidspunkt en stor og vigtig opgave for hele cafégruppen, for musikgruppen og for bestyrelsen. Stort arbejde blev lagt i at få det til at lykkes. Else Madsen fandt det fantastisk, at det kunne lade sig gøre i en tid, hvor det blev sagt, at der ikke er nogen til det frivillige arbejde. Og som sædvanligt drøftede man igen fredagsunderholdningen. Der var nedsat en musikgrup-\npe, som til stadighed søgte at finde attraktive navne til underholdningen. Gruppen var på 7 medlemmer11, men det var en åben gruppe og formanden opfordrede til, at enhver kunne bidrage med nye idéer. Vedligeholdelsesmæssigt var turen i 2005 kommet til vinduer, der skulle fornyes og hoveddøre, der skulle slibes i bund og nylakeres. Det skete i årene 20052007, hvor der også blevet malet overalt indendørs, og hvor stolene blev skrubbet og fik nyt betræk. Det kunne bl.a. lade sig gøre, da driftsøkonomien i disse år var rigtig god, selv om man ikke længere havde indtægten fra legestuen. Odense kommune gav efter ansøgning tilskud til musikken i form af underskudsgaranti til de dyre navne, og driften var så gunstig, at foreningen kunne finansiere fornyelsen af vinduerne gennem en forhøjelse af kassekreditten. I 2006 dukkede et lille, men jævnligt tilbagevendende ugentligt problem op på generalforsamlingen: Hvordan får man på 15 minutter bakset 60-70 betalende gæster én efter én forbi det smalleste sted i køkkenet, hvor kassen er anbragt, når hver enkelt på samme tid skal betale for mad og underholdning, og der skal udleveres drikkevarer? Problemet var nok værst for den kasseansvarlige, der skulle tage mod betaling og udlevering af drikkevarer, og køkkenpersonalet, der skulle sørge for efterfølgende servering af den varme mad. Til gengæld syntes gæsterne for flertallets vedkommende at hygge sig gevaldigt med den tætte atmosfære gennem nåleøjet, inden man kunne sætte sig til bords. I hvert fald har det været sjældent, at gæsterne i større tal indfandt sig en halv time før mid-\nTrængsel ved indgangen og baren i Bakkegårdscaféen\ndagen bliver serveret, for at undgå kø. I 2007 dukkede diskussionen om Bakkegårdens attraktivitet på ny op på generalforsamlingen. Det var nu også 15 år siden, at spørgsmålet sidst havde været til generel diskussion som et dagsordenspunkt på generalforsamlingen. Spørgsmålet var det stadigt tilbagevendende: Hvordan får vi indtægterne til at holde trit med udgifterne? Musikken koster stadigt mere. Hvad kan vi gøre for at tiltrække flere gæster? Ellen Hansen, Musikskolen havde året før tilkendegivet, at hun gerne ville bidrage til øgede indtægter for caféen ved at benytte Bakkegården til debatskabende arrangementer, hvor hun betalte honoraret til foredragsholder, og caféen fik indtægterne ved salg af mad. Spørgemålet var nu, om fredagsarrangementerne kunne gøres mere attraktive.\ntegnet. Folk kommer, når det er noget, de kan lide. •\tBestyrelsen skal gøre noget ved renomméet. Bedre med færre, men gode arrangementer. •\tLav en fortælleraften. •\tUdvikle temaaftener sammen med musikskolen med god mad, fx renæssancemusik med mad, der passer til. •\tFå en lokalperson (evt. Paul Georg Pedersen) til at fortælle om forhold i Højby i gamle dage. I sin tid trak Laurits Kristiansen mange mennesker til. Der var mange meninger om, hvad der ville trække folk til Bakkegårdens fredagsarrangementer. Som en del af bestyrelsens strategi for at udbrede kendskabet til Bakkegården, begyndte foreningen i disse år at stille op på det årlige Højby Marked med kaffe og nybagte vafler. Det viste sig at være populært og give lejlighed til en god snak om, hvad Bakkegården kunne tilbyde. Det var i øvrigt i 2008, at Else Madsen efter 16 års formandskab valgte at trække sig tilbage. Hun havde allerede 2 år i forvejen varslet, at hun ønskede at trække sig fra bestyrelsen, da hun mente, at der skulle nye kræfter til. Mange menige medlemmer var gået ind og ud af bestyrelsen i de 16 år, men som hun har udtrykt det: ”Bakkegården er mit barn, og derfor har jeg gerne ville sikre mig, at det gik den godt. Som med alle andre børn, kommer der imidlertid et tidspunkt, hvor man må give slip på dem” – og det var så i 2008 at det skete. Der blev fra mange sider udtrykt stor tak til Else for mange års godt formandskab.\nOg som 15 år tidligere, udspandt der sig en livlig diskussion om fredagsarrangementerne: •\tVi skal tilstræbe at lave tilbud, som folk har lyst til at deltage i. •\tVi skal have gode navne ind. •\tVi skal have succesoplevelser. Det er vigtigt at folk kommer. Prøv med spørgeskemaer. •\tDet er uberegneligt. Når vi tror vi har navne, som trækker folk til, kan det vise sig ikke at være tilfældet. •\tGodt med store navne, men skulle vi lave en drejning, så der også bliver plads til mere eksperimenterende og billigere arrangementer? •\tVi skal bakke op om nytænkning – enten dyrt I alle årene valgte Else Madsen at lede bestyrelsesareller fx gratis. bejdet med udstrakt delegering af opgaverne til resten af bestyrelsen og til særligt udpegede specialister. Og som 15 år tidligere strittede forslagene til alle si- Gennem alle årene var hun bevidst om, at uddelegeder, og der kunne ikke uddrages nogen éntydig an- ring også indebærer opfølgning af det uddelegerede. befaling fra generalforsamlingen. Men som tidligere Det er en del af ledelsesansvaret. Og gennem alle årehavde bestyrelsen nu et katalog af forslag, som den ne var de fleste blandt bestyrelse og medlemmer helt kunne bruge efter eget ønske. bevidst om forpligtelsen til at melde tilbage til hende. Som andre store formænd i tiden havde hun også sikKataloget blev i øvrigt på generalforsamlingen året ret sig en efterfølger, som