TDC-sagen: Et nyt vidne skal afhøres om hemmeligt møde - PDF\nTDC-sagen: Et nyt vidne skal afhøres om hemmeligt møde\nDownload "TDC-sagen: Et nyt vidne skal afhøres om hemmeligt møde"\n1 TDC-sagen: Et nyt vidne skal afhøres om hemmeligt møde Jyllands-Posten 22. oktober 2005, erhverv og Økonomi, side 2 Vicedirektør i Told & Skat er ekstraordinært indkaldt som vidne i TDC-sagen, efter at der er opstået tvivl om, hvorvidt daværende skatte-minister Svend Erik Hovmand (V) fik tidlig viden om koncernens skatte-manøvrer. Af JESPER HØBERG Den sidste deltager i et hemmeligt møde med den øverste top fra den danske skatteadministration i februar 2003 skal forsøge at kaste nyt lys over, hvad daværende skatteminister Svend Erik Hovmand (V) vidste om skattemanøvrer i TDC-koncernen. Selv om den undersøgelseskommission, der netop nu kulegraver TDC-sagen, havde sluttet sine afhøringer, har den alligevel indkaldt vicedirektør Preben Kristiansen fra Told & Skat, fordi der er opstået tvivl om, hvad der skete på det pågældende møde. I mødet deltog foruden Preben Kristiansen daværende skatteminister Svend Erik Hovmand, told- og skattedirektør Ole Kjær samt afdelingschef i Skattteministeriet Per Bach Jørgensen. Modsat forklaring Sidstnævntes forklaring på kommissionens sidste afhøringsdag i sidste måned gik stik imod udlægningen fra den tidligere minister og told- og skattedirektøren, da han forklarede, at Hovmand havde fået et tip om, at TDC var i færd med at udnytte et skattehul. Hovmand og Kjær har forklaret, at der ikke var sat navn på virksomheden, og at man ikke kunne finde ud af, hvem det drejede sig om. Hovmands største bekymring var, at det var blevet udlagt, som om han skulle have holdt hånden over nogen. Og da det senere blev afkræftet, blev der ikke gjort mere for at undersøge, hvad det gik ud på. Et halvt år senere fik TDC med den tidligere konservative finansminister Henning Dyremose i spidsen Ligningsrådets godkendelse af, at koncernen kunne udnytte hullet til at kræve et milliardfradrag for udgifter, den aldrig har haft. Først da fik Hovmand lukket hullet. Det er dog endnu uklart, om det havde betydet noget i forhold til TDC-sagen, om Hovmand havde grebet ind allerede i februar. Manøvren var nemlig gennemført flere år tidligere, og det er blevet anført, at man ikke kan lave lovgivning med tilbagevirkende kraft. På den anden kan Ligningsrådet som udgangspunkt kun behandle sager om dispositioner, der ikke allerede er gennemført, og afgørelsen i august 2003 var blot en af en række rådsafgørelser, hvor afgørelsen fra august handlede om principperne for opgørelsen af det omstridte fradrag - hvilket er stridens kerne. Preben Kristiansen, der ikke vil udtale sig om sagen til andre end TDC-kommissionen, skal afhøres i sagen 15. november. Kommissionen regner med at kunne offentliggøre sin endelige\n2 rapport i første halvdel af Fakta: TDC-sagen I 2000 omdannede TDC det tyske datterselskab, Talkline, til et kommanditselskab og udnyttede et hul i loven til at skaffe sig et kunstigt milliardfradrag i Danmark. En undersøgelseskommission kulegraver, hvorfor Svend Erik Hovmand (V) først fik lukket hullet, efter at TDC fik grønt lys af Ligningsrådet i I 2001 forsøgte SR-regeringen at lukke hullet, men Skatteministeriet opgav at gennemføre indgrebet, da Hovmand og skattestoppet kom til i november. Skattetop i klemme i TDC-sag Jyllands-Posten 30. september 2005, erhverv og Økonomi, side 1 Af JESPER HØBERG Nye oplysninger i sagen om TDC's kunstige milliardfradrag kan blive højeksplosive, når undersøgelseskommissionen næste år offentliggør sine konklusioner. I sidste uge overraskede en topembedsmand fra Skatteministeriet ved at forklare stik imod en stribe vidneudsagn fra topfolk i den danske skatteadministration herunder tidligere skatteminister Svend Erik Hovmand og Told & Skatte-direktør Ole Kjær. Nu bakker undersøgelseskommissionens formand, landsdommer Lars Lindencrone Petersen, op om embedsmandens forklaring og antyder dermed, at han er klar til at tilsidesætte Svend Erik Hovmands og Kjærs forklaringer. Eller sagt med andre ord: Eks-ministeren og skattedirektøren fortalte ikke sandheden, da de tidligere på året vidnede for kommissionen om, hvad de vidste på et centralt møde i februar Mødet blev stablet på benene i al hast af Svend Erik Hovmand, der havde fået et tip fra baglandet om, at nogen holdt hånden over en dansk virksomhed. I mødet, som Hovmand krævede afholdt i dybeste hemmelighed, deltog Ole Kjær, ministeren, afdelingschef i ministeriet Per Bach Jørgensen og vicedirektør i Told & Skat Preben Kristiansen. For sent at reagere Ole Kjær og Svend Erik Hovmand har forklaret, at TDC ikke blev nævnt på mødet, og at ingen var i stand til at finde ud af, hvad tippet handlede om. Først i sommeren blev Hovmand klar over, at den var gal, og da var det for sent at reagere.\n3 I august godkendte Ligningsrådet milliardfradraget med henvisning til, at Svend Erik Hovmand havde undladt at lukke et hul i loven, selv om den tidligere SR-regering havde forsøgt at lukke det. I sidste uge forklarede Per Bach Jørgensen så TDC-kommissionen, at Hovmand selv havde fortalt på mødet, at det drejede sig om TDC, og at der var tale om et milliardfradrag. Efterfølgende tog Per Bach Jørgensen tilbage til ministeriet og bad specialkonsulent i ministeriet Poul Christensen om at undersøge sagen nærmere. I løbet af få dage forfattede han et notat om TDC Switzerland.»Hvis ikke TDC havde været nævnt, hvordan skulle han så have en snebolds chance i helvede for at finde ud, at det var TDC, det handlede om,«siger undersøgelseskommissionens formand, Lars Lindencrone Petersen. Sagen fulgt tæt Derfor regner han heller ikke med, at det bliver nødvendigt at indkalde flere vidner, men overvejer dog, om den sidste mødedeltager, Preben Kristiansen, skal give sit besyv med. Jens Peter Vernersen fra Socialdemokratiet har fulgt TDC-sagen hele vejen igennem, og han sad også i Ligningsrådet, da det i august 2003 godkendte manøvren. Han siger:»hvis man havde fået den viden allerede i februar, kunne man jo have taget skridt til at lukke hullet, og så var afgørelsen i Ligningsrådet naturligvis blevet en anden.«det har ikke været muligt at få en kommentar fra Ole Kjær, der er på ferie. Svend Erik Hovmand (V) henholder sig til sin tidligere forklaring, og den fjerde mødedeltager, vicedirektør Preben Kristiansen, siger, at han ikke udtaler sig til andre end undersøgelseskommissionen. side 6 Hovmands hemmelige møde Jyllands-Posten 30. september 2005, erhverv og Økonomi, side 6 Af JESPER HØBERG Inden afdelingschef Per Bach Jørgensen fra Skatteministeriet trådte ind ad døren i TDCkommissionens afhøringslokale på St. Kongensgade i det indre København torsdag i sidste uge, var rummet præget af den sædvanlige lidt søvnige stemning. Det var den sidste afhøringsdag, efter at kommissionen for mere end et år siden indledte vidneafhøringerne. Nu manglede blot de to sidste, og så ville der kun være små genafhøringer for alle eventualiteters skyld tilbage. Da afdelingschefen forlod lokalet igen, var luften nærmest elektrisk. Ingen var i tvivl om, at Per Bach Jørgensen netop havde leveret et sprængfarligt vidneudsagn.»fik du sagt det, du ville?«spurgte hans bisidder, da de bagefter pustede ud på stolene uden for afhøringslokalet. Per Bach Jørgensen nikkede.\n4 Forud havde han vidnet stik imod tidligere forklaringer fra en lang række prominente topfolk og skabt fornyet tvivl om, hvad der var foregået på et tophemmeligt møde på Told- og Skattedirektør Ole Kjærs kontor tilbage i februar Forhistorien var, at Svend Erik Hovmand havde fået et tip fra sit»bagland«. Nogen forsøgte tilsyneladende at holde hånden over en større dansk virksomhed, så den havde fået et kæmpe skattefradrag. En meget hemmelighedsfuld Hovmand havde ringet til Per Bach Jørgensen og bedt ham hente sig på Christiansborg. De skulle til møde med Told- og Skattedirektør Ole Kjær. Dybeste fortrolighed På mødet, hvor også vicedirektør i Told & Skat, Preben Kristiansen, deltog, indskærpede Svend Erik Hovmand, at det skulle holdes i dybeste fortrolighed. Hovmand fortalte om sit tip. Ifølge hans og Ole Kjærs forklaringer var der ikke sat navn på virksomheden. Ingen var i stand til at finde ud af, hvad det handlede om, og selv om de fire aftalte, at man måtte prøve at forhøre sig omkring, løb sporet hurtigt ud i sandet. Videnskabsminister Helge Sander (V) er trådt frem som Hovmands kilde og har bekræftet, at der ikke blev sat navn på virksomheden. Det samme har Helge Sanders kilde, jurist i Told & Skat i Århus, Christian Homilius, forklaret. Christian Homilius kendte selv TDC-sagen, og blev så forarget over skattemanøvren, at han forsøgte at advare regeringen via en privat kontakt til videnskabsministeren. Tøvede ikke Alt dette vidste Per Bach Jørgensen, da han indtog vidneskranken i sidste uge. Hans bisidder gjorde ham endog selv opmærksom på, at han talte direkte imod en stribe vidner. Alligevel tøvede afdelingschefen ikke:»jeg er sikker på, at Hovmand nævnte TDC. Jeg er også sikker på, at det blev sagt, at der var tale om et milliardbeløb, og jeg mener, at tallet seks milliarder blev nævnt,«svarede han og gentog det adskillige gange senere konfronteret med modstridende vidneudsagn. Selv hans egen chef, departementschef Peter Loft, vidnede han imod. Loft har således fortalt kommissionen, at han blev orienteret om det hemmelige møde»langt senere«. Per Bach Jørgensen sagde imidlertid, at det skete i dagene umiddelbart derefter. Socialdemokraternes Jens Peter Vernersen mener, det er afgørende for sagen, hvornår den øverste skatteadministration kendte til TDC-sagen. I februar var der således masser af tid til at gribe ind over for telekoncernen, der først fik Ligningsrådet accept i august. Og noget kunne tyde på, at TDC-kommissionen er parat til at drage netop den konklusion. I hvert fald mener formand Lars Lindencrone Petersen, at Per Bach Jørgensens forklaring harmonerer særdeles godt med, at specialkonsulent i ministeriet, Poul Christensen i de samme dage begyndte at kigge nærmere på TDC og faktisk lavede et notat om TDC Switzerland - som dog viste sig at være et vildspor.»hvis ikke TDC havde været nævnt, hvordan skulle han så have en snebolds chance i helvede for at finde ud, at det var TDC, det handlede om? Poul Christensen har forklaret: Per Bach Jørgensen har sagt til mig, at ministeren har sagt, at det var TDC, det drejede sig om,«siger Lindencrone og fortsætter:»på det grundlag tror jeg såmænd ikke, at vi gør mere ved det.«men er det nok til at kunne lægge det til grund?\n5 »Ja, det kan jeg jo ikke sige til dig, hvad der er nok, og hvad der ikke er nok, men indtil videre holder vi os til planen om, at det hedder genafhøringer den 15. november.«politisk bombe Dog siger Lindencrone, at han vil overveje at indkalde den fjerde deltager i det hemmelige møde, Preben Kristiansen, som vidne. Hvis kommissionen ender med at feje Hovmands, Ole Kjærs, Peter Lofts og andres vidneudsagn af bordet, vil det blive en politisk bombe, forudser Jens Peter Vernersen:»Så må der ryddes totalt op. De, der måtte have givet forkerte oplysninger, vil få et kæmpe problem,«siger han. Det er tidligere kommet frem, at Hovmand nærmest måtte presses af sine egne embedsmænd til at indrømme det hemmelige møde i februar, da sagen eskalerede i pressen i november Det skete, da Hovmand skulle svare på en række spørgsmål til Folketingets Skatteudvalg, der ville vide, hvornår ministeren selv havde fået kendskab til TDC-sagen. Hovmand mente ikke, at han var blevet orienteret om»noget som helst«, men da kontorchef Ivar Nordland havde konfronteret ham med, at han kendte til det hemmelige møde i februar, insisterede Hovmand på, at han ville lave sit eget tekstbidrag til svaret. Heri hed det, at han havde fået et tip, men at han var skredet til handling, så snart han havde fået tippet bekræftet. Svaret kom dog aldrig afsted, fordi der i mellemtiden blev nedsat en undersøgelseskommission. Undersøgelseskommissionen regner med at aflevere den færdige rapport i løbet af første halvår Fakta: Sagen kort Med den forhenværende konservative finansminister Henning Dyremose i spidsen har TDC udnyttet to huller i loven til at kræve milliardstore skattefradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. I 2000 omdannede selskabet et tysk datterselskab til kommanditselskab. Det omdannede selskab havde oparbejdet en enorm goodwill som følge af markedsudviklingen inden for it- og telesektoren. Oparbejdet goodwill er imidlertid ikke fradragsberettiget, fordi man ikke har haft udgifter til den. Omdannelsen forvandlede med ét slag den oparbejdede goodwill til såkaldt erhvervet goodwill, som man kan lave skattemæssige afskrivninger på ved dansk sambeskatning. Nu kulegraver en undersøgelseskommission myndighedernes og daværende skatteminister Svend Erik Hovmands (V) håndtering af sagen, fordi han i 2002 skrottede en lovændring, der ville have lukket hullet. Embedsmænd i Told & Skat har kendt til manøvren siden efteråret 2000.