Sundhed | Maj 2019 by Magasinet Sundhed - Issuu\nNR. 4 // maj 2019\nHånd om kærligheden Bæredygtig\ntil børns motorik\n”Jeg kan godt blive usikker”\nVidenskabelig information på almindeligt dansk. Ingen reklamer. Altid opdateret.\nMin.medicin.dk udgives af Dansk Lægemiddel Information A/S.\nad-intimate-apparel-210x147mm-DA copy.indd 1\n26 7\tINTERVIEW SEBASTIAN: “Jeg kan godt blive usikker”\nTEMA: MUSIK OG PSYKE\n12\tTRIST MUSIK KAN GØRE DIG GLAD\n16\tMUSIK PÅVIRKER DIN SØVN OG DIT HJERTE\n7 18\tSUNDT OG GODT 21\tNYT FRA KRÆFTENS BEKÆMPELSE\n22\tGÅ DIG I FORM MED MUSIK 26\tMUSIK PÅ DIN GÅTUR 28\tBIVIRKNINGER KAN VÆRE ET GODE\n30\tNATURENS SØDE SPISEKAMMER\n32\tMÅNEDENS GRØNNE: RABARBER\n36\tBÆREDYGTIG KOST PÅ MENUEN\n46\tDYNAMISK PSYKOTERAPI PÅ VEJ FREM\n48\tER DEPRESSION ARVELIGT? 51\tHVORFOR BLIVER KÆRLIGHEDEN UDFORDRET?\n52\t“JEG ER FANGET I MIN SORG”\n54\tSTYRKER DIT BARNS MOTORIK\n36 56\tBØRN KAN VÆRE AKTIVE, SELVOM DE ER INDLAGT\n59\tEN SUND MUND ER VIGTIGT FOR EN SUND KROP\n60\tUVIDENHED KAN SKADE 63\tSUNDT OG GODT 64\tNYT FRA REGIONERNE 66\tKRYDSORD OG SUDOKU maj nr.4 // 2019\n”Jeg svigter mine patienter”. Sådan siger en sygeplejerske i DR’s programserie om det hårdt trængte sundhedsvæsen. Personalet er ved at knække sammen og patienterne må vente i timevis på overbelagte stuer, før der er nogen, som kan tage sig af dem. Der kommer hele tiden nye patienter til i et sundhedsvæsen, som kan mere og mere, men hvor ressourcerne ikke kan følge med. Det understreger behovet for forebyggelse og vilje til selv at komme videre efter at have været indlagt. Sangskriveren og musikeren Sebastian er en af dem, som selv har gjort en indsats efter en sygdomsperiode, hvor han havde brug for pleje og behandling i sundhedsvæsenet. Han er nu på banen igen med en række koncerter. Det er musikken, som har hjulpet Sebastian igennem livets- op og nedture. I månedens interview går vi tæt på troubadouren, der kan se tilbage på et liv i musik, der begyndte, da han som kostskoleelev en dag hørte Rolling Stones gennem et åbent vindue. Lige dér tog han en beslutning om, at det var i musikken, han ville finde sin fremtid.\nDu kan læse den første del af interviewet i Magasinet Sundhed og komme tættere på hvad musikken har betydet for Sebastians heling i Sundhed+, som du kan bestille på magasinet-sundhed.dk/ abonnement. Du kan også læse om musikkens forebyggende, helbredende og lindrende egenskaber. Det er fantastisk, hvad musik faktisk kan bruges til på det forebyggende område. Den nye forskning er nået langt på området. Det gælder blandt andet i forbindelse med depression, smerter og bekymringer. Lader vi os inspirere af Sebastian og begynder i fællesskab at tage livet mere alvorligt, så kan vi sammen forhindre og udsætte mange af de livsstilsygdomme, som i dag tynger sundhedsvæsenet. Det er afgørende, at forebyggelse bliver taget alvorligt allerede i børnehøjde. Derfor bringer vi et par artikler om børn og bevægelse. Kun når vi selv gør en indsats for at få et sundere liv, kan sundhedsvæsenet stå klart den dag, vi har brug for det. Det er samtidig den bedste måde, vi hver især kan hjælpe det hårdt trængte sundhedspersonale. God læselyst Nils Sjøberg\nSundhed+ Maj 2019, 5. årgang ISSN 2445–7604 Udgiver Magasinet Sundhed Rytterknægten 6 6000 Kolding Ansvarshavende redaktør Nils Sjøberg nils@magasinetsundhed.dk Tlf. 2424 0557 Tema ansvarlig Jakob Thomas sundhed.artikler@gmail.com Salgschef Anders Høgh annonce@magasinet-sundhed.dk Tlf 2721 6909 Kunde- og abonnementsansvarlig Anders Høgh administration@magasinetsundhed.dk Tlf. 2721 6909 Er magasinet ikke kommet? Tlf.: 2721 0836 e-mail: administration@magasinet-sundhed.dk\nZaditen® (ketotifen) – med tripel virkningsmekanisme mod pollen allergi.1* Behandler og forebygger allergiske symptomer med kun 1 dråbe 2 gange dagligt1,2* Findes i endosispipetter uden konserveringsmiddel1* Kan anvendes til voksne, ældre og børn fra 3 års alderen1* Fås både på recept og i håndkøb1* 1 DRÅBE LIGT 2 GANGE DAG LØE K ER G YG FOREB 1,2* OG SVIE\n* Fuld effekt opnås efter nogle dages behandling. Ref: 1. Zaditen SPC 1/2017 (endosispipetter) og 12/2016 (flaske). 2. Abelson M, et al. Arch Ophthalmol.2003;121:626-30. Vigtige forsigtighedsregler: Der er ingen erfaring ved brug under graviditet. Rådfør dig derfor med din praktiserende læge inden brug. Kan bruges under amning efter lægens anvisninger. Må ikke bruges ved overfølsomhed over for nogen af indholdsstofferne. Ved samtidig behandling med andre øjenpræparater, skal der være et ophold på mindst 5 minutter mellem drypningerne. Konserveringsmidlet benzalkoniumklorid kan aflejres i bløde kontaktlinser. Kontaktlinser bør derfor udtages inden drypning og genindsættes tidligst efter 15 minutter. Vil du anvende kontaktlinser, når du drypper, bør du anvende den ukonserverede form i engangspipetter. Læs indlægssedlen før brug. Zaditen markedsføres i Danmark af Théa Nordic Denmark. www.thea.dk\nTHÉA NORDIC AB, HOVEDGADEN 55A, 2970 HØRSHOLM • E-MAIL: INFO@THEA-NORDIC.COM, WWW.THEA-NORDIC.DK\nK D . G A L R OTHDK20190417-727 FSNEKITILOP\nNY BOG AF FORFATTEREN BAG BESTSELLEREN LEV MERE – TÆNK MINDRE\nGRIB LIVET OVERVIND ÆNGSTELIGHED\nSLIP OG BEKYMRINGER\nMED METAKOGNITIV TERAPI\nANGSTEN PIA CALLESEN\n”Jeg kan godt blive usikker” Sangskriveren, komponisten og troubadouren Sebastian kan se tilbage på et liv i musik, der begyndte, da han som kostskoleelev en dag hørte Rolling Stones gennem et åbent vindue. Lige dér tog han en beslutning om, at det var i musikken, han ville finde sin fremtid. TEKST: LOTTE DALGAARD FOTO: JOHN EHBRECHT\n”Tusind tak for al den dejlige musik,” siger en herre, der er stoppet op ved synet af Sebastian og altså lige synes, at kunstneren skal have lidt ros med på vejen. Lidt senere, under fotosessionen, kommer to kvinder hen, trykker ham i hånden og giver udtryk for, at de har tilbragt mange gode timer i hans musikalske selskab. Sebastian takker høfligt. Det generer ham ikke at blive stoppet på gaden. Folk er altid flinke og det sker overalt, undtagen i hans eget lokalområde i det nordlige Sjælland. ”Der er folk sgu ligeglade,” siger han og smiler. Knud Christensen, som hele Danmark mange år senere skulle komme til at kende som Sebastian, kom til verden i Sønderborg i 1949 som søn af officer Oskar Christensen og hustruen\nEllen Elise Grabow. Han tilbragte sine første halvandet år på Sønderborg Sygehus på grund af blandt andet engelsk syge og undervejs mistede han sin mor, der døde af kræft, bare 34 år gammel. Året efter giftede hans 36-årige far sig igen med en ti år yngre kvinde. Knud og hans otte år ældre søster, Inge-Birthe, fik en papsøster og senere to halvsøstre. Knud og Bitte, som hun blev kaldt, delte rollen som Askepot i familien, hvor forskelsbehandlingen var til at tage og føle på. Familien flyttede rundt til diverse kasernebyer. I 1957 førte farens arbejde familien til en NATO-base i Norge, hvor Knud begyndte i 1. klasse på Lysaker skole i Stabekk ved Oslo. Tre år senere flyttede familien til Knuds store fortrydelse tilbage til Danmark og\nforholdet til stedmoderen blev dårligere og dårligere i takt med, at Knud blev ældre, og hun ikke kunne magte ham. ”Jeg følte mig alene i den familie. Min stedmor, der jo nok var meget ung, vidste vel ikke rigtig hvordan hun skulle tackle mig. Og så var konklusionen, at det sikkert var mig, der var noget i vejen med,” fortæller han. Han blev indlagt til psykisk observation på Statshospitalet i Glostrup, hvor man konstaterede, at der absolut ikke var noget galt med knægten, men at han trængte til luftforandring. Så han blev sendt på Asserbohus Kostskole i Frederiksværk, der oprindeligt blev bygget som luksushotel i 1933 og fungerede som Tvind efterskole, efter kostskolen lukkede i 1978. I dag er bygningerne revet ned og der er bygget sommerhuse på grunden. maj nr.4 // 2019\n•\tDin barndoms drømme •\tFik du aldrig sagt farvel •\tDe knustes af sig selv Fra titelnummeret — Den store flugt, 1972\n”Der var to slags elever på kostskolen. De, der kom fra rige familier og som syntes, skolen var et fængsel. Og os, som var dér, fordi tingene ikke fungerede derhjemme. Vi syntes, det var en frihed at være på skolen. Også selvom den blev kørt efter kæft, trit og retning principper,” fortæller Sebastian, der til hudløshed kendte den trummerum hjemmefra. Ud fra alle værelserne på kostskolen lød et virvar af tressernes musik: Donovan, Beatles, Bob Dylan, Otto Brandenburg. Knud sugede det hele til sig. Han blev trommeslager i et band, men fandt senere ud af, at det var guitaren, som var hans foretrukne instrument. Og stemmen selvfølgelig. En dag gik han en tur på Strøget og hørte noget fra et åbent vindue, der skulle blive livsændrende for ham. Nogen spillede Rolling Stones for fuld udblæsning — og netop dér vidste han, at musikken skulle blive hans levevej. Som 17-årig fik Knud en guitar af sin far i julegave, året efter fik han sin realeksamen fra kostskolen, flyttede på ungdomspensionen Prøven i Rødovre og blev tilmeldt studenterkursus i Valby. Sidste gang han var hjemme for at besøge familien, endte det i en konfliktfyldt hårdknude, og han gik ud af døren for aldrig at vende tilbage. Hans storesøster var flyttet hjemmefra, i dag er hun bosat i Norge og de har stadig kontakt. Mange år senere sluttede han fred med både sin far og stedmoder, men noget tæt forhold fik de aldrig. Musikken og lektierne kæmpede en stadig hårdere kamp i den unge Knud, som musikken til sidst vandt. Sam-\nmen med den musikalske makker, Thomas, fra kostskolen deltog han i slutningen af tresserne i en lang række af datidens X Factor, amatør-talentkonkurrencer med Underholdningsbussen, som fartede riget rundt og opførte shows på kroer og til byfester.\n•\tDu ta’r det første skridt •\tInd i en verden, der er din •\tAlting er så hvidt, så følsomt og så fint\nFra titelnummeret — Den store flugt, 1972\nDe to ungersvende vandt ved publikumsafstemning en del 2. og 3. pladser, til gengæld vankede der gratis smørrebrød og det var ikke så ringe endda, når man var en fattig upcoming musikant. Men makkerskabet røg i vasken, da Thomas ikke dukkede op til en pladeindspilning, som impresarioen Eugen Tajmer havde arrangeret. I det hele taget fandt han ud af, at han arbejdsmæssigt fungerede bedst alene. Bare 21 år gammel udgav han under kunstnernavnet Sebastian det engelsksprogede og stærkt Donovan-inspirerede album ’The Goddess’, som ikke fik megen opmærksomhed fra omverdenen. Året efter kom EP’en ’Lossepladsen Bløder’, en protestsang, der var lige lovlig hård kost for Danmarks Radio. ”Jørn Hjorting havde modtaget den fra pladeselskabet og havde lyttet til den. Men som han sagde i radioen: Det er ikke noget for Dansktoppens lyttere. Det var altså ikke Dansktoppens lyttere selv, der bestemte, hvad der var noget for dem,” siger Sebastian og løfter øjenbrynene. Han har generelt gennem hele sin karriere været taget bedre imod hos publikum end hos anmeldere og pladeselskaber. Et faktum, der til tider har fået ham til at\nføle sig malplaceret i branchen, som han gjorde det i sin familie. Sebastian var i mellemtiden flyttet sammen med Margit, der arbejdede i køkkenet på ungdomspensionen. Hun blev gravid og bad Sebastian vælge mellem musikken og familien inklusive et fast arbejde. Selvom Sebastian glædede sig til at skulle være far, var det reelt ikke et valg, han kunne træffe. Musikken var hans liv. Så Margit flyttede fra deres fælles lejlighed i Taastrup, fandt sammen med en anden mand og fødte sønnen, Dennis. I 1972 læste Sebastian i en formiddagsavis en omtale af musicalen ’Jesus Christ Superstar’, som var blevet oversat til dansk af Johannes Møllehave og skulle spille i Falkoner Teatret med Bent Mejding som instruktør. Sebastian gik til audition og fik en lille rolle, men var lykkelig for at være en del af den progressive og spektakulære rockopera. Især fordi han nogle måneder inden havde snuset til den omsiggribende stofkultur. ”Jeg plejer at sige, at Jesus frelste mig,” siger han og klukker. Samme år udkom albummet ’Den store flugt’ med udødelige numre som ’Når lyset bryder frem’, ’Hvis du tror du er noget’ og ’Rose’. Pladen røg direkte ind på hitlisten og de ellers forbeholdne anmeldere kaldte den både ”nødvendig” og ”bedste danske LP i flere år”. Den 13. januar 1973 blev han inviteret ind i tv-programmet Dansk Beat, og så tog karrieren fart. Folk fik øjnene, eller rettere sagt ørerne, op for den nye dreng i dansk populærmusik, og pladen solgte mere end 50.000 eksemplarer.\nMISTEDE STEMMEN Omkring 1986 mistede Sebastian pludselig stemmen på grund af en blanding af fugtig kælder, for mange smøger og generel usund livsstil. Det blev en kærkommen undskyldning for at lave musicals og skrive sange til andre kunstnere, begge dele noget han længe havde haft lyst til. Tilbage i 1990’erne udtalte han derfor: ”Jeg er holdt op\nmed at spille ude, helt konsekvent. Når jeg står på en scene, ryger der en skive af mig hver gang, som en anden spegepølse. Det der psykiske pres, der er over live-optræden, barberer en ned til sidst.” Arbejdet med musicals gav ham noget af det samme som årene på kostskolen, nemlig en følelse af socialt fællesskab, noget som en komponist som ham ellers godt kan mangle. ”Det er en meget isoleret situation at skrive sange, i hvert fald for mig. Jeg er nødt til at lukke mig inde og arbejde på sangene alene. Så det at producere mu-\nsicals er en social sammenhæng for mig, ligesom kostskolen og senere ungdomspensionen var.” Sebastians musicals er gennem årene både blevet opført på store teatre, på små amatørscener og som skoleforestillinger landet over. Hans datter, sangeren og sangskriveren Sara Grabow, iscenesatte i 2012 teaterkoncerten ’Cirkus Fantastica’ over sin fars album af samme navn fra 1979. ”Både Saras mor, der er billedkunstner, og jeg arbejdede meget, da Sara var barn, så hun var nok meget alene,” siger Sebastian, der blev skilt\nfra Saras mor, Unni Johnsen, i 1996. ”Hun lukkede sig inde i et rum og fandt de gamle plader frem, og jeg måtte ikke vide noget om det. Men det er klart, jeg bliver glad over, at min datter synes, hun kan bruge farmands musik til noget.” Han tilføjer, at han altid bliver glad, når andre kan bruge hans musik: ”Det er derfor, jeg laver det. Mens jeg skriver og komponerer, er det mit. Men lige så snart, jeg slipper det, bliver det, udover copyrighten selvfølgelig, allemandseje. Og det er op til folk selv at tolke på teksterne.”\nhver morgen sammen med din morgenmad.\n–Jeg er meget glad ! Jeg kan se tallene på fjernsynet, og læse uden at jeg skal tage en lup i brug, og jeg nyder at læse mit ugeblad i sengen. Jeg føler mig godt tilpas ved at tage 2 Blue Berry tabletter hver dag. Det hjælper mig med at bevare gode øjne og et normalt syn.\nHvor kan du købe Blue Berry?\nBlue Berry kan købes i Matas, Helsam, Helsemin og Din Lokale Helsekost samt på apoteket. Fås også online på www. newnordic.dk. Har du spørgsmål, så ring til New Nordic på telefon 46 33 76 00.\nDe ﬂeste begynder at tage Blue Berry, når de føler, at deres syn ændrer sig, men der er ikke noget i vejen for at starte tidligere. Den originale svenske Blue Berry tablet erstatter ikke behovet for en sund og varieret kost, men den er en god blåbærtablet med øjentrøst, og et naturligt højt indhold af lutein samt vitamin A og zink. Vitamin A og zink hjælper med at bevare et normalt syn. Tag to tabletter\nGrete sværger til de populære øjentabletter Blue Berry™. –Jeg slapper af med, at ligge i min seng og hygge mig med et ugeblad. Det vil jeg ikke undvære, derfor vil jeg gerne gøre noget for mine øjne og mit syn. Jeg tager mine Blue Berry tabletter hver dag. Grete holder meget af, at ligge i sengen om aftenen og læse et ugeblad. –Jeg hygger mig rigtig meget med at ligge og slappe af med et dameblad, inden jeg skal sove. Det giver\næske, da jeg følte, at det var tid til at komme i gang igen.