hun følte sig overbevist efter suppleret med yderligere ideer: om ville drive Bakkegården videre i samme ånd, og •\tEn fiskeaften vil være en rigtig god idé, til hvem hun ”uddelegerede” formandsskabet, Karin •\tEn sangaften med den nye Højskolesangbog, Rosenbæk. Det var derfor ikke en utidig indblanding •\tLæg et lille menukort på bordet, i den nye formands lederskab, der fik Else Madsen •\tLav en italiensk aften, til på generalforsamlingen i 2009 at udtrykke sin til•\tVær opmærksom på oplevelser, fx Pernille fredshed med den nye formands ledelse. Det var en Højmark, Ann-Mari Max Hansen. Folk møder tilfreds konstatering af, at ”uddelegeringen” af forop. Der skal være både god mad og god under- mandsskabet var lykkedes. holdning. •\tKristian Lilholt arrangementer har været over- 11 I maj 2005: Michael, Peder, Erik, Merete, Henning, Jorun og Else.\nDa Karin Rosenbæk i 2008 trådte til som ny formand, havde hun lige ladet sig pensionere som lærer på Højby Skole, og efter en lang ferie på cykel i Australien, var hun klar til at tage fat på formandsjobbet. På grundlag af de foregående års brugerundersøgelser introducerede Karin Rosenbæk som et nyt element idéen om en visionsdag i bestyrelsen. Idéer og tanker om fornyelse manglede ikke blandt medlemmerne, men der var måske behov for fælles fodslag om retningen for fornyelsen. Det var i hvert fald det, der blev overskriften for visionsdagen: Fælles fodslag, nye tiltag og tanker og idéer. På baggrund af foreningens formål og de mange frivilliges faktiske aktivitetsniveau med årlige vedligeholdelsesdage, markedsdag, Højbystævne og ikke mindst nogle forrygende caféaftener drøftede bestyrelsen bl.a., hvad det lokale liv er i den globaliserede verden, og hvor langt det lokale liv strækker sig, når man taler om at tilgodese lokale behov. I forhold til visionstankerne Synlighed – Åbenhed – Meningsfuldhed drøftede bestyrelsen, hvordan tanker og faktiske aktiviteter kunne synliggøres, forbedres og udvikles. Det var en ny måde at skabe fælles forståelse for de valgte initiativer i bestyrelsen og blandt medlemmerne, selv om ingen jo kunne garantere, at det også blev en succes. Men økonomisk så det lyst ud. Odense Kommunes forstadspulje havde bevilget et tilskud på kr. 200.000 til en tiltrængt fornyelse af Bakkegårdens tag, og der blev optaget et nyt lån i Nykredit på yderligere kr. 150.000 til formålet. I sommeren 2009 blev arbejdet med fornyelse af taget gennemført. Samtidig blev murene kalket og indvendigt malet, og Bakkegården var nu klar til en ny sæson. Blandt de nye initiativer dette år var en ren pigeaften og Jul på Bakkegården, begge dele med succes. Samtidig arbejdede bestyrelsen med en kraftigere synliggørelse af Bakkegårdens arrangementer gennem foromtaler og efterfølgende kommentarer i Højby Nyt. Det kunne mærkes på caféaftenerne, der i 2009 og 2010 blev rigtig godt besøgt. Et nyt initiativ blev i 2011 taget af Bakkegården og Højby Bibliotek i fællesskab. Med de mange foreninger i Højby og deres individuelle arrangementer gennem årene, kunne det ikke undgås, at to eller flere foreningers arrangementer faldt sammen på samme dag. Allerede Højby Beboerskole havde i slutningen af 1980´erne været opmærksom på behovet for koordinering af de mange aktiviteter i Højby, der jævnligt henvendte sig til samme målgruppe. Beboerskolen gennemførte i nogle få år med tilslutning fra alle foreninger i Højby en koordinering af aktiviteterne, men med Beboerskolens ophør i 1992 ophørte også koor-\ndineringen. Nu tog Højby Bibliotek og Bakkegården initiativet op igen og indkaldte den 25. marts samtlige foreninger via Højby Nyt til et koordinerende møde omkring arrangementer i Højby. Der blev introduceret et brugbart redskab, som fortsat kan ses på Højby Nyts hjemmeside, men redskabet bliver tilsyneladende sjældent brugt. Det var også året, hvor formanden følte anledning til at kridte banen op for den interne kommunikation om delegering af ansvar og ansvarlighed for beslutninger, og i den anledning hentede støtte fra de revolutionære oprøreres kampråb under den franske revolution 1789: ”Jeg vil gerne påtage mig ansvar for de beslutninger, der tages af andre på og omkring Bakkegården, men det kræver at jeg bliver grundigt oplyst om de beslutninger, der bliver taget. Jeg vil ikke stilles til ansvar eller have pålagt ansvarlighed for beslutninger, jeg ikke er blevet oplyst om. Det er mine holdninger, som er meget socialdemokratiske: Frihed, lighed og broderskab !!” Generalforsamlingen i 2012 fik et lidt mere turbolent forløb end de mange år forud. Det begyndte fredsommeligt med formandens beretningen om, at Bakkegården havde fået et tilskud fra Forstadspuljen på kr. 150.000 og fra Sparekassen Fåborg på kr. 15.000 til et tiltrængt nyt køkken. Der blev endvidere orienteret om velbesøgte caféaftener, kunst på Bakkegården, en hjemmeside med succesmæssig pladsreservation, samt om udlejning af Bakkegården, der gik rigtig fint. Senere blev der også formaliseret et Musikudvalg med 5 medlemmer og et Kunstudvalg med 3 medlemmer. Men under aflæggelse af regnskabet opstod der uenighed mellem de to revisorer om en mulig regnefejl i statusopgørelsen og forståelsen af principperne for det anvendte regnskabssystem. Efter en længere debat, der også viste usikkerhed hos en del medlemmer, blev regnskabet godkendt ved afstemning. De efterfølgende år 2013–2014 begyndte bestyrelsens visionsarbejde at give resultater. En øget synliggørelse af Bakkegården og dens tilbud gennem en uddybet redigering af Cafébladet, Højby Nyt og på Bakkegårdens hjemmeside har skabt øget interesse for Bakkegårdens tilbud. Der er kommet