\n6 Embedsmand modsiger minister Jyllands-Posten 23. september 2005, erhverv og Økonomi, side 2 Af JESPER HØBERG En topembedsmand i skatteministeriet skaber fornyet tvivl om, hvornår såvel regeringen som hele toppen i skatteadministrationen fik kendskab til TDC-sagen. Afdelingschef i skatteministeriet Per Bach Jørgensen vidnede i går direkte imod alle tidligere forklaringer fra en lang række prominente vidner, der har forklaret TDC-kommissionen, at man først hen på sommeren 2003 opdagede, at telekoncernen var i gang med at fremtrylle et kunstigt skattefradrag i milliardklassen - men da var det for sent at reagere. Centralt i vidneafhøringen af Per Bach Jørgensen i går var et hemmeligt møde på told- og skattedirektør Ole Kjærs kontor i februar Anledningen var, at daværende skatteminister Svend Erik Hovmand (V) havde fået et tip fra sit»bagland«om, at nogen havde holdt hånden over en større dansk virksomhed, så den havde opnået et stort skattefradrag. Det er kommet frem, at Hovmands kilde var videnskabsminister Helge Sander (V), som havde sine oplysninger fra en jurist i skatteforvaltningen, Christian Homelios. Alle tre har afvist, at Hovmand fik at vide, at det var TDC, der var på færde, allerede i februar - et halvt år inden ligningsrådet måtte erkende, at telekoncernen var smuttet igennem et hul i loven. Told- og skattedirektør Ole Kjær har bekræftet Hovmands forklaring og sagt, at TDC's navn ikke blev nævnt på mødet, ligesom størrelsen af skattefradraget heller ikke skulle være oplyst. Tøvede ikke et sekund Alt dette vidste Per Bach Jørgensen da han i går sad i vidnestolen. Alligevel tøvede han ikke et sekund:»jeg er sikker på, at Hovmand nævnte TDC. Jeg er også sikker på, at det blev sagt, at der var tale om et milliardbeløb, og jeg mener, at tallet seks milliarder blev nævnt,«forklarede Per Bach Jørgensen. Det var Bach Jørgensens egen advokat, der understregede, at han jo dermed talte direkte imod en stribe tidligere vidneudsagn. Og efterfølgende blev han konfronteret af andre skeptiske advokater med bl.a. højtlæsning fra de tidligere afhøringer.»er du helt sikker?«lød spørgsmålet gentagne gange.»ja«. Det var nærmest tilfældigt, at Per Bach Jørgensen var blevet hevet med til mødet. Departementschefen og flere andre af de øvrige chefer i skatteministeriet var der ikke. Derfor befandt Per Bach Jørgensen sig pludselig i bilen sammen med ministeren på vej til det hemmelige møde. I sådan en situation ville det være naturligt, at han orienterede departementschef Peter Loft om mødet, så snart Loft var tilbage. Det skete også, hævdede Per Bach Jørgensen - og gik dermed også stik imod, hvad hans egen chef har forklaret. Peter Loft har således fortalt, at han først hørte om mødet»langt senere«. Men Per Bach Jørgensen var urokkelig:»jeg er sikker«. Embedsmanden står alene Spørgsmålet er nu, hvad TDC-kommissionen vil stille op med de nye oplysninger. Per Bach\n7 Jørgensen står helt alene med sine udsagn - i skarp kontrast hertil står mindst en håndfuld andre vidner, hvoraf flere muligvis vil kunne komme i kommissionens skudlinje, hvis det allerede i februar 2003 var kendt i toppen af administrationen, at TDC stod til at score et milliardfradrag på et hul i loven. Dagen i går markerede afslutningen på kommissionens vidneafhøringer, og den skal nu i gang med at skrive den endelige rapport. Dog er der allerede reserveret et antal dage til eventuelle genafhøringer. Dem tager kommissionen efter planen hul på den 15. november. Den endelige rapport ventes færdig i løbet af første halvår af Fakta: TDC-sagen Med den forhenværende konservative finansminister Henning Dyremose i spidsen har TDC udnyttet to huller i loven til at kræve milliardstore skattefradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. I 2000 omdannede selskabet et tysk datterselskab til kommanditselskab. Det omdannede selskab havde oparbejdet en enorm goodwill som følge af markedsudviklingen inden for it- og telesektoren. Oparbejdet goodwill er imidlertid ikke fradragsberettiget, fordi man ikke har haft udgifter til den. Omdannelsen forvandlede med ét slag den oparbejdede goodwill til såkaldt erhvervet goodwill, som man kan lave skattemæssige afskrivninger på ved dansk sambeskatning. Nu kulegraver en undersøgelseskommission myndighedernes og skatteminister Svend Erik Hovmands (V) håndtering af sagen, fordi han i 2002 skrottede en lovændring, der ville have lukket hullet. Told & Skat har kendt til manøvren siden efteråret Hukommelsessvigt i TDC-sag Jyllands-Posten 16. september 2005, erhverv og Økonomi, side 6 Af JESPER HØBERG Hukommelsen svigtede fælt hos to kontorchefer fra Told & Skat, da TDC-kommissionen i går forsøgte at bore i, hvad der var foregået på en række lovgruppemøder i 2000 og Kommissionen skal kulegrave, hvorfor Skatteministeriet undlod at gribe ind over for telekoncernen TDC's tyske skattemanøvre, selv om styrelsen har kendt til sagen siden Ved at omdanne det tyske datterselskab Talkline til et kommanditselskab i 2000, fremtryllede TDC et kunstigt dansk milliardfradrag. Skatteministeriet har forsvaret sig med, at ingen i styrelsen advarede ministeriet om sagen, men det mener styrelsen at have gjort både i et brev i januar 2001 og under en række\n8 lovgruppemøder. Lovgruppemøder er en form for diskussionsforum mellem embedsmænd i ministeriet og i styrelsen, hvor man diskuterer aktuelle temaer. Ifølge et referat fra et lovgruppemøde fra 12. september 2001 blev TDC diskuteret. Referatet indeholder dog kun nogle få stikord, herunder»tele Danmark«,»K/S (kommanditselskab, red.)«og»beredskabspapir til Finansministeriet«. Det har hidtil ikke været muligt for TDC-kommissionen at trænge til bunds i, hvad der egentlig gik for sig på mødet, da forklaringerne har været modstridende. Beredskabspapir Og forklaringerne fra de to kontorchefer i går var ikke til megen hjælp, selv om de begge havde deltaget i det pågældende møde. Den ene Ebbe Willumsen kunne svagt erindre begrebet»beredskabspapir«.»meningen var at varsle finansministeren om et skattetab på grund af misbrug af eksisterende regler,«sagde Willumsen, der dog ikke kunne huske, om det relaterede sig til konkrete sager eller konkrete regler. Han følte sig dog»så sikker, som man nu kan være«på, at det var Skatteministeriets internationale ekspert, Ivar Nordland, der havde sagt, at der skulle laves et beredskabspapir, hvilket var helt usædvanligt. Derudover kunne hverken Willumsen eller den anden kontorchef, Jørgen Egelund, genkalde dem nogen form for relevante detaljer for sagen. Ivar Nordland er central i TDC-sagen, fordi det var ham, der fik styrelsens januarbrev i Brevet beskriver TDC-sagen, men Nordland afviste dengang, at der var et hul i loven, og han har endvidere påpeget, at brevet ikke indeholder nogen advarsel. Derfor er det vigtigt for kommissionen at finde ud af, om styrelsen på anden måde har forsøgt at advare Skatteministeriet om sagen - eksempelvis via lovgrupperne. Lovindgreb Senere i 2001 lavede Ivar Nordland et lovindgreb mod TDC-manøvren på baggrund af»rygter i rådgiverkredse«. Det blev fremsat af skatteminister Frode Sørensen (S), men da han efter valget blev afløst af Svend Erik Hovmand (V) skrottede Skatteministeriet indgrebet igen for ikke at komme i konflikt med regeringens skattestop. Fakta: Fakta om TDC-sagen Med den forhenværende konservative finansminister Henning Dyremose i spidsen har TDC udnyttet to huller i loven til at kræve milliardstore skattefradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. I 2000 omdannede selskabet et tysk datterselskab til kommanditselskab. Det omdannede selskab havde oparbejdet en enorm goodwill som følge af markedsudviklingen inden for it- og telesektoren. Oparbejdet goodwill er imidlertid ikke fradragsberettiget, fordi man ikke har haft udgifter til den. Omdannelsen forvandlede med ét slag den oparbejdede goodwill til såkaldt erhvervet goodwill, som man kan lave skattemæssige afskrivninger på ved dansk sambeskatning.\n9 Nu kulegraver en undersøgelseskommission myndighedernes og skatteminister Svend Erik Hovmands (V) håndtering af sagen, fordi han i 2002 skrottede en lovændring, der ville have lukket hullet. Told & Skat har kendt til manøvren siden efteråret Sander advarede Hovmand Jyllands-Posten 14. september 2005, erhverv og Økonomi, side 2 Af JESPER HØBERG En jurist fra Told & Skat i Århus tog højst utraditionelle metoder i brug for at advare regeringen om, at telekoncernen TDC i 2003 var i gang med at udnytte et hul loven for at opnå et kunstigt skattefradrag i milliardklassen. I stedet for at gå ad de sædvanlige kommandoveje i embedsmandssystemet greb juristen chancen for at vække regeringen i sagen, da han helt tilfældigt blev ringet op i privat sammenhæng af videnskabsminster Helge Sander (V) i januar 2003.»Jeg konfronterede ham med, om det virkelig kunne være udtryk for regeringens politik, at virksomheder kan trylle milliardfradrag ud af den blå luft,«fortalte juristen, Christian Homilius i går, da TDC-kommissionen tog hul på de sidste afhøringer inden den endelige rapport om det kunstige skattefradrag skal skrives. Kommissionen skal finde ud af, hvorfor der ikke blev grebet ind i tide over for koncernen, eftersom skattemyndighederne har kendt til sagen siden efteråret 2000, og SR-regeringen havde fremsat et grydeklart lovforslag, der ville have lukket hullet. Christian Homilius var en af dem, som undrede sig. Han var i slutningen af 2002 blevet bedt om at lave et notat om sagen af Selskabsrevisionen i Århus, og da det gik op for ham, hvad TDC var i færd med, blev han bestyrtet.»jeg mener, skattesystemet skal være retfærdigt, og huller får mig op af stolen,«sagde Homilius. Han forklarede, at han havde kontaktet Skatteministeriet for at spørge, hvorfor SRregeringens lovforslag fra november 2001 ikke var blevet genfremsat. Skattestop»Han (specialkonsulent i Skatteministeriet Jesper Leth Vestergaard) sagde, at det lå i luften, at sådanne forslag ikke kunne genfremsættes på grund af regeringens skattestop,«lød svaret ifølge Homilius. Det var imidlertid ikke et svar, der formildede den århusianske jurist - derfor opråbet til Helge Sander.»Huller har det med at stå åbent i meget lang tid, fordi politikerne ikke aner, de eksisterer. Vi går ofte og undrer os og irriterer os over det, og her var min chance for at bruge Sander som sendebud. Han skulle sige til Hovmand, at der var et problem med nogen, der udnyttede et hul i loven,«forklarede Homilius, der ikke havde nævnt TDC ved navn over for Sander. Missionen lykkedes. Sander gik til Hovmand i februar og fortalte, at nogen forsøgte at holde\n10 hånden over en større dansk virksomhed, der kunne score en milliardgevinst på et hul i loven. Helge Sander har bekræftet forløbet over for undersøgelseskommissionen og træder dermed frem som den kilde, Hovmand holdt hemmelig for offentligheden tidligere på året. Hovmand forklarede dengang, at tippet fra den gådefulde kilde, altså Helge Sander, resulterede i et hemmeligt møde med blandt andre Told & Skat-direktør Ole Kjær. Det lykkedes dog ikke umiddelbart for ministeriets topfolk at finde ud, hvad Sander havde henvist til, og TDC-sagen fortsatte gennem systemet, indtil manøvren fik grønt lys fra Ligningsrådet i august. Den endelige rapport om TDC-sagen ventes færdig