\nsådan en dejlig ro. Derfor er jeg også bevidst om, at jeg gerne vil bevare mit normale syn. Jeg havde før brugt øjentabletten Blue Berry™. Derfor sendte jeg min mand ned for at købe en ny\nProdukt 2 he\nTrist musik kan gøre dig glad ............ 12 Musik påvirker din søvn og dit hjerte................................. 16 MAGASINET\nMusik har bidraget til vores overlevelse Musik lindrer smerter og bekymringer MUSIK MOD DEPRESSION Mus har glæde af Mozart Bevidst brug af musik Din musiksmag afslører din empati\nTrist musik kan gøre dig glad Mange søger til triste sange, når de oplever en svær livssituation. Men hvordan kan det være gavnligt at lytte til triste sange? TEKST: ALEXANDRA LARSEN\nForskere er nysgerrige på, hvorfor man kan finde på at lytte til vemodig musik. For det ville da nok give mere mening at lytte til glade sange, der kan hjælpe os med at komme i bedre humør. Freie Universität Berlin har undersøgt de følelser, der opstår, når man lytter til triste sange. ”Det at folk søger og holder af trist musik kan virke paradoksalt. Når man nu tænker på samfundets og videnskabens store fokus på glæde som kilden til personligt velvære,” undres de to musik- og hjerneforskere, Liila Taruffi og Stefan Koelsch. De forholder sig til, hvad der foregår i hjernen, når man lytter til musik. De to forskere undersøgte mere end 700 personer fra forskellige steder i verden. De ville vide, hvorfor man lytter til trist musik og hvilke følelser musikken kan fremkalde. Deres konklusion kan overraske: De har nemlig opdaget, at vemodig musik gavner humøret mere end positive sange. Reaktionen er mere kompleks, end når man lytter til glade popsange. Faktisk så udløser trist musik en blanding af forskellige følelser, der kan gavne det mentale helbred.\nVÆKKER GODE MINDER Sangene kan løfte humøret ved at vække særlige minder om glade oplevelser. Nostalgi er den følelse, der oftest fremkaldes. Denne proces fremmer desuden den lyttendes fantasi.\nSammen med ’nostalgi’ kommer også det, som forskerne vælger at kalde ’melankoli’. Det er en sørgmodig sindstilstand, men uden at man er rigtig bedrøvet. ’Melankolien’ sætter gang i andre følelser, der gavner det mentale velvære. Den lyttende bliver mere følsom, omsorgsfuld og samvittighedsfuld. Den lyttende bliver muligvis bedre i stand til at styre og give udtryk for sine følelser og at opføre sig mere empatisk over for andre. Musikken kan altså bruges til at regulere og håndtere en tristhed, man gennemgår i sit liv. Det kan opleves som en følelsesmæssig forløsning at lytte til musikken, idet den hjælper til, at man kommer ud med sine følelser. ”Musik-udløst tristhed kan betragtes som en æstetisk, abstrakt be-\nlønning, men spiller også en rolle for velværet ved at virke trøstende og at regulere negativt humør,” forklarer Liila Taruffi og Stefan Koelsch. Man søger typisk til trist musik, når man føler sig alene eller presset, og det er især personer med stor empati og lav følelsesmæssig stabilitet, der lytter musikken. Vemodig musik kan desuden fremkalde disse følelser: •• Musikken kan bruges til at give en følelse af omsorg og beskyttelse. Studier kalder denne gevinst ved musikken den ’empatiske’. Den lyttede får det bedre ved at dele sine følelser og tristhed med et andet menneske gennem sangen.\nBABYER SKELNER MELLEM MUSIK Babyer på et halvt år kan høre forskel på triste og glade musikstykker. Det viser studier med babyer, der lytter til klassisk musik af blandt andre Beethoven. Babyerne viser størst interesse for de positive toner. I en alder af 9 måneder er babyer i stand til at udpege de triste toner. Psykologer mener, at babyer altså kan forstå og skelne følelser, der udtrykkes gennem musik. De er i stand til at skelne lige så godt som større børn og voksne. Kilde: tidsskriftet Journal of Infant Behaviour and Development\nNE LI KE YOU: ADELE – SOM EO out of the blue “I hate to turn up uldn’t stay away uninvited but I co I had hoped I couldn’t fight it. and that you be you’d see my face r me it isn’t over” reminded that fo\nSE – I NE HOU AMY W K: O B L AC B AC K T d bye said goo “We only da rds. I die with wo o u go Y . times d e r d n u h I go her. A nd back to us” back to\nHer ser du tre eksempler på sange om knust kærlighed. Du kan finde flere triste sange eller sange om brudt kærlighed på blandt andet www.popsugar.co.uk/smart-living/Saddest-Songs-Ever\ngør, at man kan mærke lidt af tristheden, uden at den kommer for tæt på og bliver virkelig. Så man kan få lidt trist fornemmelse, men det gør ikke rigtig ondt. •• Hvis man er i en trist situation og lytter til sådan musik, så giver musikken mulighed for, at man kan reflektere over sine følelser og sin situation. Den lyttende kan forestille sig, at han/hun udtrykker sig lige så følelsesladet som i sangene. Der bliver især lyttet til vemodige sange i disse livssituationer: •• Man lytter især til sådanne sange, når man er under følelsesmæssigt pres. Oplagte eksempler er, når der er knas i forholdet eller man lige er gået fra hinanden. •• D eref ter kommer situatio ner, hvor man for eksempel føler sig ensom, har hjemve eller savner en elsket. I disse situati-\nR IH A NNA – ST AY: ”Not really sure how to feel about it. So mething in the way you mov e. Makes me feel like I ca n’t live w ithout you”\noner kan sangene give omsorg, fordi de deler følelser, man selv oplever.\nNYDELSE, TRYGHED OG SMERTE Det engelske universitet Durham og det finske Jyväskylä har analyseret data fra mere end 2.400 personer og har ligeledes fundet frem til, at vemodige sange udløser forskellige følelsesmæssige reaktioner. Det er især tre følelsesmæssige reaktioner, der bliver bemærket: Nydelse, tryghed og smerte. Reaktionerne opstår, når glade eller triste minder bliver genopfrisket ved hjælp af musikken. Psykolog, Adrian North, forklarer, at der er to grupper af forklaringer på, hvorfor man får det bedre, når man lytter til trist musik. Den ene gruppe kalder han ’socialpsykologisk’ og den anden ’neurovidenskabelig’. Man\nkan få det bedre med sig selv og sin situation, når man ser andre, der har det værre. Man kan også få det bedre ved at lytte til musik, der udtrykker den situation, man selv befinder sig i. Psykologen hælder dog mest til de ’neurovidenskabelige’ forklaringer om de kemiske processer, der opstår i hjernen, når man lytter til musik. Det er muligt, at melankolsk musik aktiverer hormonet prolaktin. Kroppen forbereder sig på en traumatisk situation og når situationen ikke opstår, så giver det en behagelig følelse. Det er dog ikke alle, der får det bedre af at lytte til vemodig musik - og nogle bliver selv sørgmodige. Det sker især, når sangene frembringer dårlige minder om dødsfald, skilsmisse, ødelagt kærlighed eller andre hårde oplevelser i livet. Den finske forsker, Henna-Riikka Peltola, forklarer: “Et stort antal mennesker forbinder også trist musik med smertelige oplevelser. Såmaj nr.4 // 2019\nGORRILLAER NYNNER, NÅR DE SPISER Gorillaer nynner og synger, når de spiser. De bruger lydene til at kommunikere tilfredshed med føden og for gruppens leder til at fortælle de andre, at det er spisetid. Nydelse udtrykkes i summende lyde, og når gorillaerne får deres favoritføde, så synger eller nynner de højere. Lignende signaler kendes fra andre aber. Kilde: Tidsskriftet PLOS One\ndanne intense oplevelser lader til at være både mentalt og endda fysisk krævende og langt fra lystbetonede.” Professor Tuomas Eerola supplerer og fortæller, at det netop var de forskelligartede reaktioner på vemodig musik, der vakte interessen for studiet: “Eksisterende studier i musikpsykologi og filmstudier har vist den underfundige nydelse, folk oplever ved at engagere sig med tragisk kunst.” ”Vi ville undersøge det brede spektrum af oplevelser, som folk har med trist musik, og finde årsagerne til både at lytte til og at undgå den slags musik.”\n”Resultaterne hjælper os med at pege på, hvordan folk regulerer deres humør ved hjælp af musik. De har også betydning, når det kommer til forståelse af det paradoksale forhold mellem nydelse og negative følelser, som ses i kunst og fiktion.”\nMODSATRETTEDE FØLELSER Et studie fra universitetet i Tokyo underbygger, at trist musik kan udløse positive følelser. Studiet blev offentliggjort\nMERE AFSLAPPEDE GORILLAER Forskellige studier har undersøgt, hvordan aber reagerer på menneskeskabt musik. De peger blandt andet på, at aber bliver mindre aggressive og får lavere blodtryk, når de lytter til musik. Den positive effekt er dog størst, når gorillaer hører naturlige, regnskovsagtige, lyde. I et studie blev der skiftevis spillet regnskovslyde, Chopin (klassisk) og Muse (rock) på højtalerne i gorilla-miljøet i Buffalo Zoo. Gorillaerne havde aldrig levet i regnskoven, men udtrykte alligevel mindre stress (som opkast, gentagen adfærd eller hårplukning) når de lyttede til regnskovslyde. Kilder: insidescience.org og tidsskriftet Zoo Biology\nfor et par år siden i tidsskriftet Frontiers in Psychology. Det er med til at forklare, hvorfor nogle holder af at lytte til trist musik. 44 deltagere, både med og uden musikalsk baggrund, blev bedt om at lytte til et par triste og glade musikstykker. Deltagerne skulle ved hjælp af nøgleord beskrive deres egne følelser undervejs og hvilke følelser, de opfattede i musikken. Det gav interessante og modsatrettede resultater. Det vil sige, at selvom deltagerne opfattede musikken som tragisk, så blev de selv gladere. ”Musik, der betragtes som trist, bringer faktisk romantiske følelser sammen med triste følelser. Uanset deres musikalske træning så oplever mennesker denne ambivalente følelse, når de lytter til trist musik,” forklarer de japanske forskere. I modsætning til tristhed i dagligdagen, så kan tristhed gennem kunst faktisk føles behageligt. Det er sandsynligvis, fordi den tristhed, der opleves i kunsten, ikke har konsekvenser i ens eget liv. Man kan nærme sig en følelse i kortere tid, og så forlade den sikkert og trygt lige når man har lyst. De uddyber: ”Følelser, der opleves i musikken, er ikke forbundet med nogen direkte fare eller skade. Derfor har vi endda mulighed for at nyde ubehagelige følelser som tristhed. Hvis vi lider ubehagelige følelser i dagligdagen, så kan trist musik lindre de negative følelser.”\nFEMISTINA FORHANDLES I MATAS, FØRENDE APOTEKER OG HELSEKOSTBUTIKKER SAMT WEBSHOPS.\nMusik påvirker din søvn og dit hjerte\nVi kender fornøjelsen ved at lytte til en sang, vi holder af. Eller måske ubehaget ved en sang, vi bare ikke kan holde ud. Men musik påvirker ikke kun vores humør, når vi er vågne. Musik kan også få os til at sove bedre. TEKST: JAKOB THOMAS\nMusik kan virke afslappende, og det er afgørende for god søvn. Humøret har nemlig stor indflydelse på, hvordan vi sover. Musik kan reducere muskelspændinger, stress og nervøsitet og berolige din vejrtrækning, hjerterytme og dit blodtryk. Musik kan desuden sænke stresshormonet kortisol, der ellers kan stå i vejen for en god søvn. Ved hjælp af musikken vil der i stedet blive udløst serotonin og oxytocin, der gør det nemmere at falde i søvn. Afslappende musik før sengetid kan altså hjælpe kroppen med at finde den følelsesmæssige og fysiske tilstand, der gør det nemmest at falde i søvn. Man falder hurtigere i søvn og vågner ikke så ofte op i løbet af natten.\nI efteråret 2018 præsenteredes et studie, der viser, at det gavner hjertet, hvis man lytter til yogamusik ved sengetid. ”Yogamusik har en gavnlig effekt på hjerterytmen, før man falder i søvn,” forklarer kardiolog og studiets forfatter, Naresh Sen. Yogamusik er kendetegnet ved at være afslappen-\nde. Studiet viste da også, at yogamusik kan virke beroligende, mens noget popmusik kan virke stressende. Studiet blev offentliggjort af European Society of Cardiology. Et studie fra foråret 2018 viser ligeledes, at klassisk musik kan hjælpe med at styre blodtrykket. Studiet ser på blod-\nMozart og Ed Sheeran\nEn britisk undersøgelse fra november 2018 spurgte folk til deres oplevelser med at falde i søvn ved hjælp af musik. Bach, Mozart og Chopin er blandt favoritterne sammen med Ed Sheeran og Coldplay. Kilde: University of Sheffield i tidsskriftet PLOS ONE, november 2018\ntema: musik og psyke Mozart og Ed Sheeran nævner et par relevante kunstnere.\nAutonome nervesystem Det autonome nervesystem regulerer kroppens funktioner både under hvile og i aktivitet. Det regulerer for eksempel hjertets aktivitet. Det autonome nervesystem består af to modsatrettede nervesystemer: det sympatiske og det parasympatiske nervesystem. Det sympatiske nervesystem regulerer reaktioner på vrede og frygt og gør kroppen kampklar. Det vil sige, at det får pulsen og blodtrykket til at stige, pumper blodet til musklerne og udvider luftvejene. Det parasympatiske nervesystem fremmer derimod de processer, der foregår i hvile og genopbygning af kroppen. Det vil sige, at det i store træk gør de modsatte ting. Kilder: www.cancer.dk og www.sundhed.dk\ntrykssænkende medicin og klassisk musik, og fastslår, at medicinen har større effekt, når den tages i kombination med klassisk musik. En sådan positiv effekt kunne ikke blot aflæses, samtidig med at deltagerne lyttede til musikken. Den kunne faktisk også aflæses i længere tid efterfølgende. ”Den blodtrykssænkende medicin havde større effekt ved at lytte til musik,” forklarer professor Vitor Engracia Valenti, Sao Paulo State University. Han uddyber: ”Vi observerede, at klassisk musik stimulerer det parasympatiske nervesystem og reducerer den sympatiske aktivitet.”\nNERVESYSTEMET Det sympatiske nervesystem øger hjertefrekvensen og blodtrykket og indsnævrer blodkarrene. Derimod kontrollerer det parasympatiske nervesystem kroppen i hviletilstand. Blodkarrene og musklerne afspændes. Hjertefrekvensen og blodtrykket falder. Blodsukkeret og adrenalin-niveauet stabiliseres. Åndedrættet bliver roligt. Den samme konklusion findes i studiet om yogamusik. ”Hjertefrekvensen ændrer sig som en normal respons på enten at være indstillet på ’kæmp eller flugt’ eller ’hvile og fordøjelse’. Disse tilstande er reguleret af henholdvis det sympatiske og parasympatiske nervesystem. Tilsammen udgør de det autonome nervesystem.” Harvard Medical School forklarer ligeledes sammenhængen mellem hjernen og de reaktioner, der sker i kroppen. Lyd\nbearbejdes i hjernestammen, som også kontrollerer hjertefrekvensen og åndedrættet. Det betyder, at afslappende musik sænker blodtrykket og hjertefrekvensen, beroliger åndedrættet og lindrer smerte, stress, angst og nervøsitet. Det autonome (eller selvstyrende) nervesystem er kendetegnet ved i hovedtræk at være uafhængigt af bevidstheden og viljens herredømme. Altså at vi ikke har nogen direkte, viljemæssig kontrol over aktiviteten i denne del af nervesystemet. Studierne viser dog lige præcist, at vi faktisk selv har indflydelse og kan bruge musik til at regulere aktiviteten. Afslappende musik kan således bruges til at komme af med søvnproblemer. Musikken har måske ikke den ønskede virkning de første nætter. Men giv ikke op: Jo oftere man bruger musikken til at falde i søvn, desto bedre kommer det til at virke. Søvneksperter foreslår, at du forsøger i et par uger og ser hvordan det går. Det er samtidig med til at skabe en vane, der i sig selv forbereder kroppen og hjernen på, at det er tid til at falde i søvn.