mange nye frivillige og nye besøgende, og brugerne viser stor interesse for caféaftenerne og for Musikskolens tilbud. Bestyrelsen har i konsekvens heraf søgt at tilbyde en bred vifte af arrangementer for at tilgodese så bred en skare af interesserede som muligt. Også nye initiativer som en årlig tarteletaften og den årlige Jul på 33\nBakkegården har vist sig så levedygtige, at de indtil videre er blevet til faste traditioner. Vedligeholdelsen udvendigt som indvendigt ligger i faste rammer, udlejningen går rigtig godt selv om prisen er steget lidt, Markedsdagen og Højbystævnet giver fortsat overskud og kunsten på Bakkegården har vist sig at være eftertragtede blandt kunstnerne. Det var således en tilfreds bestyrelse, der i 2013 kunne lægge op til et 25 års jubilæum, hvor efterårets arrangementer med Benny Holst Trio, Max Wolf, Chr. Søgaards Trio, en pigeaften og Jul på Bakkegården blev suppleret med 3 totalt udsolgte aftener med Bakkegårdens jubilæumsrevy. Formanden havde på forhånd allieret sig med tidligere medlemmer af det hedengangne Højby Amatørteaterforening, der henover sommeren og efteråret genfandt gamle revynumre, skrev nye revynumre og indstuderede revyen til stor fornøjelse for tilhørerne. Men årets store aften var jubilæumsfesten, hvor John Eriksen som nævnt indledningsvis fortalte om idéen til Bakkegårdsforeningen, og blandt andet fremhævede den lille gruppe af ildsjæle, der brændte for idéen, og den store gruppe af frivillige, der trods vanskeligheder fik idéen til at blomstre. Som denne historie om Bakkegårdsforeningen viser, så havde John Eriksen\nret: Projektets succes skyldes nok en igangsætters vision om selvforvaltning i lokalsamfundet og evne til at gribe muligheden for at igangsætte et forsøgsprojekt, men successen har i endnu højere grad været resultatet af en lille gruppe ildsjæles utrættelige arbejde med at finde nye veje til at virkeliggøre projektet, kombineret med den store gruppe af frivillige, der har lagt arbejdskraft og idéer i projektet, hvad enten det har drejet sig om caféarbejdet eller vedligeholdelse af bygning og omgivelser. Men det er imidlertid også væsentligt at tilføje, at både ildsjæle og frivillige har fået et socialt netværk i tilgift. Under den indledende interview-runde til denne historie med en række af projektets aktører gik det som en rød tråd gennem alle beretninger, at så længe de synes, det er sjovt at deltage i projektet, så længe vil de fortsætte.. Og det har nok været styrken ved projektet, at samarbejdet og glæden ved i fællesskab at skabe et godt produkt, har holdt netværket ved lige. Væsentligt for successen har også været de to formænd Else Madsen og Karin Rosenbæk, der hver på sin måde har sat kursen for Bakkegårdsforeningens udvikling. Else Madsen var en central person i Højby som formand i Højby Beboerskole, og da den lukkede i 1992, gik hun sammen med to andre ildsjæle Klaus\nIværksætteren John Eriksen og en af de mange støtter Herluf Donslund ved 25 års jubilæet. 34\nVædegaard og John Eriksen ind i Bakkegårdsforeningens bestyrelse og sikrede foreningens og især caféens udvikling og videreførelse, efter at den afgående bestyrelse havde kastet håndklædet i ringen. Karin Rosenbæk trådte til som formand i 2008 og har især præget arbejdet med at synliggøre Bakkegården og dens tilbud, samt inden for rammerne af foreningens formål at skabe fornyelse af caféens aktivitetstilbud. I sin tale ved 25-års jubilæet nævnte John Eriksen også nogle af ildsjælene som har været med fra starten, bl.a. den aktive leder af Musikskolen Ellen Hansen, koordinatoren af vedligeholdelsesarbejder Hans El-\nmer Hansen, og Erik Klint, der gennem hele foreningens levetid har været revisor eller kasserer, og som har sikret mange sponsortilskud fra Odense Kommune eller banker til vedligeholdelse af bygningen. Ved jubilæumsfesten opfordrede John Eriksen beboerne i Højby til at holde fast i det, der dengang var udgangspunktet for projektet: at Bakkegården skal være samlende for Højby og fremme det lokale tilhør og sammenhold. Den skal være en smeltedigel for socialt og kulturelt liv og aktivitet for beboerne i Højby.\nTo af ildsjælene gennem årene, Merete og Erik Klint ved 25 års jubilæet\nIldsjæle og støtter i sving-om ved 25 års jubilæet Gennemgangen af det historiske materiale om Bakkegården og dens drift viser imidlertid, hvor svært det har været for skiftende bestyrelser at leve op til formålet om at være samlende for hele Højby. Det var måske medvirkende til, at den første bestyrelse var ved at knække nakken, at der var meget langt mellem dette formål og den barske realitet, at kun en begrænset kreds af beboere tog imod Bakkegårdens tilbud. Det ser ud til, at de to efterfølgende formænd og deres\nbestyrelser med held siden da har tolket formålet således, at tilbuddet om socialt og kulturelt liv skal tilstræbes for alle Højbys beboere, men at man i praksis må acceptere, at kun en mindre del af beboerne tager imod tilbuddet. Til gengæld har det vist sig, at Bakkegårdscaféens tilbud har vakt gehør langt ud over Odenses grænser. Måske er det også hemmeligheden bag Bakkegårdsforeningens succes.