i første halvår af Fakta: Fakta om TDC-sagen TDC har udnyttet to huller i skatteloven til at opnå et skattefradrag i milliardklassen for udgifter koncernen aldrig har haft. Ved at omdanne et tysk datterselskab til kommanditselskab har koncernen med slag tryllet oparbejdet goodwill om til tilkøbt - og dermed fradragsberettiget - goodwill. Skattemyndighederne har kendt sagen siden efteråret 2000, og den tidligere SR-regering fremsatte et lovforslag i november 2001, der ville have lukket hullet. Da den nye regering kom, til skrottede embedsmænd under daværende skatteminister Svend Erik Hovmand lovforslaget, fordi de mente, det ville være i strid med skattestoppet. TDC kæmper stadig med skattemyndighederne om, hvor stort et fradrag, koncernen kan trække fra i skatteregnskabet. Billedtekst: KILDEN - Videnskabsminster Helge Sander (billedet) er trådt frem som den kilde, daværende skatteminister Svend Erik Hovmand holdt hemmelig for offentligheden.foto: NIELS HOUGAARD Ministerium frigiver papirer Jyllands-Posten 26. juli 2005, erhverv og Økonomi, side 4 Skatteministeriet har frigivet to centrale papirer fra TDC-sagen, efter at Folketingets Ombudsmand allerede i januar gav ministeriet en næse for at tilbageholde dem. Efter mere end halvandet års tovtrækkeri har Skatteministeriet valgt at frigive to centrale dokumenter i sagen om TDC's kunstige skattefradrag. Sagen, der netop nu kulegraves af en undersøgelseskommission, drejer sig om, at embedsmænd i Skatteministeriet i 2002 under daværende skatteminister Svend Erik Hovmand (V) skrottede et lovindgreb med det resultat,\n11 at TDC kunne smutte igennem et hul i loven og score et milliardstort skattefradrag for udgifter, som koncernen aldrig har haft. Skatteministeriet har forsvaret sig med, at styrelsen aldrig advarede om TDC-manøvren, selv om sagen var kendt af myndighederne allerede i Modsat mener styrelsen, at det netop var, hvad den gjorde, da kontorchef i Told & Skat Niels Kristensen sendte et brev til departementets internationale ekspert Ivar Nordland 2. januar Det var netop Ivar Nordland, som skrottede lovindgrebet ifølge eget udsagn på direkte ordre fra departementschef Peter Loft. Skaden var sket Allerede i 2003 kunne Jyllands-Posten afsløre, at styrelsen havde orienteret departementet om sagen, selv om Peter Loft havde hævdet det modsatte. Men Skatteministeriet afviste at udlevere 2. januar-brevet, og det fik Folketingets Ombudsmand til at gå ind i sagen. I januar i år gav han Jyllands-Posten medhold i sagen, men alligevel tilbageholdt ministeriet papirerne indtil i sidste uge med henvisning til, at der var»visse spørgsmål«, der skulle afklares med ombudsmanden, inden ministeriet ville tage endelig stilling. Ud over 2. januar-brevet, der omtaler to andre sager ud over TDC-sagen, indeholder de frigivne papirer desuden ministeriets svar tre uger senere. I svaret afviser Ivar Nordland, at TDC kan udnytte et hul i loven. Det viste sig imidlertid ikke at holde stik men da departementet opdagede miseren, var skaden sket. Læs de to breve på <http://www.jp.dk> TDC-sagen: Den som flaskehalsen peger på Jyllands-Posten 11. juli 2005, erhverv og Økonomi, side 7»Det siger sig selv, at et hul skal lukkes. Jeg ved ikke, hvem der ved sine fulde politiske fem vil argumentere for, at et hul skal stå åbent,«tordnede Anders Fogh Rasmussen (V). Den torsdag i juni skulle ingen være i tvivl. Huller skal lukkes prompte. Regeringens skattestop er ingen garanti mod lukning af skattehuller, og der er ingen grund til at sætte sig til at vente på en konkret sag, før man lukker hullet:»min opfattelse er, at selv om der kun er tale om en abstrakt mulighed, så skal man gribe ind. Min erfaring siger mig, at hvis der er selvbetjening, så er der ikke langt fra det abstrakte til det konkrete,«slog statsministeren fast over den tre mand store undersøgelseskommission. Hvis kommissionen, anført af landsdommer Lars Lindencrone Petersen, vælger at følge den tankegang, har en række centrale embedsmænd i Skatteministeriet god grund til at frygte kommissionsrapportens konklusioner. Men placeringen af ansvaret i sagen om TDC's kunstige milliardfradrag er på ingen måde lige til. Kommissionen er sat i verden for at finde ud af, hvorfor daværende skatteminister Svend Erik Hovmands (V) embedsmænd i 2002 skrottede et lovforslag fra den tidligere SR-regering, der ville have lukket et hul i loven. Hovmand lod hullet stå åbent, og så smuttede telekoncernen\n12 TDC med den tidligere konservative finansminister Henning Dyremose ved roret igennem og scorede et milliardfradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. Sagen har udviklet sig til en regulær krig dels mellem Told & Skattestyrelsen og Skatteministeriet, dels internt i Skatteministeriet. Told & Skat-folkene mener, at de har gjort alt for at advare departementet om, at TDC-sagen var undervejs, og at der var et gabende hul i skatteloven, som skulle lukkes. I Skatteministeriet har de ansvarlige embedsmænd forsvaret sig med, at der ikke var nogen i Told & Skat, som aktiverede alarmklokken. Der var ingen konkret sag. Start i 1999 Men lad os skrue tiden tilbage til start. Året er 1999, og en dansk koncern er i gang med en manøvre, der vil trække tæppet væk under en værnsbestemmelse i de danske sambeskatningsregler. Den såkaldte 5H skal sikre mod, at koncerner ikke misbruger de lukrative danske regler for at kunne trække underskud i udenlandske datterselskaber fra i skat. Den træder i kraft, hvis en koncern forsøger at flytte rundt på underskudsforretninger mellem sambeskattede og ikke-sambeskattede selskaber på den måde vil man nemlig kunne bruge reglerne som et rent ta' selv bord, hvor overskudsselskaber holdes uden for beskatning, mens underskudsforretninger udløser fradrag. Koncernen, som er beskyttet af navneforbud, bringer sagen op i Ligningsrådet, hvor den udløser en del polemik. Skatteeksperten Christen Amby advarer om, at der tilsyneladende er et hul i reglerne. Ligningsrådet kan dog ikke komme uden om, at reglerne er som de nu engang er, og de lader det være op til Skatteministeriets embedsmænd og politikerne at få lappet på paragraffen. Skatteministeriet har fast repræsentanter til stede på Ligningsrådets møder for netop at kunne opfange den slags sager. Der sker imidlertid ingenting. I Skatteministeriet arbejdes der løbende på en større revision af sambeskatningsreglerne. Det har man gjort i adskillige år, men noget konkret resultat er der ikke kommet ud af det, og det gør der heller ikke i denne omgang. Nye sager i 2000 I 2000 dukker yderligere to sager op, der handler om 5H. Den ene er TDC. I modsætning til de to andre har TDC (dengang TeleDanmark) imidlertid den ekstra finesse, at telekoncernen med den tidligere konservative finansminister Henning Dyremose har spottet endnu et hul i skatteloven, som i samspil med den vingeskudte 5H kan forvandle det tyske datterselskab Talkline til et enormt skatteaktiv i Danmark. Ved at omdanne datterselskabet til et kommanditselskab kan TDC ifølge de daværende tyske regler opskrive Talklines goodwill fra den oprindelige købspris til handelsværdien. I Danmark kan der ikke afskrives på oparbejdet goodwill, men manøvren betyder, at TDC efterfølgende kan trække selskabet ind under dansk sambeskatning og få fradrag for hele den opskrevne værdi. IT- og telebranchen var på sit højeste i 2000, og TDC vurderer selv i 2000, at handelsværdien vil være over 10 mia. kr. Selv havde TDC ikke betalt mere end 1,7 mia. kr. for Talkline med andre ord er der tale om en gigantisk skattegevinst. I Told & Skats selskabsrevision, der laver skattekontrol på de største danske selskaber, er sagsbehandlerne bekymrede.»vi synes, at selskabet og andre selskaber får ubegrænsede muligheder for at skattemæssige underskudsfradrag ved denne konstruktion (omdannelse i Tyskland til K/S). Vi mener således, at der bør følges op på problemstillingen, således at vi kan få lukket hullet,«hedder det i nogle af sagens mest centrale papirer, de såkaldte 16. oktober-notater. I notaterne fra 16. oktober 2000 gennemgår Selskabsrevisionen juraen i TDC-manøvren og konkluderer, at TDC står over for et skattefradrag på 10 mia. kr. Notatet med advarslen sendes til den centrale told og skattestyrelse i København en såkaldt early warning, der skal gå hele vejen op igennem embedsmandssystemet fra styrelsen til\n13 departementet og til sidst til ministeren, hvis den er alvorlig nok. Modtageren af 16. oktober notaterne er kontorchef i styrelsen Niels Kristensen. Notat afsted i 2001 Han har forklaret TDC-kommissionen, at han går i gang med at forfatte et notat om problemerne med 5H. Arbejdet munder ud i et brev til kontorchef i Skatteministeriets 10. kontor, Ivar Nordland, ministeriets internationale ekspert, den 2. januar Brevet beskriver de tre sager altså den fra 1999, TDC og den tredje, som ligeledes er beskyttet af navneforbud. Det er sidstnævnte som er den mest aktuelle, da den er på vej i Ligningsrådet, og derfor beder styrelsen i et følgebrev til notatet om ministeriets kommentarer til styrelsens vurdering af den aktuelle sag. Selv mener Niels Kristensen, at han dermed har videreformidlet Selskabsrevisionens early warning også i relation til TDC - men kontorchef Ivar Nordland er ikke enig. Han har forklaret TDC-kommissionen, at der ikke var nogen advarsel om et hul, og han forstod i øvrigt ikke, hvad TDC-sagen havde med 5H at gøre. Som han så det, handlede TDC mere om opskrivningen af goodwill, og den del ville i øvrigt være forhindret af en bestemmelse i Afskrivningsloven. Nordlands vurdering af TDC-sagen viser sig dog at være forfejlet. Manøvren er ikke forhindret af Afskrivningsloven, og da hans egen chef, departementschef Peter Loft skulle give sin vurdering af forløbet, sagde han om brevet 2. januar:»det er en begrundet begæring om en lovændring, og det er til syvende og sidst ministerens beslutning. Med mindre at styrelsen og departementet kan blive enige om, at der alligevel ikke er noget problem, så burde den information gå videre.«men andre ord bebrejder Peter Loft, at advarslen om TDC-sagen strander hos departementets kontorchef. Også Told & Skattedirektør Ole Kjær har nikket til, at Niels Kristensens brev kan ses som en afrapportering af en early warning. Da sagen om den navnebeskyttede koncern II kommer op i Ligningsrådet isner luften mellem Niels Kristensen og Ivar Nordland. Nordland er ikke enig i, at koncernen vil kunne drible uden om 5H, og helt uhørt vælger styrelsen at skrive til Ligningsrådets medlemmer, at den er»særdeles betænkelig ved den af departementet anlagte fortolkning«, fordi den er i strid med afgørelsen fra Afgørelsen falder da også ud som forudset af styrelsen, og en af departementets observatører har fortalt, hvordan Told & Skattedirektør Ole Kjær under sagen griber fat i ham og advarede om, at»en større dansk koncern (TDC, red.) er i gang med en konstruktion, som sambeskatningsreglerne formentlig ikke vil kunne holde til.