\nHJERTETS MELODI Langsomme rytmer er bedst til formålet. Pulsen og vejrtrækningen vil indstille sig på den langsomme rytme. Det foreslås, at man først og fremmest anvender musik med 60 til 80 slag i minuttet. Du kan søge på nettet efter dine yndlingssange og deres BPM (beats per minute) eller du kan selv tælle, hvor mange slag du hører i minuttet. Faxtaboxen om\nNår du skal finde din godnat musik, bør du undgå musik, der vækker stærke følelser i dig. Det gælder både negative og positive følelser. Det kan derfor generelt være en idé at undgå musik med sang, i hvert fald på sprog du forstår. Du kan nemlig ikke undgå, at din hjerne vil følge med i ordene. Det er ikke meningen, musikken har jo til formål at få din hjerne til at slappe af. Det er med til, at yoga og klassisk musik er oplagte valg. Prøv en simpel test: Afspil en sang og se om du kan læse og koncentrere dig om læsningen. Hvis sangen er forstyrrende på din læsning, så er den heller ikke et oplagt valg til godnat musik. Endelig skal de natlige omgivelser og dine vaner også invitere til en god søvn. Det kan du læse mere om i de seneste numre af Sundhed og Sundhed+. Uddrag af kilder: www.health.harvard.edu www.medicaldaily.com www.medicalnewstoday.com www.nature.com www.psychologytoday.com www.sciencedaily.com www.sleepfoundation.org\n•• Kortisol er et hormon, der har betydelig døgnvariation og er følsomt overfor eksterne faktorer, såsom stress og psykisk belastning. •• Serotonin er med til at regulere opmærksomhed, adfærd og kropstemperatur. Det påvirker humøret og gør at man føler sig godt tilpas. Det spiller ligeledes en vigtig rolle i regulering af blodtilførsel og åndedræt. •• Oxytocin kaldes også ’kærlighedshormonet’, fordi det stiger i forbindelse med den følelsesmæssige og fysiske kontakt mellem mennesker. Det bidrager desuden til, at man føler sig afslappet, tryg og godt tilpas. Kilder: healthline.com, psychologytoday.com og sundhed.dk maj nr.4 // 2019\nLÆGEMIDEL GIVER FLERE MUSKLER Det er almindeligt kendt, at vi med alderen mister en stor del af vores muskelmasse. Knoglerne er heller ikke længere, hvad de har været. Nu har danske forskere i samarbejde med Erasmus Medical Center i Rotterdam, undersøgt en ny gruppe af lægemidler, som kan vise sig at være en gevinst for ældre og kronisk syge med tab af knogle- og muskelmasse. Lægemiddelgruppen har de døbt IASPs. ”IASPs hæmmer en signalvej, som er at finde i godt og vel alle celler. Forskellen mellem lægemidlerne i gruppen er, at de hæmmer forskellige indgangsvinkler til signalvejen,” fortæller ph.d.-studerende på Institut for Biomedicin, Aarhus Universitet, Andreas Lodberg. Midlet afprøves i øjeblikket på mus, som får større muskler. KILDE: AARHUS UNIVERSITET\nDet har længe været kendt, at kræft kan opstå på grund af miljøpåvirkninger som usund kost eller rygning. Men det er stadig uvist, hvilken rolle mikrober, der lever på og i vores tarme spiller i udviklingen af tarmkræft. For at fastslå deres indflydelse har forskere i flere verdensdele undersøgt, om der er forskel på, hvordan mikrober opfører sig hos patienter med tarmkræft sammenlignet med hos raske personer. ”Nu viser det sig, at personer der får tamkræft fra flere verdensdele har de samme ændringer i deres tarmbakterier på tværs af kontinenter, kulturer og\nkost,” siger Manimozhiyan Arumugam, lektor ved the Novo Nordisk Foundation Center for Basic Metabolic Research. De nye forskningsresultater er offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Nature Medicine. I studiet har forskerne analyseret og brugt data fra syv lande, herunder Danmark. KILDE: KØBENHAVNS UNIVERSITET\nMOTION KAN MULIGVIS BREMSE SKLEROSE Kan sveddryppende timer i fitnesscentret dæmpe symptomer eller ligefrem bremse udviklingen af sklerose hos ældre? Det skal et nyt studie om intens styrketræning nu afklare. Baggrunden for det nye studie er et tidligere forsøg, der peger på, at sklerosepatienters hjerner skrumper mindre, hvis de styrketræner målrettet og jævnligt. Studiet viste desuden, at mindre områder i hjernen på patienter med træning ligefrem vokser. ”I det nye studie vil vi fokusere på de ældres hastighed i bevægelserne, da evnen til at kunne\nskabe muskelkraft hurtigt er afgørende for at holde balancen eller blot være aktiv i dagligdagen. Det er netop denne hurtighed, som personer med sklerose mister hastigere end andre,” siger forskningsleder Ulrik Dalgas, der håber, at studiet vil dokumentere, at træning giver en sundere hjerne. KILDE: AARHUS UNIVERSITET\nFå hjælp til netdating\nDet er nemmere end\nSocial ulighed i alle aspekter af kræftforløbet\nForskere i Kræftens Bekæmpelse har foretaget en systematisk gennemgang af 139 undersøgelser blandt danske kræftpatienter, som samlet viser, at kræftpatienter med kort uddannelse, lav indkomst eller som bor alene, i mindre grad end bedre stillede kræftpatienter har gavn af de fremskridt, der er sket på kræftområdet de seneste 30 år. De fleste kræftformer rammer hyppigere mennesker i disse grupper. Der er social ulighed i forekomsten af de største livsstils- og miljømæssige årsager til kræft, nemlig tobaksrygning og usund kost. Der er ligeledes ulighed i, hvor fremskreden kræften er, når den bliver opdaget, i hvilken behandling man får og i chancen for, at man kan vende tilbage til jobbet efter\nKvinder, der er opereret for brystkræft, får ofte at vide, at de ikke må belaste armen efter en operation. Bekymringen har været, at hård fysisk aktivitet ville øge risikoen for lymfødem - en kronisk hævelse, som skyldes, at der ophobes væske i vævet. Man har derfor også været forsigtig med styrketræning i tiden efter en brystkræftoperation. Men styrketræning øger ikke risikoen for lymfødem. Tværtimod giver træningen mere livskvalitet og mindsker en række senfølger. Det viser en ny undersøgelse, som fysioterapeut og ph.d.-studerende Gunn Ammitzbøll fra Kræftens Bekæmpelse har stået i\nKræft giver risiko for nye sygdomme senere i livet Smerter, ubehag og andre symptomer kan sagtens være helt ufarlige. Alligevel bør symptomerne vendes en ekstra gang af sundhedspersonalet, hvis patienten tidligere har haft kræft. Ny forskning fra Kræftens Bekæmpelse viser nemlig, at tidligere kræftpatienter har større risiko for at få andre sygdomme senere i livet. Den nye undersøgelse er baseret på data fra godt 458.000 kræftoverlevere, som er sammenlignet med mere end to millioner kræftfrie kontrolpersoner. Det er især i årene, lige\nkræft. Der er desuden stor og endda stigende ulighed i overlevelsen efter kræft. I Kræftens Bekæmpelse har problemerne med ulighed i kræft høj prioritet og der er blandt andet bevilget 20 millioner kroner fra Knæk Cancer-indsamlingen 2018 til etableringen af Dansk Forskningscenter for Lighed i Kræft. Centret har sat gang i en række forskningsprojekter, der for eksempel undersøger nye muligheder for at organisere sundhedsvæsenet. Så alle patienter kan få opfyldt deres behov for støtte i kræftforløbet. Den nye rapport kan findes på hjemmesiden, cancer. dk/hvidbog.\nefter kræftsygdommen er behandlet, at de tidligere kræftpatienter har forhøjet risiko for at udvikle nye sygdomme. Risikoen er generelt størst i det organ, hvor kræftsygdommen fandtes. For patienter, der tidligere har haft lungekræft, betyder det eksempelvis, at der er forhøjet risiko for, at de senere udvikler ny sygdom i luftvejene. Brystkræftpatienter, der har fået stråleterapi, har forhøjet risiko for senere at udvikle problemer med hjertet på grund af den stråling, der også har ramt hjertet. ”Mere viden er vejen til at være opmærksom og opdage en ny sygdom på et tidligt tidspunkt. Og på den måde måske mindske omfanget af den,” siger forsker Trille Kristina Kjær, som har stået i spidsen for den nye forskning.\nspidsen for: ”Vi havde håbet, at træningen kunne forebygge lymfødem. Det gør den ikke, men vi fandt i stedet at træningen mindskede blandt andet smerte og påvirkede livskvaliteten positivt,” siger den ph.d.-studerende. 158 kvinder deltog i forsøget. De fik alle stråleterapi samtidig med styrketræningen og flere fik også kemoterapi. Det er vigtigt, at kvinder, der ønsker at begynde at træne, får vejledning af en fysioterapeut for at sikre, at øvelserne bliver udført rigtigt og at man ikke går for hurtigt frem.\nUdvælg musik med et relativt stabilt antal slag pr. minut (BPM). Altså musik uden for store udsving i rytmen. Et fast BPM gør det nemlig nemmere at følge med musikken, mens du går.\nGåture kan være god motion og især hvis de foregår i et raskt tempo. Oftest er der mere fokus på de helbredsmæssige fordele ved at løbe, men gåture har mange fordele - for eksempel mindre belastning og lavere skadesrisiko.\nDin gåtur kan have den længde, du har tid og lyst til. Bare 10 minutters raskt trav hver dag har stor effekt på det mentale og fysiske helbred. Læs mere i artiklen ’10.000 skridt eller active 10’, som blev bragt i juli-august 2018.\nRent faktisk så kan du også lade være med at interessere dig så nøje for BPM og bare afprøve forskellige sange på dine gåture: Find ud af om de giver dig et passende tempo og en stabil hastighed.\nMusik kan bruges til at gøre turen mere spændende og sætte dig i humør til at bevæge dig. Hvis du ikke bryder dig om lydende i det bymiljø, hvor du bevæger dig, så kan musikken også bruges til at lukke ubehagelig støj ude.\nMusik med mindst 120 BPM i minuttet kan, udover at få dig til at gå hurtigere, også få dig til at bruge kroppen mere aktivt - større skridt og mere sving med armene. Afslappende musik har den modsatte effekt - langsommere tempo, mindre skridt og mindre sving med armene.\nDu vil sandsynligvis opleve dig i stand til at bevæge dig længere, hurtigere og uden at turen føles så hård. Det gælder ved alle former for fysisk udfoldelse, også ved gåture.\nDet kan være en idé at gå til mange forskellige sange. Det kan nemlig godt blive kedeligt og demotiverende, hvis du lytter til de samme sange igen og igen. Så tænk gerne på at variere dine sange.\nFind det på apoteket Få naturlige, lange Bambi-vipper\nHvis du ikke er udstyret med de længste, stærkeste vipper fra naturens side, kan det være rart at hjælpe dem lidt på vej. Med Long4Lashes Gold Eyelash Serum, der er fri for parfume og parabener og er udviklet til sensitiv hud, stimuleres vippernes naturlige vækst og gør ikke bare vipperne længere, men også kraftigere, tættere og mørkere. Hemmeligheden bag Long4Lashes Gold er et aktiv fra øjenmedicin, som fremmer vippernes naturlige vækst, provitaminet B5, som styrker hårfibrenes struktur, og hyaluronsyre, som fugter vipperne helt uden irritation eller rødme. Long4Lashes Gold Eyelash Serum, 649 kr. for 4 ml. Det svarer til et halvt års behandling. Læs mere på cosmage.dk eller tlf.: 7070 7337.\nGå foråret i møde med Glat & Spændstig hud! — INSTANT OPSTRAMMENDE ANTI RYNKECREME •\top til 41 % reducerede rynker •\tefterlader huden fast og spændstig •\tgiver huden en dyb fugtgivende og langvarig blødhed •\tregenerer og genopbygger kollagen •\tungdommelig glansfuld ansigtshud Hvis du ikke er til botox, kan du prøve LIFT4SKIN, som er en effektiv anti-rynke pleje serie. Hemmeligheden ligger i den prisbelønnede peptid SYN®-AKE, som er syntetisk erstatning, af tempel slangens gift. Hvor tempelslangen lammer sit bytte er effekten i SYN®-AKE dæmpet, og anvendes i stedet til at reducerer rynker og kragetæer. I LIFT4KIN boostes effek-\nVorter er en smitsom virus, som især rammer børn og unge. På grund af den skånsomme og smertefri behandling er cremen særligt velegnet til børn og diabetikere. Og med Spirularin® VS forsvinder smitterisikoen allerede fra første påsmøring. Spirularin® VS indeholder et patenteret ekstrakt fra mikroalgen spirulina platensis, som udnytter algens beskyttende og helende egenskaber. Cremen forhindrer vorten i at sprede sig og sikrer, at nye sunde hudceller hurtigt erstatter vorten. Cremen påsmøres to gange dagligt, og anbefales - på grund af indholdet af birkebarkekstrakt (salicylsyre) – ikke til børn under 3 år. Mere information: Pharmovital ApS, tlf.: 39 617 618.\nten yderligere ved brug af et patenteret anti-aging beskyttelseskompleks samt opstrammende og regenererende aktiver, som tilsammen giver en enestående effekt for dig, der drømmer om en fast og glat hud. Serien består af dag- og natcreme, øjencreme og det populære Snake Serum til tør og normal hud. Serien er Inspireret af de anti-age-virkninger du opnår fra kosmetiske invasive behandlinger, og selv om det måske lyder avanceret og bekosteligt, så koster det dyreste produkt i serien kun 495 kroner. Se mere på cosmage.dk. Læs mere på cosmage.dk eller tlf.: 7070 7337.\nKender du det, at maven går i stå på ferierejsen? Fremmed mad, ændret dagsrytme og uvante toiletforhold kan få fordøjelsen ud af balance. Det giver både mavekneb, udspilet mave, luft og andet ubehag. Nu kan du tage SylliFlor loppefrøskaller med på rejsen i form af praktiske ”rejsebreve”. 1-2 breve om dagen holder maven i balance - så naturen kan gå sin gang – også når du holder ferie. Spis SylliFlor som et sprødt drys på morgenmaden eller snup en skefuld med et glas vand. Loppefrøskallerne er ristede, så de smager godt og ikke klistrer i munden. SylliFlor Rejsebreve indeholder i alt 30 dosisbreve fordelt på smagsvarianterne: Naturel, Vanilje, Malt, Kakao samt Æble og kanel. Køb på apoteket, biodanepharma.com eller tlf.: 75 555 777.\nVeriGentle er lækker daglig intimhygiejne, der er mild og skånsom både for din krop og miljøet.\nIntimservietter VeriGentle intimservietter anbefales når du har brug for en nem og hurtig løsning til at rengøre intimområdet uden brug af vand. De er dermatologisk og gynækologisk testede og uden parfume. De indeholder pH-balancerede ingredienser, der forsigtigt renser og frisker op. VeriGentle intimservietter hjælper med at opretholde den naturlige balance i intimområdet og er lavet af bionedbrydelige naturlige fibre. Da servietterne er pakket enkeltvis, holder de sig fugtige og er nemme at have med. VeriGentle Intimservietter 12 stk. kan købes på apoteket til en vejl. pris på kr. 43,00. Intim vaskeolie VeriGentle vaskeolie rengør og absorberer urenheder samt nærer og fugter huden samtidig. Mild og blid, lugtfri intimolie baseret på naturlige olier. VeriGentle intim vaskeolie indeholder både vandopløselig olie som opløser urenheder og snavs samt olier der fugter og beroliger den sarte og følsomme hud i intimområdet. Vaskeolien, indeholder 99,5% naturlige ingredienser og ingen sæbe, hvorfor den ikke udtørrer den følsomme hud i intimområdet. VeriGentle Intim vaskeolie 100ml kan købes på apoteket til en vejl. pris på kr. 89,50.\nMicrodacyn® Microdacyn® fås som en hydrogel- og væske, hvor kroppens egen forsvarsmekanisme mod sygdomsfremkaldende bakterier er genskabt vha. ultrarent vand og fint raffineret kogesalt, som har gennemgået en elektrisk proces. Microdacyn® øger ophelingstiden ca. 30-40%, og ved brandsår er ophelingstiden op til 50% hurtigere samtidig med, at tendensen til dannelse af arvæv nedsættes væsentligt. Produktet indeholder ikke skadelige stoffer og antibiotika. Microdacyn® hydrogel og -væske anvendes til pleje og heling af kroniske sår, diabetiske fodsår, Ulcus cruris (arteriel og venøse), inficerede decubitus sår, forbrændinger (1., 2. og 3. grads), onkologiske sår, profylaktisk bakteriehæmmende ved akut opståede sår, Inficerede og nekrotiske traumatiske sår og operationssår. Produktet kan også effektivt anvendes til øjenbetændelse, bylder, akne og svamp i munden og på kroppen.\nMusik på din gåtur Ghent universitet i Belgien har undersøgt, hvordan musik påvirker tempoet, når man går. De undersøgte, hvordan musik kan virke inspirerende og motiverende på turen. TEKST: JAKOB THOMAS\nDeltagere skulle gå et par kilometer i et bymiljø med forskellig musik i ørene. Der var tale om: 1.\ten tur med popmusik, der havde et tydeligt beat. 2.\tmotiverende musik med højt tempo og en stærk rytme. 3.\troligere og langsommere musik uden et tydeligt beat. Studiet viste, at de forskellige\nslags musik påvirker, hvor hurtigt man bevæger sig — men at man ikke synkroniserer præcist med rytme og hastighed i musikken. Studier har ellers vist, at motionister synkroniserer godt med musik, når de går på et løbebånd. Men i udendørs omgivelser er der forskellige små forhindringer og man synkroniserer derfor ikke så meget.