\nKildemateriale og noter Manuskriptet om Bakkegårdsforeningen kan af ovennævnte årsager være behæftet med unøjagtige oplysninger eller fejl. Jeg vil være taknemlig, hvis læserne vil hjælpe mig med rettelser ved at sende mig en email herom til: allanczinn@gmail.com eller sende rettelserne til Højby lokalhistoriske arkiv. Det gælder også oplysninger om medlemmer af bestyrelsen gennem årene. Hvor der er angivet et (?), er der således tvivl om eller ukendskab til det pågældende medlem. Efterfølgende har jeg med hjælp fra Lokalhistorisk Noter: Forenings bestyrelse, ikke mindst Paul Georg Peter- Teksten er visse steder forsynet med notehenvisninsen, gennemgået 6 store kasser med usorteret materi- ger (små tal i teksten), der henviser til uddybende inale om Bakkegårdsforeningen og mindst 3 tilsvaren- formation i slutningen af det pågældende hovedafsnit. de kasser om Højby Beboerskole. Dette arbejde har taget uforholdsmæssig lang tid, da materialet ikke har Den historiske redegørelse er forsynet med 4 bilag: været ordnet emnevis og kronologisk. Det tog således 1.\tEn oversigt over alle bestyrelser 1988–2014 (?: Bedes suppleret eller korrigeret) et halvt år at konstatere, at generalforsamlingsreferater ikke foreligger for alle årene – især referaterne 2.\tEt notat om Bakkegårdens Børne- og Ungeforening / Legestue 1988–2004 fra omkring 1990 mangler eller foreligger kun som løsrevne enkeltsider, der har været svære at datere. 3.\tEt notat om Bakkegårdens Musikskole 1988– 2014 Referater fra bestyrelsesmøder har været værdifulde for de første år, men har derefter ikke kunnet findes. 4.\tEn illustration over bestyrelsens forslag til organisationsplan 1992 Den historiske redegørelse er for størsteparten veldokumenteret, men enkelte steder har jeg foretaget en Allan C. Zinn, 15. april 2017 fortolkning af årsager eller forløb, og dem er jeg selvsagt ansvarlig for. Skriftet i anledning af Bakkegårdsforeningens 25års jubilæum er baseret på indledende interview med Else Madsen, Erik Klint, John Eriksen og Hans Elmer Hansen fra Bakkegårdsforeningen samt Ellen Hansen fra Bakkegårdens Musikskole. Herudover har Tilla Haakonssons erindringsnotat til Karin Rosenbæk efter Legestuens ophør givet værdifulde oplysninger om Legestuens start og ophør.\nBestyrelser 1988 - 2014 1988-89: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nStiftende generalforsamling 27.4.1988: Else Grand Jørgensen, Højbyvej 58, for\tmand Hans Erik Johnsen, Højbyvej 29, næst\tformand Kirsten Madsen, Vandmøllevej 27, 5220 Odense SØ, kasserer Egon Jørgensen, Brobækvænget 34 Birgit Jespersen, Ugletoften 31, Erling Larsen, Syvhøjevej 80, Ole Nygaard Nielsen, Ugletoften 135, Ib Nielsen, Brobækvænget 18, Erik Klint, Højbyvej 63, Else Lindequist, Hollufgårdsvej 14,\n1989-90: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling den 31.3.1989 Egon Jørgensen, formand Kirsten Madsen, kasserer Hans Erik Johnsen Per Stougaard Erling Larsen Klaus Wædegaard, Vibeke Friis, Helge Jacobsen, Erik Klint, John Skovhus Nielsen,\n1990-91: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 18.3.1990 Egon Jørgensen, formand Kirsten Madsen, kasserer Hans Erik Johnsen Per Stougaard Erling Larsen ? ? Helge Jacobsen, Erik Klint ?\n1991-92: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 17.3.1991 Egon Jørgensen, formand Else Lindequist, sekretær Kirsten Madsen, kasserer Søren Jørgensen Alex Abildgaard ? Helge Jacobsen, Erik Klint ?\n1992-93: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 15.3.1992 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer John Eriksen Søren Jørgensen Else Lindequist Vibeke Friis, Leif Schierrebeck Helge Jacobsen, Erik Klint Frank Madsen\n1993-94: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 28.3.1993 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer Søren Jørgensen Erik Klint Ella Lund Hansen Vibeke Friis, Leif Schierrebeck Helge Jacobsen, Jan Hassing ?\n1994-95: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 30.10.1994 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer Ella Lund Hansen Erik Klint Søren Jørgensen Leif Schierrebeck, Beate Larsen Helge Jacobsen, Jan Hassing ?\n1995-96: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 29.11.1995 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer\tElla Lund Hansen Søren Jørgensen Erik Klint Karen Rasmusen, Beate Larsen\tHelge Jacobsen, Jan Hassing\tVagn Jørgensen\nGeneralforsamling 13.11.1996 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer Erik Klint Beate Larsen\nSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nSøren Jørgensen Michael Christensen, Karen Rasmusen Helge Jacobsen, Jan Hassing\tVagn Jørgensen\n1997-98: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 12.11.1997 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer Erik Klint\tBeate Larsen Karen Rasmusen Michael Christensen, Aase Bruusgaard Helge Jacobsen, Jan Hassing ?\n1998-99: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 11.11.1998 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer\tErik Klint Beate Larsen\tKaren Rasmusen Michael Christensen, Aase Bruusgaard\tHelge Jacobsen Jan Hassing\t?\n1999-2000: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling (dato?) Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer\tBeate Larsen Erik Klint\tKaren Rasmusen\tMichael Christensen, Aase Bruusgaard\tHelge Jacobsen, Jan Hassing\t?\n2000-01: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 29.11.2000 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer Beate Larsen Erik Klint\tPeder Christensen\tMichael Christensen, Aase Bruusgaard\tHelge Jacobsen, Jan Hassing ?\nGeneralforsamling 21.11.2001 Else Madsen, formand Klaus Wædegaard, kasserer\nBeate Larsen Peder Christensen Erik Klint Jorun Zinn, Michael Christensen Svend Aage Clausen, Helge Jacobsen ?\n2002-03: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 20.11.2002 Else Madsen, formand Erik Klint, kasserer\tBeate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn, Michael Christensen Svend Aage Clausen, Helge Jacobsen ?