«styrelsen havde orienteret departementet, men Kjær var ikke sikker på, om budskabet var trængt igennem, har observatøren forklaret om et ligningsrådsmøde i maj Efterfølgende går han ifølge eget udsagn til Ivar Nordland, som beroliger med, at ny lovgivning er undervejs. Han drøfter desuden med Nordland, om der skal orienteres opad i systemet, men Nordland mener, det først skal ske, når loven er klar, og det skal han nok sørge for. Ole Kjær kan ikke konkret huske samtalen med observatøren, mens Ivar Nordland har forklaret, at han ikke blev stillet over for en konkret advarsel. Det var desuden uklart, hvad der var brug for, men han havde sagt til observatøren, at ministeriet arbejdede på nye sambeskatningsregler. Allerede måneden inden er de først tanker om det lovindgreb, som Svend Erik Hovmand siden skal skrotte, begyndt at opstå i Ivar Nordlands kontor. Indgrebet omtales som»spørgsmål om indgangsværdier og værn mod omgåelse heraf ved step up via fusioner, der er skattefri efter udenlandske regler men behandles som skattepligtige efter danske regler«. Både Ivar Nordland og hans medarbejder Jesper Leth Vestergaard har imidlertid afvist, at indgrebet opstod som følge af en konkret sag. Tidligere på året er Nordland således blevet advaret af en jurist hos revisionshuset Ernst & Young, Niels\n14 Josephsen. Juristen har fortalt, at»snakken går i rådgiverkredse«om, at man kan lave gratis opskrivninger af udenlandske skatteaktiver. Han har ingen konkrete eksempler, men han skitserer teknikkerne bag. Josephsen har bekræftet, at han har talt med Nordland, men har afvist, at han var whistleblower. Han havde spurgt til skatteeffekten på goodwill, hvis man lavede skattefrie omstruktureringer i udlandet, men fik aldrig svar på sit spørgsmål, har han forklaret. Indgreb oktober 2001 Under alle omstændigheder fremsætter daværende skatteminister Frode Sørensen (S) lovindgrebet i oktober 2001 måneden efter, at Ligningsrådet har godkendt, at TDC kunne trække det omdannede kommanditselskab ind under dansk sambeskatning. Endnu en omgåelse af 5H. Den 20. november er der imidlertid Folketingsvalg. Det betyder, at alle lovforslag bortfalder, og Frode Sørensen afløses af Svend Erik Hovmand. Den nye regering var gået på valg på et totalt skattestop, og det skulle tages meget alvorligt, forstod embedsmændene i Skatteministeriet. Til en sammenkomst kort efter nytår bruger Svend Erik Hovmand ifølge Niels Kristensen fra Told & Skattestyrelsen 15 minutter på at fortælle, at skattestoppet er»det vigtigste i verden«, og at alle forelæggelser burde forsynes med et stempel om, at det var godkendt i overensstemmelse med skattestoppet. Samtidig arbejder Nordlands kontor med et bidrag til en»konkurrenceevnepakke«, som den nye regering kan fremsætte. En del af pakken indeholder det lovindgreb, som Frode Sørensen fremsatte tilbage i oktober, men kort inden nytår bliver indgrebet pillet ud. Ifølge Ivar Nordland fordi han havde fået en»lodret ordre«fra departementschef Peter Loft om, at lovpakken ikke måtte indeholde nogen form for skærpelser på grund af skattestoppet. Loft har dog selv kaldt ordren en humoristisk bemærkning og i øvrigt bestridt, at skattestoppet i hans verden nogen sinde har været en hindring mod at lukke huller. Adskillige papirer har dog vist, at han gentagne gange senere godkendte notater, hvor skattestoppet var den direkte årsag til, at lovforslaget blev pillet ud hvilket i øvrigt skete, uden at Hovmand blev orienteret om det. Spørgsmålet om Hovmands direkte ansvar kan dermed formentlig begrænses til, hvor vidt han i tilstrækkeligt omfang har kommunikeret ned i embedsmandssystemet, at skattestoppet ikke var til hinder for hullukning. Anders Fogh Rasmussen har selv frikendt sin tidligere minister på det punkt:»det er så selvfølgeligt, at huller skal lukkes, at det har der ikke været nogen grund til at skrive ned,«forklarede han i sidste måned. Alarm i 2003 Men hullet blev ikke lukket. Først da TDC i 2003 går i Ligningsrådet og beder om at få lov at afskrive på handelsværdien af Talklines goodwill, går Skatteministeriet i alarmberedskab. Ministeriet får sagen trukket fra et ligningsrådsmøde i juni, så Hovmand kan få en tænkepause og finde ud af, hvordan der skal gribes ind. Sagen bliver taget op på højeste niveau i regeringen, og i første omgang beslutter man sig for at afskaffe den internationale sambeskatning. Det vil både løse 5H og spørgsmålet om indgangsværdier. Men et sådan initiativ viser sig hurtigt mere kompliceret end som så, og derfor nøjes Hovmand i oktober 2003 med et målrettet TDC-angreb det vil sige, hvor der kun bliver lukket for de gratis opskrivninger af udenlandsk goodwill. 5H er først blevet løst i år med den nye sambeskatningslov, der er blevet udlagt som en de facto afskaffelse af den internationale sambeskatning. TDC-kommissionen har nu været igennem mere end papirer i sagen og afhørt de væsentligste aktører i sagen. Tilbage står, om der skal placeres et ansvar for, at hullet ikke blev lukket i tide. Det er udelukkende op til kommissionen at afgøre dette. Der er\n15 ingen rygende pistol, men styrelsen peger på departementet og har fået støtte fra departementets egen chef i, at omtalen af TDC-sagen i brevet den 2. januar aldrig burde være strandet hos Ivar Nordland. Dertil kommer, at departementet under alle omstændigheder var advaret om hullet enten direkte eller indirekte fra juristen i Ernst & Young. Modsat var det blandt flere embedsmænd i ministeriet stærkt tvivlsomt, om man overhovedet kunne lukke det i lyset af regeringens skattestop. Svaret var måske nok åbenlyst og selvsagt i Anders Fogh Rasmussens verden. Men har Hovmand kommunikeret det budskab godt nok? Et andet element i sagen er en række svar til Folketinget om sagen, herunder det forhold at statsminister Anders Fogh Rasmussen gav forkerte oplysninger om, hvornår skattemyndighederne fik kendskab til TDC-sagen. Svarene var lavet af departementschef Peter Loft, som baserede sig på en orientering fra embedsmænd under Palle Graff i Selskabsrevisionen. Men Selskabsrevisionen misforstod, hvad Loft skulle orienteres om, og helt usædvanligt lavede de orienteringen uden at vide, at den skulle bruges til at besvare spørgsmål i Folketinget med. Placeringen af ansvaret i sagen om TDC's kunstige milliardfradrag er på ingen måde lige til. Fakta: Spørgsmålene Det skal kommissionen finde svar på: 1.Hvad var baggrunden for, at den daværende SR-regering i oktober 2001 fremsatte et lovindgreb mod gratis opskrivninger af udenlandske fradragsberettigede aktiver? 2. Hvorfor skrottede daværende skatteminister Svend Erik Hovmand indgrebet, og hvorfor greb han ikke ind før oktober Hvornår og i hvilket omfang blev skattemyndighederne bekendt med konkrete tilfælde af virksomheders anvendelse af muligheden for gratis opskrivninger af skattemæssige fradrag eller med virksomheders konkrete overvejelser eller planer herom. 4. Hvad har det kostet statskassen, at der ikke er blevet grebet ind tidligere? 5. Kommissionen skal desuden undersøge de besvarelser, som regeringen har afgivet til Folketinget om sagen. 6. Er der behov for ny lovgivning? 7. Skal nogen drages til ansvar for sagen? Den endelige rapport ventes færdig i løbet af første halvdel af Fakta: TDC-kommissionen: Landsdommer Lars Lindencrone Petersen (formand): Har tidligere været med til at undersøge bl.a. sagen om Sparekassen Nordjyllands overtagelse af den kriseramte Himmerlandsbanken i Advokat Birgitte Refn Wenzel: Har bl.a. forvaltningsret og miljøret som sine specialer og har tidligere undervist i statsret på Københavns Universitet. Er medlem af Advokatrådets udvalg for offentlig ret og sidder desuden i regeringens Jordforureningsudvalg. Statsautoriseret revisor Sten Lauritzen: Bl.a. medlem af Foreningen af Statsautoriserede Revisorers (FSR) responsumudvalg, der behandler spørgsmål om god revisorskik, og er tillige leder af den revisionsmæssige del af den uvildige advokat- og revisionsundersøgelse i Farumsagen. Udspørger: Advokat Michael Rekling: Er i TDC-kommissionen genforenet med Lars Lindencrone Petersen. Begge var med til at lave undersøgelsen af sagen om Sparekassen Nordjyllands overtagelse af Himmerlandsbanken i Var desuden højre hånd for advokat Jørgen\n16 Grønborg, der var udspørger i sagen, og igen da Grønborg blev formand for undersøgelseskommissionen i Færøbank-sagen i Kurs for ny lov flere år gammel Jyllands-Posten 30. juni 2005, erhverv og Økonomi, side 2 SKAT: Allerede i sommeren 2003 ville regeringen afskaffe den internationale sambeskatning. En voldsomt kritiseret de facto-afskaffelse af koncerners muligheder for at få skatterabat for underskud i udenlandske datterselskaber blev reelt sat på skinner, længe inden regeringen overhovedet havde bedt en stribe eksperter kigge på reglerne. Det er kommet frem under afhøringer i den såkaldte TDC-kommission, senest med afhøringen af statsminister Anders Fogh Rasmussen. Oplysningen er ny for flere af de eksperter, der brugte langt over et halvt år på arbejdet. Da de i november sidste år kom med en anden anbefaling end det spor, regeringen var slået ind på, lod skatteminister Kristian Jensen (V) anbefaling være anbefaling og gennemtrumfede en model, som skattefolk kalder en de facto-afskaffelse.»det virker, som om regeringen havde taget stilling på forhånd. Men jeg blander mig helst ikke i politik. Hvis jeg har kunnet bidrage med noget sagligt velfundet, så er jeg godt tilfreds med det. At regeringen så vælger noget andet, det må den så om,«siger udvalgets formand, skatterevisor Søren Rasmussen, der støttes af et andet medlem, skatteprofessor Ole Bjørn. En afskaffelse af den internationale sambeskatning var oprindeligt udset til at skulle lukke det hul i reglerne, som telekoncernen TDC udnyttede til at skaffe sig et milliardfradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. Målrettet lappeløsning Vidneafhøringer i TDC-kommissionen har vist, at regeringen på en række møder i regeringens økonomiudvalg i sommeren 2003 diskuterede, om man skulle lukke TDC-hullet med en målrettet lappeløsning, eller om man skulle bruge den»store model«- en afskaffelse af den internationale sambeskatning. Statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) er ikke medlem af økonomiudvalget, men udvalgsformand og finansminister Thor Pedersen (V) turde ikke gennemføre en sådan løsning uden chefens forhåndsaccept.»jeg fik en telefonisk henvendelse fra finansministeren. Jeg går ud fra, at der har været en drøftelse i økonomiudvalget, og jeg måtte forstå det sådan, at der var stemning for den store model, og finansministeren ville lige høre, om jeg kunne give grønt lys for den store model. Og det gjorde jeg så,«forklarede Anders Fogh Rasmussen om forløbet i sensommeren 2003 i undersøgelseskommissionen i sidste uge. Når det alligevel endte med den lille løsning, var det fordi en afskaffelse af den internationale sambeskatning viste sig mere kompliceret end som så, har departementschef i skatteminister Peter Loft forklaret. Dertil kom, at det ville være et stort skridt for en borgerlig regering at gå fra at være et af de mest liberale lande i verden på sambeskatningsområdet til at blive et af de mest restriktive. Efter at skatteminister Svend Erik Hovmand (V) havde lukket TDC-hullet, gik han dog videre med planerne og nedsatte et\n17 ekspertudvalg, der skulle kigge på en ny sambeskatningslov. Resultat ej givet på forhånd Den nye skatteminister, Kristian Jensen (V), afviser imidlertid, at resultatet var givet på forhånd.»flertallet i udvalget kom også med en række punkter og forslag, som vi var klar til at gennemføre, men de leverede ikke et forslag til, hvordan man lukkede de kendte huller. Derfor kunne vi ikke bruge den model, som flertallet pegede på,«siger han. Fakta: Sambeskatningsloven Den nye sambeskatningslov blev vedtaget den 31. maj 2005 samtidig med en nedsættelse af selskabsskatten fra 30 til 28 pct. Formålet var at lukke et hul i reglerne, som mindst tre danske koncerner herunder TDC har udnyttet siden Loven indførte det såkaldte global pulje-princip, der betyder, at hvis man vil have et udenlandsk datterselskab ind under dansk sambeskatning, så skal alle udenlandske datterselskaber sambeskattes. Dermed kan man ikke blot vælge at få skattefradrag for de selskaber, der har underskud, og holde overskudsselskaberne udenfor. TDC-sagen: Advokat kritiserer -angreb Jyllands-Posten 27. juni 2005, erhverv og Økonomi, side 5 Departementschef Peter Lofts advokat kalder det et retssikkerhedsmæssigt problem, at nye e- mails pludselig dukkede op i TDC-sagen i sidste uge. Departementschef Peter Lofts advokat, John Petersen, er gået i tænkeboks for at finde ud af, om der er grund til at reagere, efter at hans klient i sidste uge pludselig blev konfronteret med en stribe hidtil ukendte s i TDC-sagen. Udskrifterne viste, at Peter Loft både havde modtaget og forholdt sig til et internt, kontroversielt skattenotat, han kort forinden havde afvist at kende noget som helst til, og desuden havde stemplet som»politisk naivt«.»det er et retssikkerhedsmæssigt problem, at Peter Loft ikke har haft lejlighed til at forberede sig på de papirer. Vi har jo ikke i Danmark tradition for at smide bomber ind i hverken kommissionsdomstole eller retssale,«siger John Petersen.»Man plejer at gøre det på en loyal måde og forberede sine modparter på det