\nForhindringerne kan være andre gående, veje der skal krydses osv. Man må hele tiden tilpasse sin gang lidt til omgivelserne. Man synkroniserer kun præcist med musikken, hvis man gør en ihærdig indsats. Det er altså ikke noget, der sker af sig selv. Det viser også, at de fleste kun synkroniserer med nogle sange og\nat nogle sange er nemmere end andre. Hvis du gerne vil ramme tempoet i musikken, så er det nemmest til musik, der har et tydeligt beat og passer til din normale hastighed.\nHurtig musik får de lyttende til at gå hurtigere, mens langsom musik får dem til at sænke farten. Udover tempoet så spiller det også ind, om musikken er energisk eller beroligende. Når man går til energisk musik, kommer man ofte til at gå betydeligt hurtigere og mere energisk. Alle kan øge tempoet ved hjælp af musik. Musik gavner dog især tempoet hos folk, der normalt går langsomt. Hvis man normalt går hurtigt, så er det begrænset, hvor meget ekstra tempo musikken kan tilføre. Studiet blev offentliggjort i tidsskriftet Frontiers in Psychology.\n•• Musik kan hjælpe både motionister og professionelle atleter. Musikken kan gøre os mere udholdende. •• Musikken giver energi ved at engagere kroppens sympatiske nervesystem. Aktivering af systemet gør kroppen klar til action. Hurtigere musik vil øge pulsen og vejrtrækningen. •• En stabil rytme gør det nemmere at holde hastigheden, mens man bevæger sig. Koordination og udførelse af de gentagne løbeeller gåbevægelser bliver mere\neffektive, når de matches med en rytme. •• Motivation er afgørende for at blive ved med at finde lysten til at bevæge sig. Med musik kan en ellers triviel løbe- eller gåtur blive en ren fornøjelse. •• Musikken kan flytte fokus væk fra både indre og ydre ting (eksempelvis træthed og støj), der ellers kan være ødelæggende for motivation og glæde på turen. Kilde: ’The Winner’s Brain: 8 Strategies Great Minds Use to Achieve Success’\nABER MED RYTME Bonobo aber (dværgchimpanser) har rytme og kan bevæge sig til musik. Men især hvis musikken er dobbelt så hurtig som musik til mennesker. De foretrækker nemlig musik med 280 BPM - til sammenligning er det meste pop-musik blot 140 BPM. Når der bliver spillet på tromme, følger aberne rytmen ved også at slå på tromme. Det menes, at menneskets evner udi musik kan være opstået for at skabe sociale relationer, og forskere er derfor ikke så overraskede over, at aber besidder lignende evner. Kilde: Studiet blev udført i Jacksonville Zoo og præsenteret på American Association for the Advancement of Science\nBIVIRKNINGER KAN VÆRE ET GODE Kolesterolmedicin og gigtmedicin kan have positive indvirkninger på andre sygdomme. Kolesterolmedicin kan værne mod hjerneblødning. Gigtmedicin kan være effektivt i behandlingen af mennesker med depression. TEKST: NILS SJØBERG\nPræparatet statin, som forebygger hjerte-kar-sygdomme, beskytter samtidig mod hjerneblødninger. Det viser det hidtil mest omfattende studie, som afliver mistanke om det modsatte. Udover at sænke kolesterol i blodet, virker statin altså som et værn mod hjerneblødning. Over en ti-årig periode har en gruppe forskere fulgt mere end en halv million personer, der kom i behandling med statin. ”Med studiet afviser vi en bekymring om, at behandling med statin er forbundet med øget risiko for hjerneblødning. Samtidig viser vi, at gruppen af statinbrugere, som ikke tidligere har haft blodprop i hjernen eller hjerne-\nblødning, bliver ramt i mindre grad af hjerneblødning,” siger postdoc og læge Anette Riisgaard Ribe fra Forskningsenheden for Almen Praksis. Studiet, der netop er publiceret i det videnskabelige tidsskrift EClinicalMedicine, omfatter 519.800 personer fra de begyndte at tage medicin i perioden 2004 til 2014. ”Vi fulgte patienterne og en sammenlignelig kontrolgruppe, som ikke tog medicinen. Vi undersøgte, hvor mange der efterfølgende fik en hjerneblødning i hver af disse grupper,” fortæller Anette Riisgaard Ribe. Overordnet viser studiet, at risikoen for at få en hjerneblødning er 22 til 35 procent lavere for brugere af statin sammenlignet med ikke-brugere efter de første seks måneders behandling. Fælles for personer-\nne i studiet er, at de ikke tidligere har haft blodprop i hjernen eller hjerneblødning. Det har været muligt at sammenligne hver patient i statinbehandling med fem ikke-brugere, som kan sammenlignes på alder, køn og sandsynlighed for at blive behandlet. ”Det betyder, at en nedsat risiko for hjerneblødning ikke kan forklares med, at det er en ’mere rask’ gruppe, som lægen tør sætte i behandling med statin. Samtidig ser vi heller ingen tegn på, at den reducerede risiko for at få hjerneblødning kan kobles med, at personen også fik andre typer medicin, som forebygger hjerte-kar-sygdom. Det betyder, at resultatet af undersøgelsen er holdbart,” siger Anette Riisgaard Ribe og tilføjer: ”Vi konkluderer med studiet, at eventuelle bekymringer over at bruge statin er ubegrundede hos denne patientgruppe og muligvis skadelige.”\nGIGTMEDICIN MOD DEPRESSION Samtidig med de helt nye resultater af kolesterolmedicins betydning i forhold til hjerneblødning, så foreligger endnu et studie over bivirkninger. Det kommer fra det nationale psykiatriprojekt iPSYCH og viser, at medicin, der hæmmer betændelsestilstande — som eksempelvis gigt-\nmedicin — kan have god effekt på depressionssymptomer. ”Det er helt tydeligt, at anti-inflammatorisk medicin kombineret med antidepressiv medicin kan have en effekt hos patienter med en depression. Det samme gør sig gældende med anti-inflammatorisk medicin sammenlignet med placebo hos patienter med en fysisk sygdom og depressive symptomer,” siger en af forskerne bag, ph.d.— studerende og læge, Ole Köhler-Forsberg, Aarhus Universitet og Aarhus Universitetshospital. Analysen er baseret på 36 internationale studier med i alt 9.422 patienter, der enten led af depression eller havde depressionssymptomer. Resultaterne er netop offentliggjort i tidsskriftet Acta Psychiatrica Scandinavica. ”Vi mangler at afklare, hvilke patienter, der har gavn af medicinen og\ni hvor store doser. Selvfølgelig skal folk ikke bare selv starte med gigtmedicin, men rådføre sig med deres læge,” siger Ole Köhler-Forsberg. Han understreger, at den største udfordring med depression er, at man endnu ikke kender årsagerne til, hvad der udløser sygdommen hos den enkelte. ”Få studier tyder på, at valget af antidepressiv medicin kan bestemmes ud fra en blodprøve, der måler, om der er en betændelseslignende tilstand i kroppen. Andre studier viser, at den samme blodprøve kan bruges til at vejlede om en depressiv patient kan behandles med anti-inflammatorisk medicin, der virker bedre, når der er en betændelse tilstede samtidig med depressionen. Dog skal vi efterprøve disse fund og undersøge, hvilke patienter, der kan have gavn heraf, før det kan implementeres i den kliniske hverdag,” påpeger han.\nPostdoc og læge, Anette Riisgaard Ribe, Forskningsenheden for Almen Praksis.\nPh.d.-studerende og læge, Ole KöhlerForsberg, Aarhus Universitet og Aarhus Universitetshospital.\nNATURENS SØDE SPISEKAMMER Foråret byder på et overflødighedshorn af lysegrønne urter og blade, som giver oplevelser for alle sanser. Sødskærm, solbærblade og skovmærke er fantastiske i det søde køkken. TEKST: KIRSTEN BLICHER FRIIS\nPÅ OPDAGELSE MED DUFTESANSEN Fælles for sødskærm, solbærblade og skovmærke er ikke blot den lysegrønne farve, men også at de dufter\ndejligt. Dufter du til bladene, så er det ikke den store oplevelse. Men knuser du et blad mellem fingrene, sker der et lille mirakel. Det bløde sødskærmblad dufter tydeligt af anis eller lakrids. Solbærbladet dufter af… ja, solbær. Dog lidt anderledes end bærrene. Hvis du er på tur med venner, børn eller børnebørn, så prøv at lade dem dufte og gætte hvad de dufter til. Skovmærke skal der arbejdes lidt med for at få duften frem. Planten skal nulres mellem fingrene og skal gemmes lidt i bukselommen, gerne et par dage. Når du så\npludselig finder den visne urt, så vil du opleve en duft, der er helt sin egen.\nSUGERØR AF SØDSKÆRM Sødskærm kaldes også for spansk kørvel. Det kan jo være rart at vide, hvis man skal finde den i en bog. Du kan spise hele planten med stilk, blade og frø. Sødskærm er en skærmplante og i familie med gifttyde og skarntyde, som er giftige. Men sødskærm dufter som sagt af anis og lakrids, og det gør de andre ikke. Stilken på sødskærm er hul og kan bruges som sugerør. For at få nogle fine sugerør er det bedst at skære planten af lige over jorden og så skærer du bare stilken i passende længde. Hvis planten er stor, kan sidegrenene også bruges. Nu har du sugerør, som får postevand til at smage mildt af lakrids. De kan bruges til både børnevenlige drikke og voksendrinks.\nSOLBÆRLIMONADE De fleste studser lidt, når jeg snakker om frisklavet solbærlimonade i maj\nNATUREN KALDER måned. Og ikke mindst når jeg serverer en helt lys limonade. Min solbærlimonade er lavet på solbærblade og smager sødt, surt, lidt af solbær og mest eksotisk og meget dejligt. Solbærbuske elsker vand og måske kan du finde dem i en lysning i skoven, hvor der har ligget et hus eller langs et vandløb. Solbærbuske og ribsbuske kan ligne hinanden. Men bladene fra ribsbuske dufter ikke af solbær. De dufter faktisk ikke rigtigt af noget. Har du solbærbuske i haven, så vær opmærksom på, at det er lidt hårdt for busken, hvis du plukker mange blade om foråret, mens den er ved at sætte bær. Hvis busken alligevel skal beskæres, kan du skære de ældste grene væk og plukke bladene derfra.\nSådan laver du din egen solbærlimonade zz 2 liter friske og lysegrønne\nsolbærblade. zz Saft fra 2 citroner. zz Sukker eller lignende ef-\nter din smag. Skyl solbærbladene i koldt vand, lad dem dryppe af. Hæld kogende vand over: Så lidt vand som muligt for ellers bliver det tyndt, men bladene skal dækkes. Læg for eksempel en tallerken på bladene for at trykke dem ned i vandet. Lad det trække en times tid og si så bladene fra. Tilsæt citronsaft og sukker så du synes, det smager godt. Bliver det for sødt overdøves den fine solbærsmag. Køl det ned og smag til igen med sukker og citron inden den drikkes koldt.\nSådan laver du din egen skovmærke panna cotta zz 1 kilo friske og lysegrøn-\nne skovmærke zz 3 dl fløde zz 60 gram sukker zz 3 blade husblads\nPluk blade af stilkene, det kræver lidt tålmodighed. Skyl bladene i koldt vand og lad dem dryppe af. Hæld knapt 3 dl kogende vand over bladene, så vandet lige dækker. Mas bladene ned i vandet ved at lægge en tallerken på bladene og lad det trække en halv times tid. Si bladene fra og lad bladene dryppe af i sien, de skal bruges til det grønne knas. Skovmærkesaft og sukker hældes i en gryde. Kog saft og sukker ved svag varme uden låg i 15 til 20 minutter, således at det damper ind til en sirup på 2 dl. Nu laves panna cotta og det er en klassisk opskrift: Bland fløde og skovmærkesirup i en gryde og lad det koge op. Udblød husblads i koldt vand i 5 minutter; vrid den let, og pisk den i den varme fløde/ skovmærke blanding. Hæld cremen i portionsglas og stil på køl i mindst 2 timer.\nSKOVMÆRKE PANNA COTTA Skovmærke er en lille urt, der vokser i skovbunden. Med en mild vinter som i år, så kan man finde den hele året. Men det er den friske og lysegrønne urt, vi skal bruge. Brug en saks når du skal indsamle dem, så du undgår at hive roden op.\nSådan laver du grønt knas til at drysse på panna cotta Mål sukker og skovmærke af, så du har lige meget af hver. Kom begge dele sammen i en blender og kør til bladene er helt findelte. Spred det ud på en bageplade på bagepapir og lad det tørre i ovnen med varmluft, cirka 120-150 grader. Hold godt øje, for det skal blive tørt men ikke brunt. Rør i det ind imellem, så du får findelt eventuelle store klumper og følger med i hvordan det tørrer. Hav tålmodighed, det bliver smukt og sødt. Du drysser det forårsgrønne knas ovenpå panna cotta, når den er serveringsklar. Det grønne knas du ikke har brug for i dag, kan du komme på glas med tætsluttende låg og bruge som smukt pynt på dessert en anden dag. God fornøjelse.\nRABARBER FAMILIE Rabarber bliver af nogle betragtet som en frugt. Men den er faktisk en grøntsag og tilhører skedeknæfamilien ligesom havesyre og boghvede.\nSÆSON Rabarber er en flerårig plante, der er klar til høst i foråret. Udendørs rabarber kan stå frem til september, men er bedst frem til midten af juni. Mængden af oxalsyre stiger nemlig senere på sommeren.\nDYRKNING Den er hårdfør over for insekter og sygdomme. Det betyder, at den kan dyrkes uden brug af pesticider. Det er en af de mindst krævende planter, man selv kan dyrke. Den kan klare vinteren og giver et sikkert udbytte.\nFARVE Rabarber dyrkes og spises på grund af stilkene. Farven er ofte grøn, rød eller pink. Er farven grønlig, kan det tyde på, at planten ikke er moden til spisning. Rødlige kan være sødere i smagen.\nMEDICINSK SMAG Stilkene er meget syrlige på grund af kemiske forbindelser (æblesyre). Som regel koges de sammen med eksempelvis sukker eller honning.\nRødderne er anvendt i kinesisk medicin. De kemiske forbindelser, som bidrager til den syrlige smag, er også årsagen til, at rabarber kan bruges på fordøjelsen. Den kinesiske rabarber har større effekt, end den vi spiser i Danmark.\nHISTORIE Det var først i 1700-tallets England, at det blev almindeligt at spise rabarber. Samtidig med at det blev nemmere at få adgang til sukker. På samme tid startede dyrkning af den type rabarber, som vi kender i dag. De kom til Danmark omkring 1835.\nKONSISTENS De hårde er generelt bedre end de bløde. De tykkeste kan være for syrlige og ringe i konsistensen. Køb dem friske eller plant dem selv.\nHvis man begrænser forbruget af sukker, så er rabarber en sund spise på grund af C-vitamin, K-vitamin, kalium og magnesium.\nANVENDELSE Tærte med rabarber og jordbær er en klassiker. På engelsk kendes rabarber endda som ’pie plant’. Rabarber gør sig godt med blandt andet jordbær eller æbler - og deres naturlige sødme gør, at der kan spares på sukkeret. Begynd dagen med rabarber på din morgenyoghurt og slut den med rabarber til kødretter eller i desserter.\nOPBEVARING Rabarber bliver hurtigt bløde. Det er bedst at bruge dem inden for de første dage efter køb. Du kan pakke dem i plasticpose og sætte dem i køleskabet. Kogte rabarber kan holde sig flere dage i køleskabet. De bør opbevares i en lukket beholder. Rabarber kan desuden opbevares i fryseren.\nOBS Rabarber har store blade, der indeholder oxalsyre. Oxalsyre i mindre mængder er relativt ufarligt. Men bladene indeholder større mængder og er derfor giftige. Stilkene indeholder en mindre mængde oxalsyre, der virker svagt ætsende på tandemaljen og kan nedsætte kalciumoptag.\nTØRRE ØJNE? Unik kombination af cellebeskyttelse, fugtning og smøring Med trehalose – naturens egen måde at beskytte sig på\nSansestimulerende tyngdedyne Stendynen er et naturprodukt lavet af ubleget OEKO-TEX®-certificeret bomuldslærred og fyldt med kalksand (calciumcarbonat).\nVi bruger Stendynerne i intensivt psykiatrisk regi med meget stor succes.Vi bruger primært Stendynerne til patienter, der har problemer med kropsafgrænsnig og andre kropslige vrangforestillinger. Patienter med selvskadende tendenser profiterer også af Stendyen, idet den bidrager til ro og samling. Stendynerne har bidraget til at deeskalere opkørte situationer… Vi har flere patienter, der gerne ville have deres egen Stendyne efter udskrivelse. Vi vil klart anbefale Stendyner både professionelt og privat. - Line Rahr, Afdelingssygeplejerske, Psykiatrisk Center Amager\nSe mere og køb Stendynen på: www.stendynen.dk\nt os k g i t g y d e Bær n e u n e på m I denne måned sætter opskrifterne fokus på bæredygtig kost. En guide til forbrugere, der gerne vil spise bæredygtigt med tanke på miljø og dyrevelfærd. TEKST: JULIE JUANITA LARSEN FOTO: MARIA ROHDE MADSEN\nDe fleste har hørt om bæredygtighed og ved måske, at det belaster miljøet at spise kød. Fra et miljømæssigt synspunkt ville det være hensigtsmæssigt, hvis alle holdt op med at spise kød. Man behøver dog ikke at være veganer for at gøre en forskel. Man kan nøjes med at reducere sit kødforbrug. I en gennemsnitsdanskers CO2-regnskab fylder fødevarer 20 til 25 procent. Klima-\nvenlig mad vil altså gøre en forskel i vores aftryk på jorden. Fødevarer er et af de områder, hvor vi har bedst chancer for selv at bestemme vores miljøbelastning. Men hvor skal man begynde, hvis man gerne vil spise mere bæredygtigt? Det kan jo virke som en jungle af forbrugsmærker, råd om økologi eller at man skal spise efter sæson.