\n2003-04: Generalforsamling 26.11.2003 Bestyrelse:\tElse Madsen, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Suppleanter: Jorun Zinn Michael Christensen Revisorer: Helge Jacobsen Aksel Petersen Revisorsuppl.:\tTove Klint\t2004-05: Generalforsamling 17.11.2004 Bestyrelse:\tElse Madsen, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Suppleanter: Jorun Zinn Hans Elmer Hansen Revisorer: Helge Jacobsen Aksel Petersen Revisorsuppl.:\tKlaus Wædegaard 2005-06: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 10.5.2005 Else Madsen, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn, Hans Elmer Hansen Aksel Petersen, Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2006-07: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 4.5.2006 Else Madsen, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn Hans Elmer Hansen Aksel Petersen Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2007-08: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 25.4.2007 Else Madsen, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Peder Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn Hans Elmer Hansen Aksel Petersen Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2008-09: Bestyrelse:\tSuppleanter:\tRevisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 13.3.2008 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Egon Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn, Hans Elmer Hansen Søren Mortensen, Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2009-10: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 5.5.2009 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Egon Christensen Hans Hougaard Jorun Zinn, Hans Elmer Hansen Søren Mortensen, Klaus Wædegaard Henning Larsen\nGeneralforsamling 4.5.2010 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Hans Elmer Hansen Hans Hougaard\nBente Melgaard, Hanne Andersen Søren Mortensen, Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2011-12: Bestyrelse:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 5.5.2011 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Hans Elmer Hansen Hans Hougaard Bente Melgaard, Hanne Andersen Søren Mortensen, Klaus Wædegaard Henning Larsen\n2012-13: Bestyrelsen:\tSuppleanter: Revisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 26.4.2012 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Hans Elmer Hansen Erik Fransen Bente Melgaard, Hanne Andersen\tSøren Mortensen, Pia Klint Henning Larsen\n2013-14: Bestyrelse:\tSuppleanter: Musikudvalg:\tKunstudvalg:\tRevisorer: Revisorsuppl.:\nGeneralforsamling 15.5.2013 Karin Rosenbæk, formand Erik Klint, kasserer Beate Larsen Hans Elmer Hansen Erik Frandsen Hanne Andersen, Bente Melgaard Jytte Christensen Anne Bøttiger Herle Rasmussen Erik Klint Karin Rosenbæk Dorthe Frandsen Per Viggo Christensen Henning Larsen Søren Mortensen, Pia Klint Henning Larsen\nBakkegårdens Børne- og Ungdomsforening 1988 - 2004\nForening stiftet på generalforsamling den 1. 6. 1988 med det formål, at give børn og unge mulighed for virksomhed og kammeratlig samvær gennem musik- og kunstaktiviteter. Ledet af en bestyrelse, der var sammensat af formand, næstformand og kasserer. Årlig generalforsamling i marts måned. Første bestyrelse: •\tBodil Mølhave, Allerup •\tMette Rosenlyst Poulsen, Højby •\tGunvor Kappel Schmidt, Fangel\nregler for puljeinstitutioner i Odense Kommune. Medens vi havde legestuen i vores kælder havde Bodil Bøgelund og jeg 2 dage sammen om ugen, hvor vi hyggede os med musik sammen med børnene, senere havde Bodil et kor på Bakkegården, hvor vi af og til fik os en hyggelig snak. Da vi lejede lokaler på Bakkegården, åbnede der sig muligheder for samarbejde blandt andet omkring det musikalske, som gav mig inspiration til min daglige guitarmusik med børnene.\n1988:\t1991/92: 1999\nJohn Eriksen og Gunver var de to energiske personer som fik ideen til at vi kunne flytte op på Bakkegården og hjalp os i gang. På Bakkegården oplevede vi Mogens Pedersen som en fantastisk rar person og også far til et af vores børnehavebørn.\nForening med kommunalt tilskud Legestue for børn 3 – 6 år, leder: Lene Christiansen. Legestue for børn 6 – 8 år, Legestueleder: Tilla Haakonsson. Dans 6 – 9 år, leder: Susanne Jensen. Kommer under Odense Kommunes Institutionsforvaltning og får navnet Bakkegårdens Halvdags Børnehave.\nOdense Kommune lukker halv-\tdags børnehaven p.g.a. for få børn, og lejemålet på Bakkegården ophører.\nTilla Håkonsson: Så sidder jeg her en søndag formiddag og skal prøve at fortælle lidt om Legestuen/HalvdagsBørnehavens tid på Bakkegården. Det er godt nok svært at skrive kort om så mange års virke og oplevelser fra starten i 1986 og til 2004. 2 store papkasser med regnskaber, adresselister og månedsbreve har jeg foran mig, og så er der endda en del der er afleveret til Lokalhistorisk Forening, hvor der i månedsbrevene kan læses om mange forskellige oplevelser og aktiviteter fra de enkelte måneder gennem årene. Først lidt historie (fra folderen omkring halvdagsbørnehaven:\nInge Kamp havde daghøjskolen og enkelte dage var vi på besøg hos hendes hold, også rigtigt hyggeligt. Else Madsen kom også dagligt på Bakkegården, og hun var altid hjælpsom, hvis vi havde spørgsmål og var i tvivl om noget. Ellen har jo givet mig guitarundervisning, som jeg er hende meget taknemmelig for nu, Ellen hjalp os med at indspille en børne CD og leverede musik til fester og vi kunne altid få professional hjælp til sange osv, og Ellens søster var flere gange julemand for os, det gjorde hun rigtigt godt. I de 18 år har Bakkegården stillet lokaler til rådighed for rigtig mange børn og oplevelser. En pudsig ting som jeg lige kom til at tænke på er, at en farmor til en af