materiale, man vil foreholde dem,«tilføjer advokaten. Det prekære ved situationen er netop, at de ukendte s kom fra en af sagens mest centrale personer, nemlig skatteministeriets internationale ekspert, Ivar Nordland. Skrottede lovforslag Det var ham, der skrottede et lovforslag med det resultat, at TDC kunne smutte igennem et kæmpe skattehul og opnå et milliardfradrag for udgifter, koncernen aldrig har haft. Nordland\n18 har hævdet, at det skete, efter at Peter Loft havde givet en»lodret ordre«om at fjerne alle skærpelser fra en lovpakke. Peter Loft har selv forklaret ordren som et forsøg på at være morsom, og han har desuden klandret Nordland for ikke at have informeret om TDC-sagen i tide. Det var med andre ord en af Peter Lofts egne modstandere i sagen, der i sidste pludselig kunne runddele materiale, som kommissionen ikke engang selv var i besiddelse af. Skatteministeriet og dets medarbejdere er ellers forpligtet til at udlevere alt, og derfor var kommissionsformand Lars Lindencrone noget overrasket over de nyopdukkede papirer. Skatteministeriet afviser at oplyse, hvordan en af sagens mest centrale personer er kommet i besiddelse af materiale, som ikke er blevet udleveret til kommissionen. Dog sagde Nordlands advokat, Poul Heidmann, at papirerne ligger på nogle nyopdagede sikkerhedskopier, som ministeriet lige har opdaget, og som netop er blevet afleveret til kommissionen. Indtil videre slår Peter Lofts advokat, John Petersen, koldt vand i blodet:»vi har endnu ikke taget stilling til, hvad der skal ske. Nu må vi lige afvente og se, hvad kommissionen finder frem til på de Departementschef skudt i sænk Jyllands-Posten 24. juni 2005, erhverv og Økonomi, side 3 TDC-SAGEN Departementschef i Skatteministeriet Peter Loft tog kraftigt afstand til notat fra egne embedsmænd, indtil advokat lod bomben springe, at han selv havde godkendt det. Et forsøg på at distancere sig fra sine egne medarbejderes fortolkning af skattestoppet i 2001 udviklede sig i går til et eklatant selvmål for skatteministeriets departementschef, Peter Loft, i sagen om TDC's kunstige milliardfradrag. Det skete, da en advokat for en af sagens mest centrale personer, kontorchef Ivar Nordland, under stor dramatik pludselig kunne fremlægge dokumenter, som ikke indgår i det materiale, TDC-kommissionen har fået udleveret. Papirerne underminerede fuldstændigt Peter Lofts forklaring. Medarbejdere i skatteministeriet har tidligere fortalt, at de undlod at lukke et hul i skatteloven, fordi det ville være i strid med skattestoppet. Den forklaring tog Peter Loft i går skarpt afstand fra, da han blev afhørt af den såkaldte TDC-kommission.»Det er absolut ikke min opfattelse, at det er korrekt, og jeg ville have givet ret klart udtryk for et andet synspunkt, hvis jeg havde set det papir,«svarede Peter Loft, da han blev forelagt et internt papir fra Skatteministeriet med et særdeles kontroversielt indhold. Notatet stammer fra sommeren 2003, da Skatteministeriet finder ud af, at telekoncernen TDC i fuldt firspring er på vej gennem et kæmpehul i skattelovgivningen, der kan give koncernen et milliardstort skattefradrag for udgifter, den aldrig har haft. Allerede under den tidligere SR-regering blev hullet forsøgt lukket i 2001, men Skatteministeriet skrottede lovforslaget, da den nye regering var kommet til. Notatet er et strategioplæg til, hvordan regeringen skal tackle TDC-sagen, og det hedder blandt andet:»uagtet at den interne begrundelse for ikke at medtage socialdemokraternes forslag til lukning af hullet var en frygt for en utidig diskussion af skattestoppet, har skatteministeren\n19 aldrig givet udtryk for det offentligt. () Det vil sige, at ministeren kan vælge hvis han vil at have den holdning, at lukning af et hul ikke er i strid med skattestoppet, og at det heller ikke er regeringens politik, at koncerner skal have fradrag for udgifter, som de rent faktisk ikke har haft.«psykologisk forkert Notatet taler også om, at en isoleret genfremsættelse af den tidligere regerings lovforslag virker»psykologisk forkert«, men at man kan lave noget andet med samme effekt så at sige bruge et»firkantet blåt plaster«i stedet for et»rundt rødt plaster«. Peter Loft har hele tiden hævdet, at det for ham har stået klart fra begyndelsen, at skattestoppet ikke var til hinder for at lukke huller, men i går måtte han erkende, at han selv havde godkendt papirer, hvor skattestoppet blev anført som årsagen til, at hullet ikke blev lukket. Strateginotatet fastholdt han dog, at han ikke havde set det før.»jeg synes, det virker politisk naivt. Skattestoppet er ikke noget, man vælger at overholde eller lader være. Man må afklare, hvad skattestoppet siger, og så er der kun den ene mulighed,«sagde Loft.»Jeg ville kunne huske det med de røde og blå plastre, men jeg ville også have reageret på, at vi spillede med en falsk melodi, for det mener jeg ikke er tilfældet,«forklarede Loft om baggrunden for, at han var så sikker på, at han ikke havde set notatet før. Der gik lidt, inden advokat Poul Heidmann, som er bisidder for Ivar Nordland, lod bomben springe. -korrespondance mellem Nordland og Peter Loft viste, at Loft både havde fået tilsendt notatet, og han havde endog svaret med et»det ser fint ud«. Papirerne fik kommissionsformand Lars Lindencrone Petersen helt op under loftet. Han var dybt overrasket over, at Ivar Nordland tilsyneladende lå inde med materiale, som kommissionen ikke har fået. Kommissionen har dog netop fået nogle sikkerhedskopier af computere fra skatteministeriet, og Heidmann kunne oplyse, at korrespondancen ligger på sikkerhedskopier. Kopier ikke udleveret Efter afhøringen sagde Lindencrone, at han da gik ud fra, at sikkerhedskopierne ikke var udleveret til andre, og derfor var han meget overrasket over, hvor de nye papirer så kom fra. Selv var Heidmann ikke i stand til at give nogen forklaring. Under alle omstændigheder måtte Peter Loft erkende, at han måtte have set papiret, ligesom han også erkendte at have set andre papirer, hvor skattestoppet blev nævnt som den direkte årsag.»jeg har ingen som helst erindring om det, men det ser ud til at være rigtigt. Men jeg læser nu bare mit svar som hen i retning af, at det må vi tale om i morgen,«sagde Loft. Det er absolut ikke min opfattelse, at det er korrekt, og jeg ville have givet ret klart udtryk for et andet synspunkt, hvis jeg havde set det papir. Peter Loft, departementschef i skatteministeriet Jeg synes, det virker politisk naivt. Skattestoppet er ikke noget, man vælger at overholde eller lader være. Man må afklare, hvad skattestoppet siger, og så er der kun den ene mulighed. Peter Loft, departementschef i skatteministeriet De kunstige skattefradrag Med forhenværende finansminister Henning Dyremose i spidsen har TDC udnyttet to huller i den danske lovgivning til at kræve milliardstore skattefradrag for udgifter, som koncernen aldrig har haft. I 2000 omdannede selskabet et tysk datterselskab til et kommanditselskab. Det omdannede selskab havde oparbejdet en enorm goodwill som følge af markedsudviklingen inden for ITog telesektoren. Oparbejdet goodwill er imidlertid ikke fradragsberettiget, fordi man hverken\n20 har udgifter eller indtægter forbundet hermed, men omdannelsen forvandlede med ét slag den oparbejdede goodwill til såkaldt erhvervet goodwill, som man kan lave skattemæssige afskrivninger på ved dansk sambeskatning. Nu kulegraver en undersøgelseskommission myndighedernes og skatteminister Svend Erik Hovmands (V) håndtering af sagen, fordi han skrottede en lovændring, der ville stoppet TDCmanøvren. Told & Skat har kendt til TDC-sagen siden august Forklaring: Fogh skyder ansvar fra sig Jyllands-Posten 24. juni 2005, 3. sektion, side 3 Statsminister Anders Fogh Rasmussen kaldte det»åbenlyst «og»selvfølgeligt «, at skattestoppet ikke var til hinder for at lukke huller i skattelovgivningen. Det var ellers baggrunden for, at embedsmænd i Skatteministeriet undlod netop det. Det burde være åbenlyst for enhver, at regeringens skattestop ikke var til hinder for at lukke huller i skatteloven. Derfor var der heller ikke nogen grund til at kommunikere det nedad til embedsmændene. Det var budskabet fra statsminister Anders Fogh Rasmussen (V), da han i går skulle forsøge at give sin forklaring på, at hans regering skrottede et lovforslag, så TDC kunne udnytte et skattehul til at fremtrylle et kunstigt milliardfradrag. Derfor var han også meget overrasket, da han hørte, at der blandt embedsmænd i Skatteministeriet havde hersket en sådan opfattelse, og at det var derfor, de undlod at lukke hullet.»det siger sig selv, at huller skal lukkes. Jeg ved ikke, hvem der ved deres politiske fulde fem vil argumentere for, at et hul skal stå åbent,«sagde Anders Fogh Rasmussen, der afviste at have været involveret i nogen som helst drøftelser om at skrotte SR-regeringens lovforslag. Der blev fremlagt flere papirer fra Skatteministeriet, der viste, at embedsmændene allerede ved VK-regeringens tiltræden i november 2001 gjorde sig overvejelser om skattestoppet i relation til hullukninger. Ingen slinger De viser, at selv om der var en vis tvivl om, hvorvidt hullukninger skulle kompenseres af lempelser andre steder, så var der tilsyneladende ingen slinger i valsen, når det gjaldt det overordnede spørgsmål huller skal lukkes, uanset skattestoppet.»det er så selvfølgeligt, at det burde man ikke en gang behøve at sige,«konstaterede Fogh Rasmussen. En del af debatten i TDC-sagen er gået på, om Skatteministeriet var advaret om TDC s tyske skattemanøvre, inden SR-regeringens lovforslag blev skrottet. Det er imidlertid uomtvistet, at ministeriets embedsmænd vidste, at der var et hul i loven, men at man bare ville vente til en passende lejlighed med at lukke det.\nInsolvenssagen Phoenix Kapitaldienst GmbH Kreditorinformation pr. 02. marts 2009\nInsolvenssagen Phoenix Kapitaldienst GmbH Kreditorinformation pr. 02. marts 2009 1. Insolvensplan indsigelse mod bekræftelse af planen Forbundsdomstolen har med kendelse af 5. februar 2009 (modtaget af


Nadal satser på French Open-deltagelse efter US Open-afbud - sn.dk - Sport\nRafael Nadal har vundet French Open 12 gange, og han håber at kunne jagte endnu en sejr ved den franske grand slam-turnering senere i år. (Arkivfoto)\nArtiklen: Nadal satser på French Open-deltagelse efter US Open-afbud\nDen spanske tennisstjerne håber, at det bliver muligt for ham at gå efter den 13. triumf ved French Open i år.\nSport - 05. august 2020 kl. 17:37\nSelv om Rafael Nadal tirsdag meddelte, at han ikke spiller grand slam-turneringen US Open, så planlægger den spanske tennisstjerne snart at skulle i aktion ved en af de fire største turneringer i verden.\nRafael Nadal siger onsdag, at det stadig er hans plan at forsvare titlen ved grand slam-turneringen på grus, French Open, der efter planen begynder i slutningen af september i Paris.\nDen 34-årige spanier tror på, at French Open bliver gennemført trods coronapandemien.\n- Det tror jeg på, den er oppe i mit hoved, og jeg forbereder mig på den, siger han ifølge nyhedsbureauet AFP.\n- Men vi bliver nødt til at afvente, hvordan det hele udvikler sig. For i de seneste uger ser situationen ud til at være blevet lidt værre.\n- Men det er mit håb og min plan at være der, hvis forholdene tillader det, siger Rafael Nadal, som har vundet French Open 12 gange siden 2005.\nSituationen med coronavirus fik tirsdag den rutinerede spanier til at melde afbud til US Open i New York, hvor han er forsvarende mester.\n- Efter mange overvejelser har jeg valgt ikke at spille i dette års US Open. Situationen i verden er meget kompliceret, antallet af covid-19-smittede stiger, det ser ud til, vi stadig ikke har kontrol over det, skrev Nadal på Twitter.\n- Vi ved, at den skrumpede tenniskalender er barbarisk i år efter fire måneder uden turneringer. Jeg forstår og takker for det, der bliver gjort for at få det (sæsonen, red.) op at køre.\n- Det her er en beslutning, jeg aldrig har villet tage, men jeg har valgt at følge mit hjerte, og lige nu vil jeg helst ikke rejse, skrev spanieren.\nRafael Nadal opholder sig i øjeblikket på Mallorca, hvor det er hans plan at blive foreløbig.