\nBogen BÆREDYGTIG KOST er til dig, der gerne vil leve mere bæredygtigt og vil have kendskab til, hvordan du træffer bæredygtige valg i supermarkedet og i madlavningen. Bogen gennemgår de overordnede grupper af fødevarer og forklarer de mest bæredygtige valg. Udover bæredygtighed omfatter bogen dyrevelfærd og kemikalier i fødevarer. Se bagerst i magasinet, hvordan du kan vinde bogen med udgivelse i maj 2019.\nFriske forårsruller med rejer og wasabihummus Friske forårsruller med wasabi-hummus og rejer er en god hverdagsret med masser af grønt. Rullerne fyldes med grøntsager, hummus og rejer. Husk at købe ferske rejer, og helst danske fjordrejer, der har den mindste CO2-udledning. Hummus er lavet på kikærter, der har et højt proteinindhold og man behøver derfor ikke mere end et par rejer i hver rulle. Derudover er det en energivenlig ret, da forårsrullerne fyldes med friske grøntsager, der ikke kræver energi til tilberedning, og rejerne kun skal steges kort. Retten kan også reducere madspild, da man kan variere de grøntsager, man kommer i rullerne. 1.\tStart med at lave wasabi-hummus ved at komme alle ingredienser i en skål og blend med en stavblender, til en cremet konsistens opnås. Virker hummussen for tør, tilsættes lidt ekstra vand. Smag til med wasabi, salt og peber. 2.\tSkyl salaten og dup den tør. 3.\tSkræl og riv gulerødder. Snit forårsløg fint og skær agurk og peberfrugt i tynde strimler. 4.\tPil og skyl rejerne. 5.\tVarm en pande op og steg rejerne i lidt olie. Krydr med lidt chiliflager og hvidløgspulver. 6.\tForårsrullen samles, ved at rispapir gøres vådt under koldt vand fra hanen. Læg rispapiret på en tallerken. Kom et salatblad ovenpå og fyld med grøntsager, rejer, hummus og peanuts. Rul rispapiret sammen og fold enderne ind for at lukke rullen. 7.\tServér med soja.\nIngredienser til 8 ruller: Wasabi-hummus:\n•\t1 dåse kikærter •\t3 spsk olivenolie •\t2-3 fed hvidløg •\t2 spsk tahin •\t1 tsk spidskommen •\t½ lime •\t½ dl vand •\twasabi-paste efter smag •\tsalt og peber\n•\t1 pakke rispapir •\t8 store salatblade •\t2 gulerødder •\t1 forårsløg •\t1/3 agurk •\t1 rød peberfrugt •\t200 g rå rejer •\tolivenolie •\tchiliflager •\thvidløgspulver •\t100 g saltede peanuts •\tsoja\nKartoflen er en af de fødevarer, der i det ene øjeblik er en vidundergrøntsag og i næste øjeblik et no-go, hvis man vil leve sundt. Set i et bæredygtigt perspektiv er kartoflen en sand vinder, da den har et lavt klimaaftryk, kan dyrkes lokalt og opbevares til vintermånederne. Vælger du en økologisk kartoffel, sparer du i øvrigt landbrugsjorden for en cocktail af miljøbelastende svampemidler, da et godt sædskifte er centralt i den økologiske produktion. Det betyder, at den enkelte kartoffelmark får 3 til 4 kartoffelfrie år, da landmanden roterer forskellige afgrøder mellem sine marker. På den måde reduceres risikoen for smitte fra jordboende sygdomme. Lav denne salat med danske økologiske kartofler og du har en af de mest bæredygtige salater, man kan tilberede. Lav den med nye danske kartofler og nyd den friske forårskartoffelsalat.\n•\t1 kg kartofler •\t1 lille rødløg •\t1 bundt forårsløg •\t3 spsk olivenolie •\t3 spsk hvidvinsestragoneddike\n•\t2 tsk dijonsennep •\t3 fed presset hvidløg •\tsalt og peber\n1.\tSkræl kartoflerne og kog dem i cirka 20 minutter i saltet vand. De skal glide af en urtekniv, når du stikker i kartoflen. Lad kartoflerne køle af efter kogning. 2.\tSnit løget meget fint og skær forårsløg i små ringe. 3.\tBland olivenolie, eddike, dijonsennep, hvidløg, salt og peber til en dressing. 4.\tSkær de kolde kartofler i små skiver og bland med løg og forårsløg. 5.\tHæld dressingen over og vend rundt. Smag til med salt og peber.\nKylling i rød karry Jeg elsker thai-inspirerede retter, da de er fulde af smag. Derudover er thairetter gode til at få lidt kød til at række langt. Her er opskriften på en af mine thaifavoritter, der får to stykker kyllingebryst til at række til 4 personer, uden at du sidder med en fornemmelse af, at du mangler kød. Ligesom med andre gryderetter er denne ret smart, hvis man har grøntsager, der snart skal bruges. Det er kokoscremen, der danner basissmagen og grøntsagerne kan derfor varieres og ekstra kan tilføjes, hvis der skal ryddes op i køleskabet. Retten kan også laves med fisk i stedet for kylling. Prøv for eksempel at bruge torsk eller anden lys fisk. 1.\tStart med at ordne grøntsagerne. Løg hakkes fint, porre og forårsløg skæres i ringe, champignon skylles og skæres i kvarter, gulerødder i skrå skiver, peberfrugt i tern og broccoli i små buketter. 2.\tKog ris eller bulgur efter anvisning på pakken. 3.\tVarm en wok godt op med lidt olivenolie og rist champignon, til de har tabt vand og er begyndt at blive lidt gyldne. Kom gerne salt på champignonerne, mens de ristes. 4.\tSkub champignonerne til side og kom lidt ekstra olie i. Rist karrypasten, chilien og pres hvidløget i. Sørg for at røre ofte. 5.\tTilsæt alle de resterende grøntsager og rør godt i wokken. Lad dem stege i 3 til 5 minutter. 6.\tHæld kokosmælk i og rør rundt. Tilsæt tomatpuré og rør rundt, til retten har en ensartet farve. Tilsæt cirka 1 dl vand (skyl eventuelt det sidste kokosmælk ud af emballagen). 7.\tKom bouillonterningen i og lad retten simre. 8.\tSkær kyllingen i tern og tilsæt. Lad den koge med i 10 minutter og servér retten med kogte ris eller bulgur. Top med saltede peanuts.\n•\t2 kyllingebryster •\t1 løg •\t1 porre •\t3 forårsløg •\t250 g champignon •\t2 gulerødder •\t1 rød peberfrugt •\t½ broccoli •\t100 g grønne bønner •\t3 dl ris eller bulgur •\tolivenolie •\tsalt\n•\t2 spsk rød karrypaste •\t3 fed hvidløg •\t1 rød chili •\t2 dåser kokosmælk •\t1 dåse tomatpuré (140 g) •\t1 dl vand •\t1 grøntsagsbouillonterning\n•\tsaltede peanuts til topping\nQuiche med røget vildlaks Quiche er fransk og betyder tærte. I min udgave bruger jeg røget vildlaks, spinat og tomat, der fungerer rigtig godt sammen. Vildlaksen smager af meget og ved at bruge den i tærten, rækker 200 gram laks til 4 personer. Farven på vildlaksen er mere lys og naturlig end på opdrætslaksen, da de ikke er blevet fodret med foder, der indeholder farvestoffer. Så den lyse farve betyder ikke, at laksen er kedelig - det er sådan en naturlig laks ser ud. Tærtebund: 1.\tStart med at lave tærtedejen ved at blande mel, salt og smør i en skål. Smuldr smørret i melet. 2.\tTilsæt æggeblomme og vand (gem hviden). Saml dejen og læg den på køl i 30 minutter. 3.\tNår tiden er gået, trykkes dejen ud i et ovnfast fad, så bunden dækkes, og der kommer lidt kant. 4.\tPrik bunden med en gaffel og forbag i 12 minutter ved 200 °C. Fyld: 1.\tSkyl spinaten og varm en pande op med en anelse olie. Kom spinaten på panden til den falder sammen. 2.\tSkær cherrytomaterne i kvarte. 3.\tSkær laksen i strimler eller stykker. 4.\tSlå æggene ud i en skål og kom den gemte æggehvide i. Pisk æggene. 5.\tRør melet i cremefraichen og tilsæt det til æggemassen sammen med mælk, paprika, muskatnød, salt og peber. 6.\tKom fyldet i den forbagte bund i rækkefølgen: spinat, laks og tomat. Hæld æggemassen over og bag quichen i 30 minutter ved 200 °C. 7.\tServér med en grøn salat eller med tomatsalat.\nIngredienser til 4 personer: Tærtedej:\n•\t150 g hvedemel •\t½ tsk salt •\t1 æggeblomme\n(gem hviden til fyldet)\n•\t2 spsk koldt vand\n•\t75 g spinat •\tolivenolie •\t200 g cherrytomat •\t200 g røget vildlaks •\t5 æg •\t2 spsk mælk •\t1 spsk cremefraiche •\t2 spsk mel •\t1 tsk paprika •\t½ tsk revet muskatnød •\tsalt og peber\nOil of Life Kæmpenatlys\nStaudeengens aroniaprodukter er 100 % økologisk ren aroniasaft uden tilsat sukker eller andre tilsætningsstoffer. Læs mere på: http://www.staudeengen.dk/Forside.html Staudeengen, tlf.: 6154 8485.\n— Livets Olie Kæmpenatlys er ren kæmpenatlysolie. Olien er en vigtig bestanddel i Livets Olie Standard. Kæmpenatlysolie indeholder 9—10% GLA (gammalinoleic acid/ gammalinolensyre). GLA er god for kvinder i alle aldre. Kæmpenatlys, Oenothera biennis, er en nordamerikansk, toårig plante. Planterne er meget høje, stammen er rank, tyk, blødhåret, rødlig og nærmest buskdannende. Bladene er dobbelte, ruhårede, lancetformede, omkring 8—15 cm lange og citronduftende. Pæleroden er aflang, fiberrig, gul på ydersiden og hvidlig indeni. Blomsten vokser på grenene langs hele stilken. De er ca. 6 cm i diameter, lysegule og har fire kronblade. Blomsterne åbner om aftenen og lukker i løbet af dagen. Desuden udsender de en stærk aroma med en lækker duft, som tiltrækker bestøvende insekter. Frugten er en aflang kapsel, der indeholder mange små, rødlige frø. Planten vokser i vejkanter, langs jernbanebanker og øde steder i tør, åben jord. Ofte enge, grusgrave og gamle, forladte arealer. Den er i blomst fra juni til september. Kæmpenatlys er spiselig og har en lang tradition for anvendelse som alternativ medicin. Du kan samle spiselige rødder og blade i foråret, der kan dybfryses. Eller du kan samle blomster, knopper og unge frøbælge. Du kan også samle hele planten i efteråret og tørre til senere brug. Kæmpenatlysolie er lavet ved at presse olien fra det lille frø. Du kan også kværne frø af kæmpenatlys og bruge dem, som du ville bruge hørfrø. Se også Omega 6, Essential Fatty Acids in Clinical Medicine af D. F. Horrobin, fra 1990, som kan lånes på biblioteket. Flaske med 250ml og som 1000mg kapsler med 90 kapsler i plastbøtte. Læs mere på dinsundhed.net eller tlf.: 3262 0020.\nØkologisk Spirulina pulver/tabletter Spirulina (Spirulina maximum) er et traditionelt fødemiddel. Det er en blågrøn planktonalge. Spirulina har en højst usædvanlig ernæringsmæssig profil. Den indeholder 62% aminosyrer, er verdens bedste kilde til B12-vitamin og indeholder et helt spektrum af fytopigmenter — bl.a. naturligt caroten og xantofyl. Cellevæggen i et Spirulina-molekyle består af et sukker- og proteinkompleks og adskiller sig fra de fleste andre algearter ved at være meget letfordøjelig. Spirulina er kraftigt styrkende for immunforsvaret, blandt andet via højt indhold af phycocyanin. Spirulina er et basisk fødemiddel, der fremskynder dannelsen af laktobaciller i tarmsystemet og dermed understøtter og stabiliserer en sund tarmflora. Spirulinas høje indhold af beta-caroten og provitamin-A, som kun efter behov\nomdannes til A-vitamin i kroppen, spiller en overordnet rolle ved bevarelse af synsevnen. Spirulina har et stort indhold af unikke næringsstoffer, vitaminer, mineraler, aminosyrer, karotenoider og fedtsyrer, herunder 50 mg GLA pr. 1 gram pulver. Naturens Superfood Spirulina er en encellet grøn ferskvandsalge af arten arthrospira platensis. Spirulina er naturens stærkeste genopbygningskilde og et utroligt næringsrigt kosttilskud. Det indeholder f.eks.: •\t100 gange mere betacaroten end gulerødder •\t50 gange mere jern end spinat •\t10 gange mere calcium end mælk •\t5 gange mere klorofyl end grønne blade •\t3 gange mere protein end fisk •\t2½ gange mere vitamin B12 end lever Og så indeholder det essentielle fedtsyrer.\nLæs mere på dinsundhed.net eller tlf.: 3262 0020.\nSund Shopping Oticon Opn S™ Med den nyeste teknologi inden for høreapparater giver Oticon Opn S dig en naturlig høreoplevelse ved at understøtte den måde, din hjerne opfatter lyd. Oticon Opn S åbner op for lyden og giver dig mulighed for at opnå en taleforståelse på niveau med mennesker, der ikke har nedsat hørelse. I praksis betyder det, at du med Oticon Opn S skal anstrenge dig endnu mindre for at høre og dermed kan bruge din energi på noget andet. Som høreapparatsbruger kender du sikkert alt til feedback, som en den hyletone, du op-\nNEOSTRATA Sheer Physical Protection SPF 50 - Tag sikkert solbad. Vi har stor glæde af sollys, ikke mindst til dannelse af D-vitamin, men vi skal naturligvis begrænse eksponeringen. Soleksponering er den allervigtigste årsag til, at der opstår alderstegn. Det vurderes, at så meget som 80% af hudens aldring skyldes UV-stråling, og hudeksperter er enige om, at det er virkelig vigtigt at huske solbeskyttelsen. Et let tonet, mineralbaseret solbeskyttelsesprodukt med en høj grad af UVA/UVB-beskyttelse. Sheer Physical Protection SPF 50 er transparent, smelter let ind i huden med en nuance, som tilpasser sig hudtonen, og har en udjævnende virkning straks efter, at den er blevet påført. Forebygger og minimerer alderstegn. Læs mere på neostrata.dk eller tlf.: 3391 9148.\nSTENDYNEN STENDYNEN er en sansestimulerende tyngdedyne. Produkterne er syet i små kamre, for at optimere fordelingen af fyldet. På denne måde vil dynen falde helt tæt ind til kroppen. Derved er den medvirkende til at virke beroligende, kropsafgrænsende og sansestimulerende. Anvendelsesmuligheder: søvnproblemer, uro i kroppen/ indre uro, psykiske lidelser, f.eks. depression, angst og ADHD, autismespektret, for tidlig fødte og særligt sensitive. Personer med nedsat kropsbevidsthed. Demenssygdomme og neurologiske lidelser. STENDYNEN er desuden brugt på flere af landets hospitaler og institutioner. STENDYNEN er lavet af naturmaterialer. Stoffet er kraftigt, ubleget Oeko-tex certificeret bomuldslærred. STENDYNEN CE-mærket og registreret hos Lægemiddelstyrelsen som medicinsk udstyr. Læs mere på: stendynen.dk eller ring tlf.: 2221 4807\nBlue Berry™ Plus øjenvitamin Blue Berry™ Plus øjenvitamin er en blåbærtablet med en særlig kombination indeholdende ekstrakter af øjentrøst og tagetesblomst samt vitamin A og zink. Tagetes ekstraktet fremstilles ved en særlig proces, så indholdet af lutein standardiseres. Vitamin A og zink bidrager til vedligeholdelse af et normalt syn. Zink bidrager til en normal omsætning af vitamin A. Blåbær og øjentrøst bidrager til at bevare øjets sundhed og helse. Læs mere på: newnordic.dk eller ring tlf.: 4632 3344.\nSund Shopping Lingeri — behageligt, funktionelt og høj kvalitet Vigtigt at vælge en støttende graviditets- og amme-bh der sidder godt. Vores sømløse bh’er Graviditets- og amme-bh •\tStrækmateriale, der kan strække sig i fire retninger •\tClips, der nemt kan betjenes med en hånd •\tTre rækker hægter (kun størrelse L/XL) •\tMedium støtte\nComfy Bra •\tSpecielt blødt stof •\tAftagelige skumskåle •\tClips, der nemt kan betjenes med en hånd •\tLet støtte\nSove-bh •\tStrækmateriale, der kan strække sig i fire retninger •\tFront med krydsdesign og bryderryg •\tLet støtte\nMavebælte/ Graviditetsbælte •\tEkstra strækbart materiale •\tStøttende, specialudviklet vævning •\tÅndbart materiale\nEasy Expression BH/Top •\tStrækmateriale, der kan strække sig i fire retninger •\tIntegreret hægte øverst •\tForstærkede åbninger holder tragt på plads\nMere information om Lingeri findes på: https://www.medela.dk/amning/produkter/ventetoej-og-ammetoej Forhandlere findes på: www.medela.dk/locationfinder\nDiabetiske fodsår heler langsomt Har du diabetes og får et fodsår, bør du prompte søge læge eller fodterapeut, da det ikke heler af sig selv. Allerbedst er det dog at forebygge fodsårene. Fodsår bør være lige så alarmerende for diabetikere, som røg er det for en brandmand. Du er nødt til at handle næsten lige så hurtigt og effektivt. For diabetiske fodsår er ikke så uskyldige, som de sår, vi lærer at kende fra barnsben, der som regel heler af sig selv. Det gør diabetiske fodsår ikke, blandt andet fordi sukkeret i dit blod forhindrer det. Diabetiske fodsår er derfor i en kategori for sig selv og kan i værste fald ende med en amputation. Læs mere på altomfoden. dk/ eller tlf.: 4320 5120.