børnehavebørnene fortalte, at hun som ung var tjenestepige på Bakkegården og at der under krigen stod en tysk soldat ved trappestenen i gården og den trappesten havde hun godt nok skuret mange gange…\nIdeen til legestuen/halvdagsbørnehaven er startet af Tilla. Tilla har for år tilbage i perioder været hjemmegående med egne børn og mærket, at ens egne børn har behov for at komme ud og få nye legekammerater. Tilla er uddannet pædagog og startede i sin tid en legestue i egne kælderlokaler i samarbejde med beboerskolen. Et par år senere flyttede legestuen til Bakkegården i 1988 og overgik til at være selvstyrende og ledet af en forældrebestyrelse. I 1999 kom Legestuen ind under institutionsforvaltningen og fik nyt navn til Bakkegårdens Halvdags Børnehave. Åbningstiderne blev udvidet og børnehaven kom under\nMusikskolen og kunstskolen (Ellen Hansens oplysninger 2014) Oprindeligt Lindvedgårds Musikskole, ledet af Niels Kjærsgaard, der boede på Lindvedgård. Niels Kjærsgaard var utrolig kreativ, men ikke regnskabskyndig. Der skulle hvert år holdes en stor forårs- og afslutningsfest med et stort navn udefra. Meget festligt og inspirerende, men dyrt og ikke økonomisk bæredygtigt i længden, og flere lærere og elever var ved at søge til Pårup Aftenskole. Mellem lærerne på Lindvedgårds Musikskole var John Eriksen, Peter Wulf og Ellen Hansen. John Eriksen så i 1987 muligheden for at flytte musikskolen med resten af lærerne og eleverne til Bakkegården i Højby. Leder af Bakkegårdens Musik- og kunstskole var: 1.\tPeter Wulf, 1987-1988, senere skoleleder af ´1748´ på Skibhusvej 2.\tJohn Eriksen, 1988–1989(?) 3.\tCarl Erik Lundgaard, 1989 (?)–1993 (Kom ikke fra Lindvedgård) 4.\tEllen Hansen 1993 - (uden kunstskolen). For Ellen var undervisningen og rammerne på Lindvedgård inspirerende og kreativt. Hun havde ingen uddannelse, men underviste i guitarspil. Der var plads til alle, de professionelle i jam-sessions med eleverne, og det var værd at bevare. Kreativiteten skulle videreføres. Derfor kom hun med til Bakkegården. Økonomi: Bakkegårdens Musikskole har i mange år modtaget et årligt tilskud fra Odense Kommune på kr. 135.000. Beløbet er ikke blevet reguleret, og efterhånden vejer elevbetalingen tungere og tungere. Løn til undervisere og leder samt husleje til Foreningen Bakkegården betales ud af tilskuddet fra kommunen. De sidste 10 år har bestyrelsen for foreningen Bakkegårdens Musikskole været: Alice Juel Jacobsen Marie Steensgaard Leif Feldtstedt Rosa Kathrine Hansen Aase Lyngsgaard Undervisere i 2014 er.: Mogens Pedersen, klaver Kristine Ernst, sang Torild Aasen, harmonika 42\nKaren Folke Olsen, kor Anders Senterovitz, Jazz og Big Band Ellen Hansen, Guitar Christian Falck Rønne, Højby Akade-\tmiet Mette Jørgensen, Højby Akademiet\nForslag til organisationsplan for BakkegĂĽrden 1992\nDu kan følge Foreningen Bakkegården på hjemmesiden http://foreningen-bakkegaarden.dk/ og på Facebook @bakkegaardenhojby\nBakkegårdens Jubilæumsskrift 1988 2013\nAllan Zinn har forfattet et skrift om Bakkegårdens første 25 år


Bad Oeynhausen, Becker Bau GmbH - Railmonitor\nBecker Bau, en tysk entreprenør, er blevet hyret til et byggeprojekt. Det primære fokus i projektet er at fjerne en eksisterende bygning og erstatte den med en ny mast.\nEn af de største udfordringer i dette projekt er, at byggepladsen er placeret lige ved siden af en jernbane. Jernbanen vil være aktiv gennem hele projektet, og derudover er der en vej placeret lige nedenunder jernbanen. Dette sætter store krav til overvågningen af både jernbanen og byggeriet. En af væggene på den eksisterende bygning læner sig mod jernbanen, hvilket udfordrer nedrivningen af bygningen. At sikre sikkerheden for både passerende tog og for traffikanter er derfor afgørende for Becker Bau.\nHyppig overvågning er essentielt for dette byggeprojekt. Becker Bau vil sikre sig, at nedrivningen af den eksisterende bygning ikke påvirker konstruktionen af den midlertidige støttevæk såvel som jernbanen.\nFor at sikre kontinuerlig overvågning, har Railmonitor installeret en løsning, der sikrer en præcis tilstandsovervågning. Løsningen består af en række tilt sensorer, der er blevet installeret på hhv. 50 meter af jernbanen og 50 meter af støttevæggen. Sensorerne opfanger selv de mindste bevægelser, der alle vil blive bearbejdet i Railmonitors software. Dette gør Becker Bau i stand til at gøre mere end blot at modtage enkelte målinger. Railmonitors system gøre det muligt for dem at få et unikt indblik i hvordan enhver bevægelse relaterer sig til hinanden. Tværgående aspekter såsom twist og cant og langsgående aspekter som slope og bend bliver alle beregnede.\nDette solide fundament af data giver værdifuldt indblik i hvordan jernbanen og støttevæggen bevæger sig og hvordan de relaterer sig til forskellige faktorer. Dette kan eliminere tidligere blinde faktorer. Railmonitors løsning sikrer, at Becker Bau har et konstant indblik i sporets og støttevæggens tilstand. Dette gør det muligt for dem at imødekomme de skærpede krav til overvågning og sikre sikkerheden for både passagere, traffikanter og byggepladsens arbejdere.\nCharlotte Kjeldmark2020-06-25T12:53:41+02:00maj 12th, 2020|Kommentarer lukket til Bad Oeynhausen, Becker Bau GmbH