Lørdag den 14. november blev der sat punktum for sæson 2020 inden for Regularity Rally. Sæsonens sidste løb arrangeret af Dansk Historisk Motor Club bød på mange og spændende udfordringer for de 21 deltagere, også selvom Corona situationen betød, at de første 60 km af ruten foregik i dagslys. Løbsledelsen med Lars Palle i spidsen godt flankeret af Poul Bo Madsen, Karsten Simonsen og Teddy Simonsen havde komponeret en vild spændende rute, der bød på 11 sekundetaper med 32 hemmelige tidskontroller, og hertil en række pålidelighedstrækninger, der krævede fuldt fokus hos deltagerne for hele tiden at sikre, at vi kørte den rigtige rute.\nTeam Honda Classic var i Midnigth Run repræsenteret ved Rene Castillo Skjøt og Jørgen Skjøt, der som sædvanligt deltog i Honda CRX 2’eren. Selvom det efterhånden var 3 måneder siden, at de to sidst havde deltaget sammen i et Regularity Rally, var holdet indstillet på et give den max. koncentration fra første kilometer. Rene og Jørgen har ved adskillige tidligere lejligheder vist, at de befinder sig godt, når mørket falder på og holdet var opsat på at Midnigth Run pokalen skulle forsvares med næb og kløer.\nDet lykkes dog ikke helt, idet chancen for en klassesejr og vinde pokalen for 6. gang forduftede allerede på løbets 2. sekundetape. Rene forklarer ”Efter ca. 300 meter indhenter vi en større varevogn, som valgte at køre søndagstur på de smalle veje denne lørdag eftermiddag. Det betød en forsinkelse for os ved de to første hemmelige tidskontroller på etapen på hele 13,2 sekunder.” Selvom Rene og Jørgen inderst inde godt viste at chancen for den store triumf nok var forduftet, fortsatte de ufortrødent med en koncentreret indsats i resten af løbet. Dette resulterede i, at de sidste 27 hemmelige tidskontroller blev passeret med kun 10,7 sekunders afvigelse. ”Vi kæmpede videre i det spinkle håb at vore konkurrenter også ville løbe ind i nogle udfordringer. Der var trods alt ca. 125 km tilbage af løbet og meget ændrer sig efter mørkets frembrud” supplerer Jørgen.\nEkspertklassen og Midnigth Run pokalen blev vundet af Henning og Else Friborg, der leverede en rigtig flot indsats med kun 19,0 strafpoint. Det er en imponerende indsats ikke mindst af Else Friborg, der i dette løb faktisk havde sin debut som kortlæser i et løb, hvor hovedparten foregår i mørke. Så stor cadeau til Henning og Else med en velfortjent sejr. Rene og Jørgen sluttede løbet med 23,9 strafpoint og kunne krone indsatsen med en solid 2. plads i Expert klassen med et forspring på 4,2 strafpoint ned til 3. pladsen.\nLøbet havde endvidere deltagelse af Team Honda Classics chefmekaniker Lars Bækkelund, der havde inviteret teamets mest erfarne kortlæser Arne Pagh med i højresædet. Det var således 2. gang i år at det tidligere dream team dannede makkerpar. Lars og Arne havde dog ikke det fornødne held med sig i Midnigth Run, hvor det blev til en samlet 6. plads i Expert klassen. ”Jeg kunne godt mærke, at det var ca. 5 år siden jeg sidst har kørt et løb i mørke” forklarede Lars efter ankomsten til målet i Vejen.\nTeam Honda Classic vil gerne benytte lejligheden til at sige løbsledelsen i DHMC tusind tak for et godt og spændende løb, ligesom vi til vore konkurrenter og kollegaer i sporten vil sige mange tak for nogle spændende dyster gennem sæsonen. Vi ser frem til at vi igen kan mødes i 2021. Endvidere en stor tak til vore sponsorer, som med deres støtte er med til at give teamet et godt rygstød.


Tørrenet i teltet - Erik B. Jørgensen\nHjem/Indlæg/Indlandsisen, Telt, Vinterture/Tørrenet i teltet\nBlogindlægget er opdateret den 8. jan. 2016.\nHvem kender ikke det med, at når du skal af sted om morgen på vinterfjeldet, at støvlerne og de handsker du ikke fik med på maven om natten, er frosne og kolde. Det er ikke en god start på dagen. Men når du nu skal smelte sne til vand, varme kaffe, the, o.lign., om aften og morgen, kan du ligeså godt udnytte varmen og tørre sin ting.\nLige siden min tid ved Slædepatruljen Sirius, hvor vi havde tørrenet i teltet, har jeg ikke villet undvære det.\nHvis du vil have tørrenet i dit telt, kræver det lidt forbedringer, og at du tager din brænder med ind i inderteltet. Dette kræver dog ekstremt gode brænderrutiner, da teltet futter hurtigt af, hvis flammerne bliver for høje, eller du kan få kulilteforgiftning. Det kan du læse meget mere om i indlægget ”Brænder i telt”\nPå den måde får du det dejligt varmt i teltet, mens brænderne kører. Det vigtigste er, du laver et godt stort tørrenet i toppen af teltet, så du kan lægge støvler, handsker, huer og andet du har brugt, om dagen til tørre. Det giver så meget mere livskvalitet med tørt tøj og dejlig varme i teltet, mens brænderne køre. Alt det gør opholdet på vinterfjeldet 10 gange sjovere.\nSelv på mine normale ture, bruger jeg tørrenet, eller minimum en snor i toppen af teltet til lidt sokker.\nFor at kunne få et godt tørrenet kræver det dog et godt telt, der kan klare belastningen, fordi man har så meget mere tøj der skal tørres, især om vinteren.\nTelte til vinterbrug\nLad os først se på telte til vinterbrug. Her vil jeg gerne have et stort telt, fordi jeg har mere udstyr. Jeg ønsker også en god siddehøjde, for der kan være plads til mig og et tørrenet.\nPersonligt vil jeg helst ikke have et telt, der er lavere end 110 cm i siddehøjde indvendigt. Mit bedste telt er 150 cm i højden. Min regel er, at er jeg alene, skal jeg have minimum et 3 personers telt. Er vi 2-3 personer kræver det et 6 personers telt.\nI de helt store modeller af vintertelte, som Svalbard 6 fra Helsport, er de næsten klare til at montere et tørrenet. Dog er der mange telte der ikke er lavet godt nok, så det kræver at symaskinen skal frem.\nDet vigtige ved et tørrenet, der skal bruges til meget grej, er, at de ”øjer” nettet fæstnes i, går igennem inderteltet og ud til yderteltet, så vægten kommer helt ud til stængerne.\n“Danmark rundt i kakaj, isvinteren 2009-10”\nUnder ”Danmark rundt” brugte jeg et Hilleberg telt, Nammatj 3 GT. Her måtte jeg selv lave forbedringer. Jeg lavede små knaphulshuler i toppen af inderteltet, så jeg kunne føre snorene fra tørrenettet ud igennem og op til stopperne i yderteltet ved stangkanalerne. Men så kunne teltet også bære en masse kilo.\nIgennem årene har jeg brugt mange forskellige net til tørrenet. Det absolut bedste er at bruge havenet/fuglenet. Havenet er grovmasket net med ca. 5 cm mellem maskerne. Det koster ca. 40 kr. per m3. Jeg køber mit net i Bauhaus (det findes på ruller) som er lavet til slyngplanter kan gro op af, eller holde fugle væk med.\nDet gode ved nettet er, at hullerne er tilpas store, at til det er let at trække sokker, handsker, osv. op i mellem maskerne. Samtidigt med maskerne er så tætte, at støvler, snebriller, osv. kan ligge oven på det.\nNettet det klipper jeg ud. Det kan godt være lidt svært, at få lavet et lige stykke. Så jeg fletter en snor i hver side og ende, mens jeg sætter det op i teltet. På den måde kommer nettet til at sidde flot. En god ide er at lave et midtpunkt, der også holder tørrenettet oppe, i midten.\nNår jeg så er på vintertur, står brænderne i midten af teltet. Her har jeg hul i teltet eller brænderne står i Trangialåg, så der ikke kan løbe brændstof ud i teltet. Så hænger alt tøj lige over brænderne, mens der laves vand og mad.\nLidt fif til at tørre udstyr:\nHæng alt op enkeltvis så det hænger ned af. Så er der større tørreflade.\nStøvlerne lægger jeg på hovedet i nettet og tager sålen ud.\nBliver det kraftig storm, er det en god ide at tage en masse grej ned fra tørrenettet, da det er en stor belastning for teltet.\nHusk at se til dit tøj flere gange, vend det, så det ikke folder, eller noget ikke bliver tørret\nNæsten morgen kan du gå ud med tørre støvler og udstyr. Det er så dejligt!\nTeltet til normalt brug\nDe telte jeg har til normalt brug, sætter jeg ikke det tunge tørrenet i. Mange teltet er født med muligheden for at sætte nogle små fine tørrenet op, der godt kan bære et par trøjer og sokker. Det er super dejligt at kunne hænge tøj op og tørre det, hvis alt er vådt, eller få luftet noget tøj, når vejret ikke er til at gøre det udenfor.\nUnder vores “Far og datter i Vildmarken” ture, har jeg brugt et Akka Endurance 3 telt fra Fjällräven. Det har et forholdsvis stor tørrenet, man kan tilkøbe. Det vejrer ikke ret meget og virker super godt. Det sættes op med elastikker for at holde det stramt, og er fint, fordi jeg skal ikke have så meget vægt op i det.\n“Alaska på tværs”\nUnder “Alaska på tværs” gik jeg med et letvægtstelt Oppland 3 LW fra Nordisk. Her giver det ikke mening vægtmæssigt at sætte net i. Men det har en snor øverst i inderteltet, hvor jeg også lufte og tørre lidt tøj.\nJeg håber, at du kan bruge tricksene. Skriv gerne en kommentar, og del gerne dinne erfaringer.\nBrænder i telt.\nBlogindlægget er opdateret den 8. jan. 2016. Tidligere udgave af indlæg, fra 28 maj. 2008\nErik B. Jørgensen 29. marts 2017 af 07:17\nVelbekomme Ninna, det glæder mig du kan bruge det.\nJeg har købt mit i Bauhaus, det er ca. 5×5 cm nethuller. Nu ved jeg ikke kom ud skriver mm eller cm. Men hvis nettet er for fint, så kan man ikke putte sokker, handsker, mv. op i nettet nede fra.\nNinna 28. marts 2017 af 21:56\nHej Erik, tak for dine mange gode artikler! Køber du stadig net i Bauhaus? jeg kan kun finde net med maskestørrelse 25×25 og 15×15, og det synes jeg er for store huller.\nErik 9. april 2012 af 08:47\nJeg har købt mit bedst net i Bauhaus, de har net i metermål, til have brug. Det har nogle store gode masker, mener det er 45 kr meteren. Det har jeg klippet ud og syet en kant af webbing på. Alternativet har jeg også lavet en ramme af snor, jeg har syet i gennem nette, også klippet net tilbage efter.\nDet er vigtigt at tørre net har godt fat i ydreteltet. Mange modler af telte har mange fæstner mellem inder og ydre telt, så det går fint.\nMen f.eks. mine Hilleberge, har jeg lavet små huller i inderteltet, så snorene der holder tørrenettet, går ud igennem inderteltet og har fat i ydreteltet.\nDe huller jeg har lavet i inderteltet er meget små og jeg har syet rundt om så det ikke løber, så det ligner et lille knappehul. Det er også en god ide, at have et hul i midten af nettet og til toppen af teltet. Har skrevet lidt om det her: https://komud.dk/telt-pa-danmark-rundt-i-kajak-vinter/\nHåber det kan bruges, ellers skriv igen.\nNicolai 8. april 2012 af 22:53\nGenialt med alle dine anmeldelser, tips og tricks, tak for det. Jeg er blevet “lun” på at få et tørre net i mit telt om vinteren. Har du selv lavet dit? Hvad er det lavet af? Da der ikke er nogle kraftige ophængspunkter i mit telt tænker jeg jeg at sy dem selv men tænker at tyngden fra net og indhold bare vil trække inderteltet ned. Kan du hjælpe mig med lidt gode råd eller eller skrive hvor jeg kan finde mere info.