\nSnorBan Det vurderes at omtrent hver fjerde af os snorker regelmæssigt. Det er derfor glædeligt, at der er findes en medicinsk anbefalet løsning med dokumenteret effekt. Anti-snorkeskinne fra SnorBan holder underkæben fremad, så luftpassagen i svælget øges, og snorken afhjælpes. SnorBan har med stor succes været solgt siden 1996 og er flere gange testet i pressen som det mest effektive middel mod snorken. Du kan læse mere om og bestille SnorBan anti-snorkeskinne på på www.snorban.dk. Stop snorken med SnorBan: •\tVirker med det samme og har dokumenteret effekt. •\tFjerner eller mindsker snorken hos 3 af 4 brugere.\n•\tSikrer en god nats søvn for dig og din sengepartner. Bestil den i dag på www.snorban.dk eller tlf.: 5056 4212 og få hurtig levering fra e-mærket butik.\nNovavi Stofrådgivningen Stofrådgivningen leverer en specialiseret indsats ift unge med et skadeligt forbrug af rusmidler, herunder unge med dobbeltdiagnoser. Vi arbejder med de problemer, der danner grundlag for udviklingen af det skadelige forbrug, med ophør eller reduktion af selve forbruget og med at hjælpe de unge til at skabe nogle gode ungdomsliv uden skadeligt forbrug. Vi har mere end 15 års erfaring med målgruppen og opnår generel høj effekt af behandlingen. Vores behandlere er psykiatere, psykologer, terapeuter, socialrådgivere og pædagoger. Stofrådgivningen lægger stor vægt på samar-\nbejde og fleksibilitet både i forhold til kommunerne og andre aktører omkring de unge. Læs mere på: novavi.dk eller tlf.: 3945 5455.\nSund Shopping COQ10 MULTI\nSpis dig uden om type 2-diabetes med Sense Vægttab er et af de allerbedste redskaber, hvis man vil undgå eller udskyde at få type 2-diabetes. Det skyldes, at der er tæt sammenhæng mellem forhøjet blodsukker og for meget fedt på kroppen. Heldigvis er det muligt at opnå et normalt blodsukker med helt almindelig mad og sund fornuft, og denne bog fortæller præcis hvordan. Metoden og de 45 nemme, velsmagende retter i bogen er resultat af et målrettet samarbejde mellem erfarne diætister fra Diabetesforeningen og Suzy Wengel, hvis succesrige slanke- og livsstilsprincipper danner fundament i den såkaldte Sense-metode. Opskrifterne er udviklet med baggrund i de officielle anbefalinger og kostråd, men så blodsukkervenligt som muligt.\nFørste og eneste komplette multivitamin & mineral med CoQ10 i Danmark. Wholefood-kvalitet. Nature’s own mest omfattende Wholefood multivitamin- og mineralformel, der indeholder antioxidant CoQ10, beta glucan og gode allround vitamin- og mineralniveauer. Herunder høje niveauer af vitamin D3 og B12. Lavt indhold af jern. Egnet til mænd og kvinder. Nu i Helsekostforretninger samt flere netbutikker. Mere info på: panacea.dk eller tlf.: 48 277 110. Læs mere på: politikensforlag.dk eller tlf.: 3347 0707.\nFind balancen med Rødkløver Rødkløver bidrager til en rolig overgangsalder. Fra naturens side indeholder rødkløverplanten plantesteroider, som er plante-\nstoffer, der ligner kolesterol, men i nogle tilfælde kan have østrogenlignende virkninger. Rødkløver medvirker til at lette gener i forbindelse med overgangsalderen som eksempelvis hedestigninger, svedeture, rastløshed og irritabilitet. Natur-Drogeriets Rødkløverkapsler indeholder pulveriserede rødkløverblomster og et rødkløverblomstekstrakt, så indholdet af isoflavoner bliver stabilt og endnu bedre kan hjælpe «varme» og hormonelle kvinder. Kan købes hos helsekostforretninger og autoriserede forhandlere. 120 kapsler, vejledende udsalgspris: 179,95 kr. Læs mere på: natur-drogeriet.dk eller tlf.: 8692 3333.\nHvordan behandler du bi- og hvepsestik? Sommeren står for døren og hermed også udfordringer med sol og ikke mindst de mange insekter. Specielt kan hvepse I sensommeren være en belastning for os alle. En periode hvor omkring 500.000 voksne og børn, stikkes af bier og hvepse i Danmark. Stik der giver anledning til megen smerte og hævelse. Når familien er på udflugt for at være sammen i naturen, er det altid ærgerligt at få ødelagt oplevelsen på grund af hvepsestik. Vi ser det hver sommer, hvor mange mennesker er samlet og der spises og drikkes. Hvepsene sværmer om os og mange af os er uheldige at blive stukket.\nPodcast: ”Der er bare en overgang” Lyt til Lines åbenhjertige samtaler om livet i overgangsalderen. Få gode råd og viden fra panelet bestående af gynækolog Stine Fürst, sociolog Emilia Van Hauen og forfatter Mikkel Jønsson samt tre kvinder med hver deres historie. Find podcasten på Radioplay. dk eller på podcast-appen på din telefon. Du kan også læse mere om Femarelle på www.femarelleline.dk eller på Facebook.\nHeldigvis har et dansk firma opfundet et plaster til behandling af bi- og hvepsestik. Et plaster der indeholder en sukkermembran, som ved hjælp af osmose, trækker giften ud af huden og hermed nedsætter både smerte og hævelse. Plastret hedder Bee-Patch og kan fås på alle apoteker i hele landet. Et smart lille plaster som kan tages med overalt. Plastret bruges allerede i mange institutioner, børnehaver, skoler og SFO. Men husk, er du allergisk overfor bi- eller hvepsestik, skal du altid følge din læges anbefaling. Hør mere på apoteket.\nDYNAMISK PSYKOTERAPI PÅ VEJ FREM IGEN Davanloos samtaleterapi danner grundlag for effektiv behandlingsform indenfor sexologisk behandling. TEKST: NILS SJØBERG\n”Hvilken indflydelse har et traume fra din tidlige barndom på dit parforhold? Hvordan kommer traumet til udtryk og hvordan kan blandede følelser i forhold til din partner og angst påvirke dine handlingsmønstre?” Med det som udgangspunkt tager sexologisk ambulatorium i Sønderborg og sexologisk institut i Sorø nu afsæt i samtalen som løsning på seksuelle problemer. Fælles for behandlingen er ideen om, at klienten eller patienten kan opnå indsigt i sine egne følelser og dermed tanke- og handlemønstre. Derved kan uhensigtsmæssige processer blive forandret. For eksempel kan angst være en medvirkende årsag til, at manden ikke kan få udløsning. Affektfokuseret par- og sexterapi (APOS) er inspireret af den svenske psykolog, Lennart Lindgrens, parteorimodel og udviklet af cand.psych. og specialist i klinisk sexologi, Inger Bugge. APOS tager ligeledes afsæt i Davanloos korttidsdynamiske psykoterapi, som dermed for alvor har fået sin plads i behandlingen af par og personer med seksuelle udfordringer. ”Metoden tager udgangspunkt i blandede følelser, angst og psykisk forsvar, som påvirker vores handlinger i forhold til vores partner,” fortæller Phillip Keudel, der er ansvarlig speciallæge ved sexologisk ambulatorium, Sygehus Sønderjylland. Han oplyser, at følelser, tidlige tilknytningstraumer og faktorer, der kan udløse konflikter i et parforhold, og hvordan de kan løses, nu er i fokus i Sygehus Sønderjyllands sexologiske behandling.\n”I affektfokuseret par- og sexterapi ser vi det seksuelle problem som et psykologisk forsvar. Disse forsvar er ubevidste og kan være en reaktion på blandede følelser i forhold til partneren eller er tillært i tidligere tilknytninger og har dermed ikke nødvendigvis noget med partneren at gøre.” ”Derfor er det afgørende nødvendigt, at klienten får indsigt i disse ubevidste og uløste følelsesmæssige konflikter,” siger speciallægen og tilføjer: ”Metoden lægger vægt på ubevidste, følelsesmæssige konflikter og de relationer, man havde til nære omsorgspersoner, men der tages altid udgangspunkt i et aktuelt problem.” I sin klassiske form er freudiansk psykoanalyse en langvarig proces, der strækker sig over flere år, hvor klienten gradvis opbygger indsigt i årsagerne til egne følelser og adfærd. I den aktuelle behandling i Sønderborg og Sorø er der\ntypisk tale om tre til fem samtaler, når det handler om sexologisk rådgivning. Par- og sexterapi kræver nogle gange 10 til 15 samtaler, alt efter problemet. Der er dermed tale om mere kortvarige behandlingsforløb, som bygger på forskellige videreudviklinger af Freuds psykondynamiske tanker.\nFLERE ÅRSAGER Inger Bugge og Phillip Keudel fortæller, at selvom vores samfund, vores kultur og medierne er blevet mere liberale end i Freuds og Jungs tid, så er seksualitet stadig et område, som er svært at diskutere. Det er privat, personligt og intimt. ”Mine kollegaer og jeg har et ønske om at give plads og mulighed for at diskutere seksualitet og seksuelle problemer. Det vil vi gerne gøre for at øge bevidstheden om sammenhænge mellem\nPSYKOANALYSE krop, psyke og seksualitet, men også for at gøre opmærksom på, at man godt kan få hjælp, hvis man har et seksuelt problem. Som eksempel ser vi på manglende rejsning for at vise hvor mange faktorer, der kan påvirke et seksuelt problem, men også for at gøre det tydeligt, at et seksuelt symptom kan være tegn på en egentlig sygdom,” siger Phillip Keudel. Erektion er en kompleks proces, som involverer kroppens funktioner, følelser og relationer i forhold til os selv og andre. Ligeledes betyder det, at manglende rejsning kan have forskellige årsager, som hver især kræver en anden form for behandling. Ofte kan de forskellige årsager til problemet have indflydelse på hinanden. Selvom en fysisk sygdom, som diabetes, i starten kan udløse problemet, så kan den manglende rejsning i sig selv påvirke parforholdet og ens følelser. ”Sammenhæng og påvirkning af følelser, kroppen og relationen finder vi ved nærmest alle sygdomme og seksuelle problemer, selvom nogle aspekter nogle gange fylder mere end andre. Indenfor den kliniske sexologi arbejder vi derfor med den bio-psyko-sociale model, hvor alle aspekter søges afklaret og om muligt taget hånd om,” oplyser Phillip Keudel.\nGODE ERFARINGER En måde at undersøge om rejsningsproblemerne har en fysisk årsag eller er mere følelses- eller psykisk betinget er at spørge patienten, om han vågner med en morgenrejsning og om han kan onanere sig til en rejsning. Hvis disse spørgsmål kan besvares med Ja, så er det meget usandsynligt, at rejsningsproblemet skyldes fysiske problemer. ”Hvis det ikke er tilfældet, så bør der undersøges yderligere, inden man begynder behandlingen. Der findes mange årsager, som kan påvirke kroppens evne til at få en rejsning. Erektionen opstår, idet blodtilførslen i penis tiltager, hvorimod blodafløbet aftager. Derfor er det vigtigt, at de små blodkar i penis, som nærmest fungerer som en svamp, er velfungerende. Hvis disse blodkar ska-\ndes, kan det have en betydning for rejsningsevnen. Faktorer som kan påvirke det, er rygning, forhøjet blodtryk, overvægt, manglende motion, problemer med hjertet, sukkersyge eller tendens til dannelse af blodpropper.” ”Yderligere er der medicin, som kan nedsætte rejsningsevnen. Hormonerne har ligeledes stor indflydelse på erektionen og disse bør også måles for at vurdere, om problemet ligger der. For eksempel testosteron: Hvis det falder under et vist niveau, så kan det have indflydelse på både rejsning og lyst,” fortæller Phillip Keudel. Fordi blodkarrene i penis hører til de mindste og mest sensitive kar i kroppen, så bør et pludseligt, nytilkommet rejsningsproblem give anledning til et tjek af hjertefunktion og blodtryk. ”Når man forstår, hvilke faktorer der kan være med til at nedsætte rejsningen, giver det også muligheder for at ændre på nogle af dem. For eksempel kan regelmæssig motion forbedre erektionsevnen. Yderligere kan vægttab og rygestop medføre bedre rejsning. Bækkenbundstræning kan optimere funktionen af muskler, som ved spænding kan understøtte og styrke erektionen.” ”Også visse hjælpemidler kan forbedre rejsningen. For eksempel kan penisringe, som findes i forskellige former og materialer, hæmme blodtilbageløbet og dermed fremme rejsningen. Viagra og Cialis, to præparater som øger blodtilløbet i penis, kan også være med til at styrke rejsningsevnen, såfremt lysten og den rigtige stimulation er til stede.” ”Hvis man ønsker at tage vare på de relationelle og følelsesmæssige aspekter af et rejsningsproblem, så vil det typisk foregå i samtaler med en sexologisk rådgiver eller psykoterapeut, enten alene eller som par. Der findes forskellige metoder, som kan bruges for at hjælpe patienten og typisk har de forskellige behandlere specialiseret sig i en metode, som de er mest tilpas med at bruge, har mest erfaring i og har ført til gode resultater. Der er mulighed for at opsøge en rådgiver eller terapeut privat. Men man kan også henvises til sexologisk behandling på et sygehus,” afslutter Inger Bugge og Phillip Keudel.\nINTENSIV KORTVARIG PSYKOTERAPI  Psykoterapien har været an-\nvendt gennem tiderne, men blev først formaliseret og tilknyttet sammenhængende teoretiske systemer i begyndelsen af det 20. århundrede ved Sigmund Freud og Carl Gustav Jung i form af psykoanalysen.  ISTDP er en intensiv og kortvarig psykoterapi. Behandlingen er skræddersyet til den enkelte og hans eller hendes angst.  Behandlingsmetoden går ud på at gøre personen opmærksom på de ubevidste følelser. Når han eller hun er blevet bevidst herom, falder spændingen i kroppen og angsten aftager. Ofte er det tilstrækkeligt til at få det bedre.  Hvis man har meget lav tolerance for angst, hjælper behandlingen først, når man opbygger en forståelse for sin angst. Det sker ved at lære at forholde sig til kroppens reaktioner på angsten og at de fleste psykiske lidelser er baseret på tidlige traumer.  Efterhånden som angsttolerancen bliver forbedret, vil personen begynde at opleve følelser mere sikkert.  De tidlige traumer kan sætte sig spor i blandt andet mave-tarmkanalen, åndedrætssystemet, immunsystemet, muskelsystemet og huden. De kan også resultere i manglende seksuel præstation.  Bag ISTDP står den iransk fødte psykoanalytiker Habib Davanloo, der indtil sin pension var professor på McGill University i Canada, hvor han udviklede behandlingsformen i 1960’erne. maj nr.4 // 2019\nER DEPRESSION ARVELIGT? To sprit nye internationale undersøgelser går tæt på depression hos børn og unge. En identificerer en genetisk risiko for depression. En anden ser på stigningen og på årsagerne. TEKST: NILS SJØBERG\nDer er mange årsager til, at mennesker bliver depressive. Det kan være genetiske og miljømæssige faktorer, som for eksempel vanskelige livshændelser. Mens vi allerede kender nogle af de sandsynlige risikofaktorer, er det ikke altid let at forudsige, hvem der er mest udsatte for depression, især tidligt i livet. Forskere fra en stribe internationale universiteter har derfor netop offentliggjort en stor fælles rapport om nogle af årsagerne til depression. Det er sket i april-udgaven af American Journal of Psychiatry. I den nye undersøgelse har forskerne beregnet de mulige virkninger af forskellige kombinationer af genetiske variationer. Alt sammen med det formål at vurdere hvilke børn og unge, som har den største risiko for at blive deprimerede. I rapporterer fremgår det, at man generelt skal være opmærksom på depression hos de børn, hvis forældre har haft depression og hvor forældrene selv fik depression i en tidlig alder. Det anslås dog ikke med tydelighed, om dette skyldes arv i form af gener eller miljø. Forskerne udelukker ikke nogen af delene. Konklusionen på rapporten synes alligevel ganske klar. Depression hos børn og unge afledes generelt af voksne, som med rapportens egne ord: Fungerer som en tidlig indikator for klinisk signifikante niveauer af depression. Med andre ord, så påvirkes børnene i væsentlig grad af deres forældre. Sammenligner man således med rapportens kontrolgruppe af børn og unge, hvis forældre ikke har depression, så har dem med deprimerede forældre betydelig større risiko.\nRapporten viser også, at depression går i arv i flere generationer. Har man selv depression vil eksempelvis bedsteforældre eller oldeforældre med stor sandsynlighed også have haft det.