Stjerner slagter arrangører efter norsk bronze: ‘Der bliver ramaskrig’ | BT Håndbold - www.bt.dk\n26. jan. 2020 - 6.28\nStjerner slagter arrangører efter norsk bronze: ‘Der bliver ramaskrig’\nNorske eksperter er ikke helt tilfredse med optakten til bronzekampen. Foto: ANDERS WIKLUND\nNorge sikrede sig bronzemedaljerne, men forløbet er man langt fra tilfredse med.\nDer var ikke lang tid mellem den ultimative skuffelse med semifinale-nederlaget til Kroatien og oprejsningen med bronzemedaljerne efter sejren over Slovenien.\nMed bronzen sikrer de norske håndboldherre sig den bedste præstation nogensinde ved et EM, ligesom man automatisk er kvalificeret til næste års VM i Egypten. Det til trods er alt er ikke fryd og gammen, melder Aftenposten.no.\nArrangørerne havde nemlig rykket kampen om bronzemedaljer fra søndag til lørdag, således at de norske og slovenske spillere havde en hel dag mindre til at restituere og forberede sig i, og da begge mandskaber havde spillet fredag er det ikke rare ord, arrangørerne fra Det Europæiske Håndboldforbund (EHF) får med på vejen.\n»Det er forkasteligt,« lyder det fra Norges træner Christian Berge, der uddyber:\n»Der er ikke et eneste godt argument for at spille kampen i dag, ud over det økonomiske. Det er kun derfor. Vi snakker så meget om at spillerne skal beskyttes og at dommerne skal skride ind overfor farligt spil, men man er fuldstændig ligeglade med det, der er mest farligt, nemlig belastningen af spillerne,« lyder det fra Berge.\nChristian Berge mener ikke, man tager hensyn til spillernes helbred i den måde, man bygger tuneringen op på. Foto: JONATHAN NACKSTRAND\nOgså den norske stjernespiller og tuneringens topscorer Sander Sagosen langer ud efter Det Europæiske Håndboldforbund.\n»Det handler om, at der sidder nogle rige onkler, der overhovedet ikke har forstand på håndbold, og tænker, at det er en god idé.«\nDen kritiske holdning bakkes op af Kristian Kjelling, der er kommentator for norske TV3, og som er tidligere storspiller på det norske landshold.\n»Det er meget belastende for spillerne, og der kommer til at være ramaskrig over den beslutning. Det er ødelæggende at kampene ligger så tæt.«\nNRKs ekspertkommentator, Håvard Tvedten, der ligeledes er tidligere håndboldspiller, er enig i den betragtning.\n»Det er latterligt af Det Europæiske Håndboldforbund at gå med til det her. Effekten så vi her til aften, det var en dårlig spillet kamp.«


Australien | Illvid.dk\nKoalaerne har snart ædt alle eukalyptustræer på Australiens sydlige øer, så de charmerende pungbjørne har nu udsigt til at lide sultedøden. Befolkningen nægter at acceptere nedskydning af deres nationaldyr, så i stedet må biologer sætte ind med\nHvalpe på fedekur\nHavets glubske engel\nOm natten jager den i de fri vandmasser som andre hajer. Men om dagen bruger den en helt anden strategi. Så ligger den på lur under en dyne af sand, klar til et lynhurtigt bagholdsangreb. For første gang er fotografer kommet så tæt på havenglen, at


Online Casinoer De Bedste Danske Bonusser & Free Spins – Sentriqo | Security Solutions\nBonuspenge bidrager ikke til præmiepuljen i eventuelt spil, der https://denmark-578.live giver mulighed for at bruge bonuspenge. denmark-578.live Spillere, der bruger bonuspenge kan stadig kvalificere sig til https://denmark-578.live at vinde præmier, der vises på tavlen, herunder jackpot, når de spiller med bonuspenge. Bemærk venligst, at hvis du er den eneste spiller, der spiller et spil og bruger bonuspenge, er der muligvis ikke nogen tilgængelig spilpræmie at vinde.\nLeo Vegas er et af de danske online casinoer, som har stor fokus på live casino.\nI enkelte spil er bonussaldoen dog utilgængelig, og du vil derfor se din rigtige saldo, når du åbner spillet.\n70% af den samlede casinoomsætning i Danmark på netop automaterne.\nCasinoerne har ikke en samlet tilbagebetalingsprocent, men https://denmark-578.live opererer med et hav af forskellige tilbagebetalingsprocenter.\nTryk på billedet til venstre for at spille gratis Sizzling Scorpoins Slot – det kræver ingen registrering, at der er mange gode timer tilbage i selskab med de hyggelige figurer fra Kinderæg.\nVed første indbetaling kan du få 100% op til 100 EUR, ved anden indbetaling kan du få 50% op til 100 EUR – og du får i øvrigt 200 free spins med ved siden af. Vi anbefaler, at man udelukkende anvender et online casino, der har opererer under den danske spillemyndighed. Antallet af spiludbydere bare vokser og vokser, og det ser ikke ud til, at der findes et stop på den udvikling.\nVigtigt At Vide Om Gratis Spins\nStore virksomheder såsom 888 var meget hurtige til at ansøge om licens, da reglerne blev ændret, og rigtig mange online casinoer fulgte hurtigt med på bølgen. Det er på nuværende tidspunkt omkring 200 forskellige licenserede online casino website i Danmark. Mange af disse casinoer tilbyder endda dansksproget online casino, og accepterer den danske krone, når du skal lave indsatser. Hvis man kombinerer Spillemyndighedens licens med en software som EveryMatrix, så får man et casino, der både opererer med casino spil og betting.\nIntroduktion Til Danske Spil Casino\nI anmeldelserne kan du læse om alle de nødvendige informationer, du skal bruge, før du går i gang med at spille. Du kan blandt andet læse om symbolerne og de bonus features, du kan møde i spillet. Derudover fortæller vi dig også om tilbagebetalingsprocenten, temaet og hele oplevelsen af at spille det pågældende spil.\nEn spiller, der indbetaler det maksimale beløb på 500 kr., modtager 500 kr. Medmindre andet er angivet i kampagnetilbuddethar bonusser gennemspilskrav af ti gange bonusbeløbet, f.eks. Indbetaler du 100 kr og får en 100 kr bonus, skal du gennemspille de samlede beløb 10 gange, i dette eksempel 200 kr (indbetaling+bonus). Alle bonusser og gevinster, som er vundet på sådanne bonusser, og som stadig er underlagt omsætningskravet, vil blive fjernet fra spillerens konto efter 61 dages inaktivitet. Dette gælder kun for spillere med en resterende bonusbalance.