Holiday home Les Lavandsias 1 i Le Fournet til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nEnglesqueville-en-Auge, Le Fournet, Le Fournet, Frankrig\nOm Holiday home Les Lavandsias 1\nHoliday home Les Lavandsias 1 er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Touques; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Holiday home Les Lavandsias 1 tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Touques. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, kæledyr tilladt. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, bruser, vaskemaskine, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Touques, så er Holiday home Les Lavandsias 1 dit hjem væk hjemmefra.\nLe Fournet Ejendomme


Radio24syv taber udbuddet om ny DAB-kanal - TV 2\n22. okt. 2019, 16:29 Opd. 22. okt. 2019, 19:00\nRadio24syvs reaktion på tabt udbud\nDirektør for Radio24syv: Vi bliver smidt ud med badevandet\naf Aleksandar Josevski, Maja Kærhus Jørgensen & Ritzau\nDet er i stedet den nye kanal Loud, der har fået tilladelse til at sende på det nye DAB-bånd.\nRadio24syv blev ikke vinderen af DAB-kanalen, og dermed lukker stationen sandsynligvis.\nSådan lød Radio- og tv-nævnets endelige beslutning tirsdag, efter nævnet havde vurderet de tre ansøgere, Radio24syv, DK4 Radio og Radio Loud, til at drive en radiokanal på DAB-båndet.\nRadio24syvs direktør, Jørgen Ramskov, er skuffet over afgørelsen.\n- Det er fuldstændig grotesk at være vidne til, men sådan er det. Vi sender indtil 31. oktober. Jeg ser på nogle folk, som selvfølgelig er kede af det, men som er klar til at give den gas, siger han.\n- Vi har set det som vores opgave at være efter magthaverne, og jeg er stolt af det, vi har lavet.\nDirektør for Radio24syv, Jørgen Ramskov, kalder det fuldstændig grotesk, at kanalen ikke har vundet udbuddet om det nye DAB-bånd.\nPå Twitter har Radio24syvs programchef, Mads Brügger, ligeledes reageret på afgørelsen:\n- Radio24syv har tabt, lyder det helt kort efterfulgt af en kiste-emoji.\nOgså flere af værterne på populære 24syv-programmer har udtrykt deres utilfredshed på de sociale medier.\nRadio Loud sender til næste år\nRadio- og tv-nævnet bekræfter i en pressemeddelelse, at det blev den nye kanal Loud, der har fået tilladelse til at sende på det nye DAB-bånd.\nOg her var stemningen anderledes god, da TV 2 talte med kanaldirektør Ann Lykke Davidsen efter afgørelsen.\n- Jeg ved simpelthen ikke, hvad jeg skal sige lige nu. Jamen det ser ud til, at vi har fået en radiokanal. Det er fedt, det er vildt fedt, siger hun.\nAnsøgerne bag Radio Loud er en kreds bestående af ni lokalradiostationer, Roskilde Festival, Nationalmuseet, teatret Mungo Park og Danske Studerendes Fællesråd.\nHos Radio- og tv-nævnet understreger man, at der ligger et grundigt arbejde bag vurderingen af de tre ansøgninger til det nye DAB-bånd.\nIfølge nævnets formand, Caroline Heide-Jørgensen, blev de vurderet ud fra tre kriterier: Kvaliteten og realismen i plan for driften, buddet på det samlede tilskud og indholdet i de beskrevne programplaner. Og ud fra det faldt dommen.\n- Vi har konkluderet, at Kulturradio Danmark A/S har præsenteret Radio- og tv-nævnet for den bedste løsning i forhold til at drive den nye DAB-radiokanal, lyder det fra formanden.\n- En svær og træls situation\nDen beslutning må man ifølge kulturminister Rasmus Prehn (S) respektere. Men han vil gerne takke Radio24syv "for otte spændende år".\n- Vi og Radio24syv har hele tiden vidst, at det var et grundvilkår, at kanalens sendetilladelse ville gælde i en tidsbegrænset periode, og at en eventuel forlængelse ville kræve, at de vandt et udbud.\n- Det ændrer ikke ved, at jeg har stor forståelse for, at der er en masse dygtige mennesker, der mister deres job – og et projekt, de har lagt hjerteblod i. Jeg forstår godt, at det er en svær og træls situation, lyder det i et skriftligt svar til TV 2.


REACH godkendt gummi hjul, stål fælg med Dreje gaffel\nListepris: 73,00 DKK ekskl. moms\nPris ved 1 Stk58,00 DKK ekskl. moms\nKampagne, spar lige nu 20% på vores REACH godkendt gummi hjul, stål fælg med Dreje gaffel. Alle vores industrihjul og transporthjul er af høj kvalitet og opfylder gængse EN normer og CE certificeringer.\nREACH godkendt gummi hjul, stål fælg med Dreje gaffel i høj kvalitet fra tyske CASCOO. Alle industrihjul er EN certificerede og lever op til alle gængse standarder, herunder REACH forordningen. Industrishjul fra CASCOO sikrer lang levetid og høj sikkerhed, men til en fast lav pris. Med mere end 160.000 varenumre på lager leveres alle ordrer normalt indenfor 3-5 hverdage. Alle gaffeltyper på vores industri hjul og transport hjul, herunder fast gaffel, gaffel med centerhul, gaffel med centerhul og bremse, dreje gaffel samt drejegaffel med bremse, er elektrogalvaniseret for at sikre lang holdbarhed og stor slidstyrke. Flere af vores industri hjul og transport hjul kan ligeledes leveres med gafler i rustfrit stål. Kontakt os for at høre nærmere om mulighederne.\n127,00 102,00 DKK\n61,00 49,00 DKK


Pokerrum undskylder kontroversiel bemærkning overfor pokerprofil – Læs mere nu!\nEt anerkendt pokerrum fik nok af en pokerpro og bad ham om ikke at spille, hvis ikke han kunne lide stedets gebyrer. Det bragte stor opmærksomhed.\nPokerproen Allen Kessler er kendt for at være omhyggelig, når det kommer til penge og økonomi, om det så er madkuponer eller turneringsgebyr.\nSidstnævnte fik pokerrummet Playground Poker i canadiske Montreal i går nok af, og valgte at tage en noget alternativ kundeservice-linje overfor amerikaneren.\nDet hele begynder, da Kessler på Twitter gør opmærksom på pokerrummets gebyrer frem mod WPT Montreal.\n– Er der nogen, der overvejer at spille Playground Pokers WPT Main Event; Standard gebyr er $3200+$300. Playground tager $3395+$455 og får de ekstra $155 selv, skriver Kessler på Twitter.\nHerfra lyder svaret fra Playground Poker noget prompte:\n– Vores gebyr er 10% fra $100 op til $4000, plus de standard 3% til drikkepenge. Hvis du ikke kan lide det, så spil venligst ikke her, skriver pokerrummet.\n– Vi har den bedste kundeservice i branchen\nMens Kessler nøjes at svare, at han ikke kan acceptere gebyrerne, farer en masse pokerspillere til og kommenterer Playground Pokers noget aggressive kundeservice.\n– Vi har den bedste kundeservice i branchen, punktum. Men når en person kører en vendetta mod os over to år, så svarer vi, lyder Playground Pokers svar på kritikken.\nMen nu har pokerrummet trukket i land. De har udsendt et tweet med et dokument, der skal fungere som en undskyldning.\n– En undskyldning til Allen Kessler og pokermiljøet som helhed, som pokerrummet skriver, efterfulgt af dokumentet.\nHeri skriver pokerrummet blandt andet:\n– (…) Playground Poker vil forsikre pokersamfundet om, at ordene, der var addresseret Hr. Kessler ikke repræsenterer vores brand, eller vores værdier.\n– Synspunktet fra en passioneret ansat formåede at stige ham til hovedet og han blev holdt ansvarlig. Playground Poker Club har altid været og vil altid være for spillere, af spillere. Det er ikke bare et motto, men også måden, hvorpå forretningen bliver kørt.\nSåledes ser undskyldningen ud i sin helhed:\nWPT Montreal begynder i dag.\nTags: Allen KesslerBrandKontroversielMain EventPokerPokernyhederWPT


Styrmænd og kunstnere i Danmarks Radio | Information\nHvordan ville mon DR's nuværende, styrelystne ledelse have reageret på en vild ide fra en ukendt ung filmmand om at lave en håndholdt serie om mystiske hændelser på Riget\nI det verdensbillede, som guider DR's ledelse, indgår en forestilling om en forestående gigantisk konkurrence på medieområdet - man ser et strategisk perspektiv med en eksplosion af udbudet af massemedier, både gamle og nye. Der er sikkert noget om snakken, og enhver, der har en kultur- eller kunstpolitisk hensigt, må ønske, at DR klarer sig. Der er ingen tvivl om, at det danske mediebillede ville være væsentligt svagere uden en stor medieinstitution med en formuleret samfundsmæssig forpligtelse.\nTil gengæld kan man diskutere de konsekvenser, ledelsen tager af situationen. Nemlig bl.a. at DR skal styrkes i konkurrencen ved hjælp af en stærk central styring. Man har indrettet to nye magtfulde chefredaktioner, hvoraf den på tv blev skabt allerede for nogle år siden, mens den på radioen kun er et år gammel.\nFilosofien bag chefredaktionerne bygger især på den tanke, at man kan analysere sig frem til seernes/lytternes behov. Man har nogle arbejdsredskaber og modeller - bl.a. de meget omtalte segmentanalyser - til at skaffe sig et billede af, hvad publikum gerne vil have. Et af de mest aktuelle spørgsmål til DR er, om dette redaktionelle styringsprincip er fornuftigt for hele DR's mangeartede virksomhed? Situationen kan belyses med en tankeleg.\nLegen handler om tv, ja om en bestemt tv-produktion, som vist alle kender. Lad os forestille os, at DR-TV bliver opsøgt af en ny ung filminstruktør. Vi kan kalde ham Lars. Han er ikke spor kendt, måske fik han sin uddannelse i det gamle Østeuropa, på månen eller et andet sjældent besøgt sted. Han har ingen store meriter at pege på. Tiden er vel omkring 1990, og den unge mand, der dukker op i TV-byens højhus, er en selvbevidst herre. Han skal også have et efternavn, og eftersom denne tankeleg kun er til for sjov, og fordi medieverdenen holder af engelske udtryk, kan vi jo kalde ham Fun. Altså Lars Fun.\nHans idé er da at lave en tv-serie i fire dele. Den har som udgangspunkt den gamle schlager "I en seng på hospitalet", og den vil afdække en historie om sangens lille brystsvage pige. Lars Fun er en mand med mange indfald. De mest utrolige ting skal ske på hospitalet, som for resten skal forestille intet mindre end Rigshospitalet, dog skildret på en måde, som ikke er meget flatterende for dets hæderkronede medicinske specia-lister. Der ligger en maliciøs ironi i hans stemme, når han kalder dem 'landets bedste hoveder'.\nVi leger, at DR-TV allerede da havde en chefredaktion, og da Lars Funs forslag ikke hører til de billige, må man tænke sig, at det er uomgængeligt at inddrage netop dette forum.\nChefredaktionens medlemmer må gøre store øjne, og da de for-står, at Lars Fun har tænkt sig at optage hele serien med håndholdt kamera - hvilket alle i dag har lært at se en mening med, men dengang for ti år siden havde kun meget få fanget den pointe - så vokser deres skepsis til monumentale højder. Chefredaktionen ser for sig en billedfortælling, som flintrer rundt på Rigshospitalet, billeder ude af fokus osv. - og det gør de som bekendt ret i!\nVi kan tænke os, at Lars Fun er et følsomt menneske, han mærker hurtigt tvivlen hos chefredaktionen, og derfor bringer han et andet forslag på bane. Han har en idé til en film, som skal udspille sig i et stærkt puritansk religiøst miljø i Skotland. Det er en kvindelig lidelseshistorie, en form for afprøvning af det lidelsestema, som vi kender fra kristendommen.\nI dag ved vi alle, at Lars von\nTriers Riget var vidunderlig - og da Breaking the Waves blev sendt på DR-TV for nylig, blev den højlydt og særdeles velfortjent annonceret som et mesterværk. Men i vores tankeleg er der endnu ingen, der kan vide alt dette.