\nI en undersøgelse offentliggjort i tidsskriftet JAMA Pediatrics også fra april i år fremgår det, at antallet af unge med selvmordstanker eller selvmordsforsøg er steget fra 580.000 i 2007 til 1,12 mil-\n”Børn føler sig mere pressede i skolen og de er mere bekymrede over at leve, end vi har oplevet tidligere. Forældre og omsorgspersoner er mere stressede. Selvmordsforsøg og selvmord er stigende i alle aldersgrupper,” fortæller psykiateren. 15 procent af alle amerikanske gymnasieelever oplyser, at de har været mobbet online i det forløbne år. En undersøgelse fra Pew Research Center viser, at antallet kan være endnu højere: 59 procent. ”Onlinemobning kan være særligt svært for børn og unge,” forklarer Neha Chaudhary, børne- og ungdomspsykiater\nlioner i 2015. Tallene bygger på data fra de amerikanske centre for sygdomsbekæmpelse og forebyggelse. ”En årsag til stigningen i depression og selvmordsadfærd kan være mere stress og pres på børn og unge,” siger Gene Beresin, der er administrerende direktør for The Clay Center for Young Healthy Minds på Massachusetts General Hospital og professor i psykiatri på Harvard Medical School.\nved Massachusetts General Hospital og Harvard Medical School og tilføjer: ”Det er tydeligt, at børnene har vanskeligt ved at tale med de voksne om den mobning, som flyver under radaren. Det sker, uden at nogen ved det og uden de samme konsekvenser for mobberne. Oplever de unge samtidig, at deres forældre er deprimerede, så taler de slet ikke med dem om deres situation, og så ender det med, at de selv bliver deprimerede.”\nDEPRESSION OG MOBNING\nNatur-Drogeriet udvikler, producerer og markedsfører naturlægemidler, kosttilskud og helseprodukter til hele familien. Produkterne findes hos den autoriserede forhandler, helsekostforretninger, Matas og apoteker. KOSTTILSKUD: Den anbefalede daglige dosis bør ikke overskrides. Bør kun efter aftale med læge eller sundhedsplejerske anvendes af gravide eller børn under 1 år. Opbevares utilgængeligt for børn. Kosttilskud bør ikke træde i stedet for varieret kost. maj nr.4 // 2019 SuperB_annonce_208x280_Sundhed.indd 1\n| 49 11-04-2019 09:28:59\nPå cosmage.dk kan du finde information omkring de fleste typer af hårtab, samt vejledning til valg af rette behandling.\nHvorfor bliver kærligheden udfordret? Kærligheden kører ikke af sig selv år ud og år ind. Den bliver udfordret livet igennem. For den er en foranderlig og til tider uberegnelig størrelse. TEKST: MARIANNE EGENSE, SEXOLOG\nKærlighed skal vandes, gødes og plejes. Denne artikel fokuserer på kærligheden til din partner. Er den blevet sværere? Har vores forventninger til kærligheden og partneren måske ændret sig? Og er vi blevet mere krævende? De fleste søger kærligheden. Vi søger et sted at høre til. Vi ønsker ét menneske, der skal være vores bedste ven, elskede, fortrolige og vores klippe. Den der kender os bedst og er med til at give os identitet. Puha! Meget at forlange af et menneske. I dag har vi uanede teknologiske muligheder for at finde en partner og kærlighed. For bare hundrede år siden, kiggede man rundt i sin omgangskreds og nærområdet for at finde en partner. Det drejede sig dengang mere om økonomisk institution og partnerskab. Kærligheden er den stærkeste følelse i livet. Den styrker os, giver ro, glæde, overskud og dermed skulle den give en større rummelighed, nysgerrighed og åbenhed i forhold til vores partner. Men jeg har siddet med adskillige par, hvor kærligheden har været hårdt prøvet. Lige nu sidder jeg med fem par, hvor kærligheden har trange kår. De kæmper med tid — tid til at nå alt det de gerne vil. I dag har vi så mange muligheder og vil det hele indenfor uddannelse og karriere. Vi er tilstede på de digitale platforme og seksuelt vil mange også gerne\nprøve sig selv af og nyde seksuel frihed. Individet er i centrum. Det er der som sådan intet i vejen med, hvis man er enige om det. Samtidig vil vi også børn og familie og den tryghed, det tilhørsforhold og den tætte og unikke relation, det giver. Så vi vil kærligheden med al dets væsen og eventyret. Kan man det uden at være egoistisk — og er vi blevet mere egoistiske? Hvordan kan man få det til at fungere? Jeg oplever, at det netop er her, det tilter. Nemlig balancen mellem den enkeltes ønsker og fællesskabet med familien. Kommunikation er således en nødvendighed. Der skal files og ofte skal man gå på kompromis. Det kræver tid — den tid der er så sparsom. Så er det let-\ntere at løbe en tur eller gå ud med veninderne end skulle igennem en snak, der kan ende med sure miner. Det er opslidende, ja. Men hvis man ikke prioriterer kommunikation, så kan det ende med, at man begynder at leve parralle liv — man er sammen om børnene og får det til at fungere og gør så ellers, hvad man har lyst til. Det udfordrer kærligheden! Det tærer, teamfølelsen ryger og i stedet ender man i hver sin skyttegrav, hvor man kun tænker på sig selv og egne behov. Tanken om at det er lettere at være alene kan melde sig. I dag kan vi klare os økonomisk og både mænd og kvinder kan få børn alene. Det kræver tid, tålmodighed og beslutsomhed at få kærlighed til at fungere.\n”Jeg er fanget i min sorg” Sorgen efter ens nærmeste kan næsten ikke være til at bære, også selvom det er naturligt, at man mister sin mor eller far. Inge Temple går i denne måned tæt på de stærke følelser. TEKST: INGE TEMPLE, COACH OG TRIVSELSKONSULENT\nFAMILIEBREVKASSEN Kære Anja, Allerførst vil jeg gerne kondolere med tabet af din mor — det er altid trist. At være i sorg er en dybt personlig oplevelse og når sorgen rammer, påvirker det mennesker forskelligt. Der er ikke et bestemt antal dage, uger eller måneder, man skal, bør eller kan sørge over tabet af et menneske, man elsker. Der er ikke rigtige eller forkerte måder at sørge på. For der er nemlig forskel på de bevidste eller ubevidste strategier, som mennesker i sorg bruger, uden at den ene er mere rigtig end den anden. Med en strategi der handler om at ’genoprette’ sit liv, har man overvejende fokus på at lære at leve med og i den nye virkelighed. At få en accept af at livet uden den anden er anderledes. At man selv og ens rolle er anderledes. Måske din familie gør brug af denne strategi, mens det på dig virker som om, at de ikke sørger. Især hvis du anvender en anden strategi, hvor du har mere fokus på dit tab, kan den genopbyggende strategi nærmest virke som en rød klud, fordi sorgen ikke fylder på samme måde i den anden. Fokus på smerten og savnet fylder nemlig rigtigt meget og det er her, at du oplever, at tårerne presser sig på og at det føles som om, du ikke kan komme videre. Her forsøger du måske at holde fast i det bånd, der var mellem dig og din mor — det bånd som i praksis ikke er der længere. Sorg har nogle stadier, som bliver ved at gå igen, indtil vi har opnået accept: Benægtelse, vrede, forhandling, depression, accept. Selvom de ikke nødvendigvis kommer i denne rækkefølge, så er det typisk, at der først er en form for chok, så en reaktion, reparation og til sidst nyorientering. Mange mennesker går rundt i lang tid og venter på, at sorgen skal ’gå over’. Men sorgen er nærmere noget, man lærer at leve med og at acceptere. Nogle gode råd til håndtering af din sorg: Du kan sikre din mentale balance ved at sørge for, at basisbehovene er dækket: Søvn, mad, social kontakt og bevægelse. Du kan træne dig selv i at gå til og fra følelserne ved at give dig selv et tidsrum, hvor du giver dig plads til at sørge. Når tiden er forbi, så flyt dit mentale fokus og dig selv fysisk ved at gå et andet sted hen og foretage dig noget andet. Sørg for at finde plads til aktiviteter, der gør dig glad. For eksempel at gå en tur, at bruge tid med en veninde, dyrke yoga eller en anden sport. Det kan også være en anden aktivitet, der føles som selvpleje for netop dig.\nHvis du mistænker, at du ikke kan komme videre i din sorgproces, så vil jeg anbefale dig at søge hjælp, enten i en sorggruppe eller hos en psykolog/terapeut med speciale i sorg. For selvom der ikke er en tidsbegrænsning på sorg, er det vigtigt at skride ind, hvis sorgen bliver ved med at fylde på en nærmest altoverskyggende måde. Ofte er det små ting, du kan justere i dine strategier og som kan rykke dig — så du igen kan give dig selv lov til at føle glæde. Glæde over det tætte bånd du havde med din mor og den tid I havde sammen. Glæden vil vende tilbage — sådan midt i savnet. Lige pludseligt. Kærlig hilsen, Inge\nSORGENS FEM STADIER •• Benægtelse – stadiet hvor vi forsøger at beskytte os selv og hvor vi søger at finde en måde at finde mening i en kaotisk situation, som vi ikke har kontrol over. •• Vrede – en helt almindelig følelse i forhold til at ville løse ’problemet’ - kan komme til udtryk overfor de nærmeste eller for eksempel lægen på sygehuset. •• Forhandling – vi kan udøve mange forhandlinger i håbet om, at nogen kommer og redder os fra situationen. Et udtryk for vores ønske om at kunne tage kontrollen. •• Depression – en naturlig del af sorg. Det er dog vigtigt at holde øje med, at stadiet passerer, så man ikke bliver ramt af en klinisk depression. Det er forventeligt, at den skrækkelige virkelighed rammer og man føler sig magtesløs i en periode. •• Accept – stadiet hvor vi for alvor kan komme videre med vores liv. Sorgen er der stadig, men den er mindre intens og med plads til de gode minder og det nye liv.\nHvert tiende barn har motoriske problemer og det kan have store konsekvenser. Her får du gode råd til, hvordan du støtter dit barns motoriske udvikling på en sjov og legende måde i hverdagen. TEKST: SIGNE LYKKE SCHOUW, BØRNEULYKKESFONDEN\nAt børns motoriske udvikling er vigtig, kommer næppe som nogen overraskelse for særlig mange forældre. Alligevel har hvert tiende barn i dag direkte motoriske vanskeligheder, når de begynder i indskolingen. Det kan give problemer med indlæringen og kan få konsekvenser helt ind i voksenlivet. Når et barn bevæger sig, træner det motorik og koordination og bidrager til barnets kognitive, intellektuelle og sociale udvikling. Aktive børn har eksempelvis vist sig at være bedre til at koncentrere sig og modtage ny læring, fordi der er fundet positive sammenhænge mellem fysisk aktivitet og kognitive processer. Bevægelse har desuden stor betydning for barnets sociale trivsel. Et barn, der er trygt ved sin egen krop og føler, at det kan mestre sin krop, har lettere ved at indgå i lege og blive en del af et socialt fællesskab med andre børn. Deltagelse i fysiske aktiviteter med andre børn giver barnet selvværd og selvtillid og kan danne grobund for nye sociale relationer. ”Børn skal kunne lege og bevæge sig overalt, hvor de færdes,” siger Henriette Madsen, som er generalsekretær i Børneulykkesfonden og tilføjer: ”Mange børn bliver ikke motorisk udfordret og det har resulteret i stigende tendenser som overvægt, inaktivitet og usunde vaner. Derfor har vi for eksempel lavet kampagnen ’Hej skal vi lege?’ med det formål at inspirere børn til en hverdag med mere bevægelse og fysisk aktivitet.”\nSundhedsstyrelsen anbefaler, at børn bevæger sig en time hver dag og at de mindst to gange om ugen bevæger sig i 20 til 30 minutter med høj intensitet. Det kan umiddelbart lyde af meget, hvis man er småbarnsforælder med fuldtidsjob, for der er nok at se til. Det behøver dog ikke blive en sur pligt. Det handler derfor om at gøre fysisk aktivitet til en del af de daglige gøremål. Det kan måske være med til at gøre hverdagen sjovere. På vej til institution/skole: Tag cyklen så ofte det er muligt. Selvom barnet sidder bagpå i barnestol, inspirerer du barnet til selv at cykle senere i livet. Hvis I tager bilen til institution/skole, så parkér et stykke væk og hink,\ngå baglæns eller løb om kap, resten af vejen. Gå på line på stregerne i fortovet, stenene ved stranden, træstubbene i skoven — alle steder, hvor det er muligt. Derhjemme: Når barnet ser tv eller spiller på tablet, kan det med fordel foregå på maven. Enten i sofaen eller med puder på gulvet. På den måde styrkes barnets rygmuskulatur. Skøjt rundt på en eller to gulvklude. Sådan kan man inddrage barnet i rengøringen. Stå på ét ben og børst tænder. Begynd med at holde fast i håndvasken med én hånd, hvis det er for svært.\nET SUNDT SAMARBEJDE Børneulykkesfonden medvirker til at gøre Danmark sikkert for børn, gennem læring og oplysning om sikkerhed. Børneulykkesfonden skaber resultater gennem forebyggende aktiviteter, som tager udgangspunkt i børns leg, kreativitet og fysisk udfoldelse.\nADVERT Den Lille og Den Store! • Den lille kapsel og den store effekt. • Dagsdosis på 40 mg. 1 kapsel indeholder 40 mg UC-II® type 2-kollagen i sin oprindelige form.\nBØRN KAN VÆRE AKTIVE, SELVOM DE ER INDLAGT\na Børneulykkesfondens generalsekretær i 2016 var indlagt med sin søn, blev hun forbavset over, hvor svært det var at få tiden til at gå på et hospital. Det føltes næsten som om, at tiden stod stille. Selvom hospitalet havde flere legerum, stod de alle tomme. Der var en masse legetøj, men ingen børn. De fleste børn lå stille i deres senge på hospitalsstuerne og så fjernsyn eller spillede på deres tablets, selvom de sagtens kunne bevæge sig. Sønnens indlæggelse gjorde hende opmærksom på de indlagte børns uopfyldte behov for mere leg og bevægelse: ”Først var det svært for mig at forstå, hvorfor så få børn gjorde brug af den mulighed for leg og bevægelse, som legerummene på hospitalet indbød til. Men langsomt gik det op for mig, at der simpelthen manglede nogen til at sætte det i gang. Jeg gik i noget tid og tænkte over, hvad man kunne gøre for at aktivere de indlagte børn mere. Så fik jeg ideen til Legeheltene,” siger Henriette Madsen, generalsekretær i Børneulykkesfonden.\nEN AKTIV HVERDAG PÅ HOSPITALET I 2017 gennemførte Børneulykkesfonden en undersøgelse blandt indlagte børn og deres forældre. Undersøgelsen viste, at en indlæg-\ngelse ofte er forbundet med stor inaktivitet og ensomhed. Faktisk svarede 59 procent af de indlagte børn, at de opholder sig på hospitalsstuen mere end halvdelen af tiden. Inaktivitet i længere perioder kan have store konsekvenser for indlagte børns fysiske og sociale udvikling, og derfor igangsætter Legeheltene aktiviteter, der får børnene op af sygesengen og ud af hospitalsstuerne. Sygdomsramte børn er ofte en overset og udsat gruppe, når det kommer til bevægelse, men deres behov for stimulerende aktiviteter er det samme. Dertil kommer en uhensigtsmæssig hospitalskultur, der siger, at syge børn skal forholde sig helt i ro: ”Vi oplever, at det er udfordrende at motivere forældrene til at støtte\n% af de indlagte børn vil gerne være mere fysisk aktive.\n81,5% af de indlagte børn\nville deltage, hvis der kom én udefra og igangsatte nogle aktiviteter med fokus på leg og bevægelse.\n58,5% af de indlagte børn\nopholder sig på hospitalsstuen mere end halvdelen af tiden.\nKilde: Børneulykkesfondens undersøgelse blandt indlagte børn og deres forældre (2017)\nBØRN OG MOTORIK deres børn i at være mere fysisk aktive. Det skyldes forældrenes holdning til, hvad deres børn kan, når de er syge, men også en opfattelse af, at syge børn skal forholde sig helt i ro. Hospitaler forbinder man ikke umiddelbart med et sted, hvor børn kan lege, være aktive og have det sjovt. Det er i virkeligheden ærgerligt, for fysisk aktivitet har utrolig mange gavnlige effekter,” siger Lone Møller, oversygeplejerske på Odense Universitetshospital.\nVIL BEVÆGE SIG MERE På trods af de mange barrierer har de indlagte børn faktisk et stort ønske om at bevæge sig mere. Hele 69 procent af de indlagte børn i Børneulykkesfondens undersøgelse svarer, at de gerne vil være mere fysisk aktive på hospitalet. Alle Legehelte er fagfolk med en uddannelse inden for fysioterapi, ergoterapi eller idræt. Med deres\nbaggrund har de kompetence til at tilpasse bevægelseslegene og aktiviteterne i forhold til det enkelte barn med det for øje, at alle børn skal kunne være med. På den måde får børnene en succesoplevelse, der giver dem lyst til at kaste sig ud i nye og sværere aktiviteter. Samtidig hjælper Legeheltenes aktiviteter børnene med at få mere selvtillid og med at genfinde glæden ved leg og bevægelse. ”Alle indlagte børn kan være med. Jeg har engang haft en pige, der havde drop og hun tog bare sit stativ med sig. Jeg har også haft en dreng, som blev transporteret rundt på hospitalet i kørestol af sine forældre. Han rejste sig på et tidspunkt op og tog nogle skridt. Det var måske kun 10 til 12 skridt, men det var bedre, end at han sad stille. Det er jo ikke alle børn, der kan lige meget rent fysisk. Men de kan alle deltage i det sociale og det er mindst lige så vigtigt,” siger Signe, Legehelt på H.C. Andersen Børne- og Ungehospital.