Marie Oxenbøll til Margrethe Jespersen, f. Pontoppidan 28. mar 1875\nÅbningssiden » Sekundærlitteratur » Breve » Marie Oxenbøll » Marie Oxenbøll til Margrethe Jespersen, f. Pontoppidan 28. mar 1875\nSendt fra Randers præstegård. 28. marts 1875\nHvad der er nettest for en ung Pige\n1ste Paaskedag, Eftermiddag *1875 [Søndag 28.3.1875]\nHer er i dette Øjeblik en rolig Stund i Huset, som jeg vil benytte til at faae et lille Brev istand til Dig, der kan naae Dig i Nykjøbing. Blot jeg ikke glemmer, at sende Dig de brune Lapper. Hvad Overkast angaaer, da menes her, at det er nettest for en ung Pige ikke at bruge saadanne i Theatret og slige Steder, men Du kunde jo sagtens faae mit hvide Schawl, eller ogsaa anskaffe Dig et billigt; her har jeg seet et nydeligt hvidt Stykke, af en Slags fiin Strikning til 4 Rdl. – Et smukt Foraarsstykke maa Du nødvendigt have og det var jo rettest at kjøbe det i Kjøbenhavn efter gode Raad. – Jeg har sat disse Sager i Spidsen for ikke at glemme dem thi jeg har ikke saa lidt i mit Hoved og om Haande. – Vor Husstand er blevet forøget i disse Dage med Schven, der i dette Øieblik er til Bryllupsfærd, som Forlover for Kattrup1; de blive viede i Hornbek Kirke. Schven var ikke saa lidt veemodig ved den Vandring, men Kattrup selv er frimodig og glad og spadserer med 2 hende under Armen.\nJeg vil haabe, at Du ikke er misfornøiet med at komme ud til Dyrhauges2, thi jeg er ikke fri for at have døiet lidt ved at sætte den Sag igjennem. Men da Fru Dyrhauge, der er en meget elskværdig Kone, selv kom her for at sige, at hun særdeles gjerne√ vilde have Dig der, og Alle sige, at der er saa rart at være, saa syntes jeg, det var saa ønskeligt, at det blev saaledes, da det ikke er rart for Eder eller os, at være 3 voxne Søstre hjemme. Her haaber jeg, at det Nyttige kan forenes med det Behagelige, og at Du der kan vinde Modenhed til at kunne tage Huusvæsenet over herhjemme. Fru Dyrhauge bad mig sige Dig, at dersom Du vidste Nogen, Du der ønskede at lære Huusvæsen, som det vilde være Dig kjært at være sammen med, da vilde hun rette sig derefter og ikke for det Første bestemme sig for nogen anden.\nNaar Du nu har haft en fornøielig og god Sommer, saa tænker jeg, det kan ogsaa smage at gaae i et roligt Præstehuus paa Landet, blandt rare Mennesker. Gid Du nu maa faae det fornøieligt og godt i Hovedstaden og at vi saa maae faae en god og velsignet Sommer med hinanden; det tegner jo til at vi kunne blive Alle 3 samlede og det kalder jeg en stor Fryd, om det end er anstrengende nok for os Gamle at taale.\nNu vil jeg slutte i Dag og føie Resten til imorgen, naar jeg kan melde Dig om lille Pips Daab3. Morten skal prædike, hvilket han ogsaa gjorde Skjærtorsdag, saa Fader har haft god Hjelp af ham i Paasken; men det var ogsaa fornødent, da Fader var blevet meget medtagen af noget gastrisk Væsen. Jeg har jo ogsaa været i den Gade og er endnu ikke begyndt at komme ud, saa jeg kommer neppe med i Kirke til Hans Peters Confirmation; maatte jeg saa dog naae at komme med ham til Alters. Veed Du, at Hans Peter har faaet et meget smukt og godt Uhr fra Tante Sophie4. – Morten og Julie ere meget lykkelige ved at være samlede, hun er en sød En.\nNu kan og skal jeg hilse Dig fra den lille "Margrete", der efter Bestemmelse lagde Veien fra Kirken til Hjemmet over Præstegaarden. Jeg haaber, Du er fornøiet med hendes [navn], og kan godt kro Dig af at være opkaldt, om det end maaske ikke saa lige 4 gjælder; thi det gik vel ikke an, at forbigaae de gamle Tanter og opkalde den yngre.\nNu gaae al Ungdommen derned at holde Høitid iaften, men jeg har faaet Fader til at blive hjemme hos mig, da han ikke taaler at være med. – Og saa Farvel, Du kjære Barn! hils omkring Dig. En lykkelig Reise.\n[På hovedet øverst side 1:] Du kan godt laane Ingers hvide Slag om Du ønsker det, det er vadsket.\n5. marts 1875.\n27. april 1875.\nKordegnens indførsel i Randers kirkebog\n Kattrup: Frederik Theodor Kattrup, 28 år, fuldmægtig hos herredfoged Kampmann, fra 1875 assistent i kriminal- og politiretten i Kbh., blev gift ved kongebrev 28.3.1875 i Hornbæk kirke med frøken Karen Margrete Blicher, 52 år. Forlovere var lærer H.C.H. Povlsen af Randers og sagfører P. Schwenn af Aarhus. Frøken Blicher boede i 1870 i Vestergade nr. 796 sammen med sin mor og sin ugifte moster. Moderen var enke efter pastor Jens Blicher. tilbage\n Dyrhauges: Peter Carl Dyrhauge, f. 1819, var sognepræst i Fjellerup nær Djurslands nordkyst. Sammen med sin kone, Marie Jensine Frost, f. 1832 havde han gennem årene haft "33 unge Mennesker (Drenge og Piger) i Huset til Opdragelse og Undervisning". tilbage\n lille Pips Daab: Margrete Kampmann blev døbt 29.3.1875, moderen bar barnet, Inger stod hos og Morten var blandt fadderne. Navnet er i kirkebogen rettet fra Margrethe til Margrete ved overstregning af h'et. tilbage\n Tante Sophie: Tante Sophie i Helsingør, enke efter Isaak Pontoppidan. tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Sekundærlitteratur » Breve » Marie Oxenbøll » Marie Oxenbøll til Margrethe Jespersen, f. Pontoppidan 28. mar 1875\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/seclit/secbreve/oxenboell_marie/1875_03_28.html den 02/07/2022.