\nSpørgsmålet er nu, hvad chefredaktionen vil sige. Vil den være i stand til at indse, at den bør give den unge selvbevidste Lars Fun et klarsignal? Vil den ud fra sine styringsinstrumenter - det vil først og fremmest sige analyser af seernes behov - kunne træffe den rette beslutning? Vil chefredaktionen være så fintmærkende, at den allerede har registreret den danske befolknings behov for en okkult serie om ånder og bindegale læger på Rigshospitalet, filmet på en måde som i sammenligning får en gennemsnitlig dansk hjemmevideo til at være steady? Vil chefredaktionen være i besiddelse af en analyse af danskerne, som kan af-sløre befolkningens basale behov for at høre om et strengt puritansk miljø af skotske fiskere?\nNej, den eneste måde, den nødvendige rigtige beslutning kan komme i stand på, vil være med en kunstnerisk ledelse. En ledelse med en særlig faglighed på dramaområdet. Man må altså have en situation, hvor beslutningsmyndigheden ikke er deponeret i en chef-redaktion, men fortsat ligger i den fagligt funderede, kunstneriske ledelse. Er DR's ledelse parat til at acceptere det?\nDR udgør et stor landskab med mange marker, regeret af en general. DR er et konglomerat af underholdningsbranche, nyhedsformidling, folkeoplysning, musik, dramatik, litteratur, sport osv. Det hele kan dårligt sammenfattes i det velkendte begreb kulturpolitik, og for nogle år siden fik nudansk så tilført ordet public service. Imidlertid er der ingen, der formår at forklare denne sproglige nydannelse uden at lyde både ulden og vattet. Men det kan næppe være anderledes, for DR er vel simpelthen for broget til, at man kan sætte én etikette på virksomheden\nMan burde tage konsekvensen af det brogede billede og tale om mange 'politikker' eller strategier for DR. En del af programmerne kunne da være udtryk for en 'underholdningsstrategi' med skyldig hensyntagen til lytter/seertal, men også med et andet indhold end det, den kommercielle branche står for. Man kunne have en 'nyhedspolitik', som entydigt taler om journalistiske væsentlighedskriterier og om den demokratiske debat. Et tredje hjørne ville gælde udmøntningen af en 'kultur-' eller sågar en 'kunstpolitik', hvor skabelsen af rammer for den kunstneriske proces måtte være det centrale. Osv.\nDette er ikke blot en leg med ord, for det er ikke ligegyldigt, hvilke begreber, man bruger. Det er ikke ligegyldigt, at det samlende princip bag DR's virksomhed nu betegnes med to engelske ord, som ikke kan forsynes med en håndfast betydning. Uskarpheden i dette grundbegreb giver utydelige rammer for, hvorledes man styrer huset.\nDet kan som bekendt være fornuftigt at styre med kompas i en båd på havet, men den metode virker ikke i en sportsvogn. I DR gælder, at husets mange dele ikke alle fordrer den samme form for styring. Men man har i de senere år centraliseret magten med baggrund i det temmeligt uklare begreb public service - og den nye generation af ledere, som er kommet til i generaldirektør Christian Nissens periode, har forskubbet den gamle balance mellem ledelsen og husets faglige/professionelle miljøer. Hvilket er den dybere grund til den konflikt mellem ledere og medarbejdere, som er blevet skildret i pressen.\nSpørgsmålet er, om DR's nuværende ledelseslag forstår, hvornår det er en god idé at være initiativrigt styrende - og hvornår det eneste fornuftige er at holde sig på måtten. Den igangværende konflikt mellem ledelse og medarbejdere vil formentlig betyde en justering af ledelsesstilen. Men spørgsmålet vil bestå: Har DR en ledelse, der kan styre sig ?\nRadioteatret kan godt tjene som eksempel for kunstproduktionens vilkår i det nye DR. Radioteatret betragtes ofte ikke kun som en del af en radiovirkelighed, men også som en del af teaterverdenen. Teaterbranchen har traditionelt sin egen terminologi for nogle af de kulturpolitiske temaer, som også findes i DR. Det teater, som først og fremmest skeler til billetlugen, kaldes for boulevardteater. Radioteatret i 90'erne har ikke været et boulevardteater, men har måske snarere lignet en blanding af Det kgl. Teater, Dr. Dantes Aveny og Café Teatret.\nI teaterverdenen ville ingen kulturpolitiker drømme om at reducere hele området til boulevard-teater. Men vil det samme vedblive at gælde for DR og Radioteatret også i de kommende år? Ved et pressemøde i januar fremlagde vi en pressemappe med et forord skrevet af vores snart afgående chef, Sigvard Bennetzen. Der stod bl.a.:\n"DR skal frembringe kunst. Det er lovbefalet. Derfor rummer huset for eksempel et symfoniorkester og en række andre ensembler, en oplæsningsredaktion, et montageområde og altså et Radioteater(...) I DR har der været forståelse for, at en detaljeret producentstyring, der giver gode resultater i andre slags udsendelser, ikke hører hjemme på kunstens område. Her gælder det om, at kunstnerne bevarer autoriteten som afsendere, at mediet stilles til rådighed og stærkest muligt tjener den kunstneriske vilje. Derfor er man ikke kommet til os med ord som segment, share eller minutpris. Der har været forståelse for, at der er andre kræfter i samfundet end markedskræfterne, og at DR har sin særlige berettigelse ved at fremme netop disse andre kræfter."\nSigvard Bennetzen talte ud fra et kulturpolitisk standpunkt, som medietænkningen for tiden bevæger sig væk fra. For allerede ordet kunst kan være problematisk. Skønt begrebet indgår i det lovmæssige grundlag for DR, så er det et af de begreber, som let mistænkes for den moderne me-dievirkeligheds største fy-ord: elitisme.\nSet fra teaterkunstens standpunkt kan man sige: Ja, den slags findes! Der findes noget, som med den verdensberømte teaterinstruktør Peter Brooks ord kan kaldes the deadly theatre - dvs., at teaterinstitutioner kan stivne. Men svaret på det problem er ikke at affærdige kunsten, tværtimod: Svaret er kunst! Svaret er den revolte, den fornyelse, uforudsigelighed og vildskab, som altid findes inden for kunstens verden. Det er en normal proces: Kunstens og teatrets historie er en fortælling om en permanent revolution - og enhver teaterinstitution må indrette sig på at kunne rumme, og befordre, den revolution.\nNu er der vel næppe nogen, som vil beskylde Radioteatret for at være 'deadly'. Hvis det alligevel skulle være tilfældet, så må man sige, at det problem ikke kan løses på et højere ledelsesniveau - men kun af kunstnerne. Hvis Radioteatret skal forblive et kunstnerisk teater - og ikke et boulevardteater - så vil den højere ledelses opgave først og fremmest være at holde øje med, om Radioteatret formår at tiltrække de mest talentfulde og fornyende kunstnere, unge som gamle. Kunstnerne må opleve, at der er en kort og retlinet kommunikation med en Radioteater-ledelse, som antager eller afviser et givent projekt - ellers jager man meget hurtigt kunstnerne væk. Intet højere ledelsesniveau kan træffe repertoire-beslutninger, lige så vel som ingen kulturminister, kulturpolitiker eller teaterbestyrelse drømmer om at lægge et teaters repertoire. Vi kender ikke til Radioteatrets skæbne i det fremtidige DR. Aktuelt har vi faktisk fået et positivt signal - radioledelsen har sat en annonce for stillingen som ny chef for Radio Drama i avisen, og annoncens udformning peger på, at Radioteatret skal forblive et kunstnerisk teater. Men vi ved ikke, hvorledes det stærkeste organ i radioens nye centraliserede struktur, nemlig chefredaktionen, vil regere over os i de kommende år.\nHer på kanten af sit 75 års jubilæum er DR igen blevet genstand for beskydning fra den kulturelle offentlighed. De senere faser i fødselarens liv bliver skildret som en pervertering af den gamle kulturinstitution, eller slet og ret som 'DRs deroute'.\nSom menig medarbejder i DR kan man ofte, sådan ganske diskret, føle sympati med kritikken - fordi den tydeligvis er båret af en stærk og positiv vilje på institutionens vegne. Men ganske ofte må man også mene, at der mangler noget i selve grundlaget for kritikken - en forståelse for institutionens eksistensvilkår.\nDet første krav, man kan stille til enhver virksomhedsledelse, er som bekendt, at den sikrer virksomhedens indtægtsgrundlag, og det bør også gælde DR. Man må forvente - ja kræve - af DR's direktion og bestyrelse, at den bekymrer sig om, at politikerne på Christiansborg bevilger en licens på et fornuftigt niveau.\nSituationen kræver, at DR's ledelse fører en dobbelt strategi. På den ene side er man tvunget til at præstere høje lytter- og seertal. For hvis tallene bliver for lave, vil man være sårbar over for et argument om, at DR ikke kan få så meget i licens, når så få gider se eller høre udsendelserne.\nDen politiske og økonomiske logik dikterer høje ratings, men ikke kun det. Der er en anden side af billedet. Man må også beskytte sig mod en mulig kritik fra en anden slags politikere: At DR skal levere et udbud, der adskiller sig fra de kommercielle stationers seertals-fikserede udsendelser, for ellers kunne DR lige så godt være reklamefinansieret. Dette synspunkt er det diametralt modsatte af det første, men det har næppe mindre vægt. Synspunktet kalder på, at DR også må have noget, som man, kynisk formuleret, kunne kalde for et kulturelt alibi - eller med et plusord: kulturel forpligtelse.\nDen ovenstående lidt skematiske opstilling af DR's grundlæggende vilkår vil være gyldig, så længe institutionen er licensfinansieret. Det politiske miljø afkræver DR både en seer- og lyttertals 'populisme' og en kulturel forpligtelse. DR's programpolitik kan bedst ses i lyset af denne nødvendige, dobbelte strategi - derfor f.eks. forskellen mellem DR1 og DR2.\nNår kulturdebattører retter\nskytset mod DR, bør de gøre det med en bevidsthed om DR's skizofrene situation. Det betyder flere ting.\nFor det første bør man ikke beskylde ledelsen for hensigter, den ikke har - f.eks. en afvikling af symfoniorkesteret. Ledelsen skyder ikke sig selv i foden, den afskaffer ikke et så centralt element i den livsnødvendige kulturelle forpligtelse.\nFor det andet betyder DR's tvetydige situation naturligvis ikke, at den del af udsendelsesvirksomheden, som sigter på at tiltrække et stort publikum, bør fritages for kritik. Hvis der er nogen, der synes, at DR sender programmer, som er for tynde og dårlige - eller ligefrem for dumme - så bør man naturligvis sige det. Blot bør man ikke glemme, at de høje ratings nødvendigvis må være et mål for en del af programmerne.\nFor det tredje - som det vigtigste - må man forlange af DR og dens ledelse, at man formår at holde de to målsætninger adskilt. Når man indretter de programstrategier, hvis hovedmål er at tiltrække store seer/lyttertal, så er det én ting. Og når man arbejder på det, som har en i bred forstand kulturel begrundelse, så er det noget andet.\nDen kulturdebatterende offentligheds engagerede deltagelse i DR's liv er ikke bare velkommen, den er ønskværdig. Men DR har lov til at afkræve debattørerne en realistisk forståelse af institutionens situation. Til gengæld kan man også forvente, at DR lytter til almindelig kulturpolitisk erfaring, der f.eks. tilsiger, at chefredaktionernes stolte grundlag - ratings og overbevisningen om at kende publikums behov - ikke har gyldighed for alting. I det mindste på kunstens område er strategien tydeligt fejlplaceret - det ville være bizart at påstå, at man kender befolkningens behov for kunst!\nSpørgsmålet til styrmændene i radioens og tv's chefredaktion er derfor: Vil man acceptere at afgive roret på det område, som hedder kunstproduktion? Og spørgsmålet, man kunne ønske at stille til den øverste ledelse, er: Vil man gå ind på tanken om at formulere en egentlig 'kunstpolitik' for DR ?\n*Kronikken er en revideret udgave af et oplæg på Danske Skønlitterære Forfatteres paneldebat på Posthusteatret den 14. marts. Jesper Bergmann er dramaturg på Radioteatret\nChristian NissenPeter Brook