\nAmbulant behandling til unge Novavi Stofrådgivningen tilbyder behandlingsforløb til unge op til 30 år, der har et skadeligt forbrug af illegale rusmidler og eventuelt alkohol. Behandlingsforløbene tager udgangspunkt i den enkelte unges behov, ressourcer og barrierer. Vi arbejder både med de problemer, der danner grundlag for udviklingen af de unges skadelige forbrug, med selve forbruget og med at hjælpe de unge til at skabe nogle gode ungdomsliv uden skadeligt forbrug. Novavi Stofrådgivningen tilbyder: Specialiseret psykiatrisk og psykologisk indsats i forhold til unge med dobbeltdiagnoser. Mange års erfaring og høj effekt af behandlingen. Fokus på samarbejde, fleksibilitet, gennemsigtighed og forudsigelighed. Tilkøb af ydelser som kan kombineres med kommunens egne behandlingsforløb. Novavi har mere end 15 års behandlingserfaring med unge med skadeligt forbrug af rusmidler. Vores behandlere er psykologer, psykiatere, terapeuter, socialrådgivere og pædagoger.\nLæs mere om vores behandlingstilbud på\nGalaxa Pharma reg. DK33871902 ∙ Korskildelund 6 ∙ DK-2670 Greve ∙ tel.: 70 70 73 37 58 |\nEN SUND MUND ER VIGTIGT FOR EN SUND KROP I slutningen af marts var det World Oral Health Day, hvor det på globalt plan blev markeret, at det er vigtigt at have sunde tænder og en sund mund, og at du selv kan gøre noget for at forebygge tandsygdomme. TEKST: CHARLOTTE HOLST, TANDLÆGEFORENINGEN\nBørst dine tænder grundigt med\ntandpasta med fluorid to gange om dagen (morgen og aften) i to minutter hver gang. Brug eventuelt supplerende hjælpemidler, for eksempel tandstikkere eller tandtråd til at holde rent mellem tænderne.\nHold igen med sodavand, sports-\nDe fleste ved, at det er vigtigt at børste tænder, undgå for meget sukker og at gå jævnligt til tandlæge for at forebygge tandsygdomme. Næsten halvdelen af danskerne ved derimod ikke, at der er direkte sammenhæng mellem sundhed i munden og sundhed i resten af kroppen. Stadig mere forskning peger således på, at der er sammenhæng mellem tandsundhed og almen sundhed. Parodontitis kan eksempelvis forværre diabetes og hjerte-kar-sygdom. Helt ny forskning viser tilmed en mulig sammenhæng mellem parodontitis og Alzheimers. Formanden for Tandlægeforeningen forklarer, at du selv kan gøre meget for at undgå orale problemer og de\nsygdomme, der kan følge med i resten af kroppen. ”Man kan selv gøre noget for at få en sund mund, men de gode tandplejevaner kan ikke stå alene. Det er vigtigt at gå regelmæssigt til tandlæge og her er den historisk høje brugerbetaling på tandpleje en kæmpe barriere for mange, som må fravælge tandlægen og ikke får taget hånd om deres sundhed,” siger Susanne Kleist, formand for Tandlægeforeningen. Uanset hvor ofte du får gået til tandlæge, så kan du altså selv forebygge de værste problemer. Her får du nogle råd, som alle kan have glæde af. De er opdelt og rettet specielt mod børn, unge og voksne. Så med disse råd er hele familien godt beskyttet.\ndrikke, energidrikke og juice, da de kan give syreskader. Det gælder både lightprodukter og de traditionelle drikke. Vær ligeledes tilbageholdende med sukkerholdige mellemmåltider som müslibarer, tørret frugt og drikkeyoghurt, som kan give caries. Undgå snus. For det kan få tandkødet til at trække sig tilbage, irritere mundslimhinden og misfarve dine tænder.\nVær ekstra grundig med mund-\nhygiejnen, hvis du tager medicin, der giver mundtørhed. Tal med din tandlæge, hvis du lider af mundtørhed. Rygning og e-cigaretter øger blandt andet risikoen for parodontitis og cancer i mundhulen. Nogle af disse råd er uddybet i Tandlægeforeningens seneste artikler her i magasinet. Det gælder for eksempel rådene om at holde sig fra rygning og e-cigaretter. Du kan også læse mere på foreningens hjemmeside. maj nr.4 // 2019\nUVIDENHED KAN SKADE Stadig flere får biologisk medicin, samtidig med at mange lægfolk undervurderer de sygdomme, som behandles med biologisk medicin. Det giver store udfordringer. TEKST: BIRTE JØRGENSEN\n4 ud af 10 danskere opfatter biologisk medicin som ”urtemedicin”. Det viser et nyt studie fra Dansk Gigthospital. Af studiet fremgår det også, at biologisk medicin af lægfolk ofte opfattes, som ”sundt nok”, men kun med begrænset effekt. ”Det er synd og skam og helt urimeligt,” fastslår overlæge Oliver Hendricks, der er specialist i gigtsygdomme på Dansk Gigthospital og er hovedskribent på studiet om opfattelsen af biologisk medicin. ”Når vi har udarbejdet et studie om biologisk medicin, så skyldtes det, at vi gerne vil vide, hvilken opfattelse folk har af biologisk medicin. Men at det er så mange, som tilsyneladende ikke ved noget om biologisk medicin, når biologisk medicin ofte er den bedste og eneste medicin, det kom bag på os,” siger Oliver Hendricks. Han gør opmærksom på, at biologisk medicin i flere tilfælde er den eneste effektive behandling, som hans patienter kan få. ”Det gør det samtidig til en udfordring, når jeg oplyser mine patienter og deres pårørende om, at de skal\nHVAD ER BIOLOGISK MEDICIN? De biologiske lægemidler adskiller sig fra andre typer lægemidler ved at være fremstillet af et biologisk materiale fra mennesker, dyr eller planter eller ved hjælp af gen-teknologiske metoder. Langt de fleste biologiske lægemidler, som anvendes i dag, fremstilles ved hjælp af gen-teknologi med brug af enten pattedyrs celler, gærceller eller bakterier til at producere lægemiddelmolekylet.\nbehandles med biologisk medicin,” fortæller overlægen.\nBIOLOGISK MEDICIN I dag fremstilles de biologiske lægemidler i langt overvejende grad ved hjælp af gen-teknologi med brug af enten pattedyrs celler, gærceller eller bakterier til at producere lægemiddelmolekylet. ”Biologisk medicin er ofte den mest velegnede til sygdomme som for eksempel leddegigt og rygsøjlegigt, hvor behandlingen er med til at forhindre, at kroppens immunforsvar fejlagtigt angriber kroppens led,” oplyser Oliver Hendricks. Han gør opmærksom på, at det muligvis er det medicinske ordvalg, som giver en forkert opfattelse af begrebet biologisk medicin og dermed også af alvoren af de sygdomme, som bliver behandlet med biologisk medicin. ”Det skyldes tilsyneladende, at vi i de nordiske og germanske sprogområder forbinder ordet biologisk med økologi og natur. I de engelsktalende lande er ordet for økologi organic. Det giver større forståelse for biologisk behandling i engelsktalende lande,” mener Oliver Hendricks. Overlægen lægger ikke skjul på, at misforståelsen kan skade patienterne. ”Biologisk behandling er med til at hæmme betændelsesprocesser, der opstår i leddene ved leddegigt, psoriasisgigt og morbus Bechterew og er på\nden måde ganske enestående,” siger han og tilføjer: ”Udover at kæmpe mod en usynlig sygdom, oplever mennesker med leddegigt og rygsøjlegigt således, at deres sygdomsbyrde forklejnes, fordi de bliver behandlet med biologisk medicin. Når det sker, kan patienten føle, at der er noget fundamentalt galt med selvopfattelsen.” ”En anden konsekvens er, at du i sociale sammenhænge tager en ’maske’ på for ikke at blive betvivlet. Derfor er dette studie særlig vigtigt for dialogen med de pårørende og de kommunale sagsbehandlere. Også patienternes kontaktpersoner i det nære sundhedsvæsen vil have gavn af den nye viden om den sande sygdomsbyrde ved leddegigt,” fortæller overlægen, der netop har præsenteret Dansk Gigthospitals studie i lægetidsskriftet Scandinavian Journal of Rheumatology. Når forståelsen af biologisk medicin også er vigtig lige nu, så skyldes det, at Lægemiddelstyrelsen i den næste tid vil sætte yderligere fokus på biologiske lægemidler. Det gør styrelsen blandt andet, fordi der løbende bliver udviklet nye biologiske lægemidler med nye eller bedre behandlingsmuligheder. Det gælder i særdeleshed inden for væksthormoner, kræft-, diabetes- og gigtområdet. Samtidig forventer Lægemiddelstyrelsen, at der vil blive udviklet nye lægemidler, når patenter på de biologiske lægemidler udløber i årene fremover.\nVI VIL LÆSE MED I VORES SYGEHUSJOURNALER Flere og flere borgere læser med i egen journal, når de har været indlagt på et offentligt hospital. Det viser tal fra sundhed.dk’s kendskabsundersøgelse, som er foretaget hvert år siden 2012. I undersøgelsen har man spurgt 1.018 danskere, om man har prøvet at læse med i egen sygehusjournal på\nnettet. Til spørgsmålet svarede 29 procent af de adspurgte Ja i 2012. Til det samme spørgsmål svarede 55 procent Ja i 2018. Flere danskere er altså blevet klar over, at de kan læse med i deres journal og har interesse i at vide, hvad de fejler, og hvilken behandlingsplan, der er blevet lagt. Tallene i sundhed. dk’s kendskabsundersøgelse dækker over sygehusjournal på nettet generelt og ikke kun specifikt via det, der hedder e-journalen på sundhed.dk. Det kan altså også være for eksempel på ’min sundhedsplatform’, at borgerne har læst deres journal. Men antallet af besøgende på e-journalen på sundhed.dk bliver ved med at stige. Således blev der i januar 2019 sat rekord med 248.000 unikke besøgende sammenlignet med 199.000 unikke besøgende i oktober 2018, som var rekord i 2018.\nneutraliserer genet TET2. Det er særlig vigtigt, fordi mange med leukæmi og andre blodlidelser ofte har mutationer i TET2. Forskningsresultaterne er udgivet i det videnskabelige tidsskrift Genome Research. ”Vi kan bruge vores viden om TET2 til at udvikle en behandling mod leukæmi,” siger Kasper Dindler Rasmussen, der er forskningsleder på University of Dundee.\nNår ældre patienter får en stue for sig selv fremfor at ligge på en flersengsstue, halveres deres risiko for at blive ramt af delirium (bevidsthedsforstyrrelse). Det viser et nyt studie med 1.014 patienter fra afdelingen for Ældresygdomme på Aarhus Universitetshospital, som Sif Sund Blandfort står bag. Hun er ph.d. studerende og sygeplejerske ved Ældresygdomme på Aarhus Universitetshospital og Institut for Klinisk Medicin. ”Forskellen er markant. 29 procent af de patienter, som var indlagt på en flersengsstue, blev ramt af delirium under deres indlæggelse. På enestuerne er det tal blevet reduceret til 16 procent,” siger Sif Sund Blandfort. Oversygeplejerske på Ældresygdomme, Kirsten Rahbek, vurderer, at det giver god mening, at det forholder sig sådan. ”På en enestue er der ikke andre patienter end én selv, man skal forholde sig til. Det giver ro og mulighed for at snakke frit med lægerne og sygeplejerskerne i enerum”.\nVIGTIG VIDEN OM LEUKÆMI I vores blodårer modnes stamceller konstant til forskellige slags blodceller, som vi har brug for, for at kroppen kan fungere. Nu har forskere fundet frem til, præcis hvordan en bestemt mutation i blodets stamceller kan stå i vejen for denne modning til blodceller. I et nyt studie viser de, hvad der sker i blodceller fra mus, når man\nENESTUER HJÆLPER ÆLDRE\nFælles indsats mod børns vægt Hver femte ung i udskolingen og hver ottende barn i indskolingen er enten overvægtige eller svært overvægtige. Det er blot to af de alarmerende konklusioner i en ny opgørelse fra Danske Regioner, som er skrevet på baggrund af børnesundhedsprofiler i Region Nordjylland og Region Hovedstaden. Opgørelsen er en del af regionernes nye udspil om sundhed for børn og unge. ”Overvægt hos børn kan medføre mobning, lavere livsglæde og lidelser som højt blodtryk og kroniske sygdomme som eksempelvis diabetes senere i livet. Som mor skærer det i hjertet at se de her tal og som sundhedspolitiker giver det anledning til stor bekymring for fremtidens borgere og sundhedsudgifter,” siger Ulla Astman, der er næstformand i Danske Regioner. ”I regionerne er vi derfor også klar til at slå os sammen med gode kræfter i foreningslivet, kommunerne og detailhandlen, så vi med en tidlig og fælles indsats kan hjælpe de børn, hvor vægten er på vej op,” siger hun og gør opmærksom på, at regionerne med udspillet ’Sundhed for alle børn og unge’ både har en vision og en forebyggelsesindsats rettet mod børn og unge.\nDanmark er et af de bedste lande til at behandle hjertesygdomme. Men det betyder samtidig, at mange danskere har livslange kontrol- og behandlingsforløb på hospitalerne. For at gøre det nemmere for borgere med kronisk hjertesygdom og skabe nære og trygge tilbud vil regionerne oprette nye Hjerterum. Det kan for eksempel være i udvalgte sundhedshuse, hvor sundhedspersonalet fra hospitalet tilser hjertepatienterne i deres nærmiljø. Det slår et nyt udspil fra Danske Regioner og Hjerteforeningen fast. ”Jeg er glad for, at vi de sidste ti år har sørget for, at hjertepatienter får bedre behandling. Hjertedødeligheden er faldet. Nu vil vi rykke den gode\nbehandling tættere på borgerne, samtidig med at vi sikrer sammenhæng mellem den højt specialiserede hjertebehandling og opfølgningen og kontrollerne,” siger Stephanie Lose, der er formand for Danske Regioner.\nForebyggelse er vejen frem Stadig flere danskere lider af mere end én kronisk sygdom. Det kaldes også multisygdom. Ifølge regionernes sundhedsprofil lider næsten hver fjerde mand og knapt hver tredje kvinde i dag af multisygdom. Regionerne vil således sikre en mere sammenhængende behandling. ”Derfor har vi taget initiativ til en politisk arbejdsgruppe, der kommer med forslag til, hvordan vi allerede nu kan agere proaktivt for at sikre danskernes sundhed. Problemet med multisygdom vil nemlig kun blive større i fremtiden,” siger\nPoul-Erik Svendsen, der er næstformand i Danske Regioners sundhedsudvalg. ”Vi skal tænke forebyggende og vi skal tænke på tværs af organisatoriske grænsedragninger. Derfor vil vi i arbejdsgruppen indsamle gode erfaringer rundt om i landet og invitere relevante aktører ind til at diskutere løsninger med os. For kun med regionernes drivkraft, samarbejde på tværs og proaktiv handling kan vi gøre os forhåbning om at løse det skelsættende sundhedsproblem, som multisygdom udgør.”\nVi skal hjælpe børnene ”Den negative udvikling i børns trivsel må og skal vendes. Her er god søvn vigtigt,” siger Karin Friis Bach, der er formand for sundhedsudvalget i Danske Regioner. Derfor vil regionerne i samarbejde med andre offentlige aktører udarbejde en guide, der skal sikre, at forældre og skoler er bedre rustet til at fremme børn og unges sunde søvnvaner. ”Det er endnu begrænset, hvad der findes af forskning,\nnår det handler om konsekvenserne ved skærmbrug. Men jeg bliver for alvor bekymret, når jeg ser på eksplosionen i antallet af børn og unge, der føler sig ensomme eller på anden vis mistrives. Det er sket i den samme periode, hvor skærmen er blevet fast inventar på børneværelset. Vi er nødt til at hjælpe vores børn og unge til en sund omgang med mobiltelefoner,” siger formanden for sundhedsudvalget.\nMÅNEDENS KRYDSORDSGEVINST: Har du løst månedens krydsord, så har du mulighed for at vinde et eksemplar af bogen BÆREDYGTIG KOST til dig, der gerne vil leve mere bæredygtigt og vil have kendskab til, hvordan du træffer bæredygtige valg i supermarkedet og i madlavningen.\nDe nummererede felter i krydsordsopgaven danner et kodeord, som du kan indtaste på hjemmesiden magasinetsundhed.dk/konkurrencer. Dermed deltager du i konkurrencen om månedens krydsordsgevinst, som er bogen BÆREDYGTIG KOST. På magasinets hjemmeside finder du også andre konkurrencer og masser af bonusinspiration til en sundere hverdag. Løsningen fra sidste måned var: FODBOLDKAMP\nSundhed | Maj 2019