Danmark smidt ud af konkurrenceevnens top ti | Berlingske Business\nWorld Economic Forum sender Danmark fire pladser ned i sin årlige undersøgelse af konkurrenceevnen i alle verdens lande. Foto: PORNCHAI KITTIWONGSAKUL\nWorld Economic Forum sender Danmark fire pladser ned i sin årlige undersøgelse af konkurrenceevnen i alle verdens lande.\nUffe Gardel // ug@berlingske.dk, // ksre@berlingske.dk\nI går udkom World Economic Forum (WEF) med sit årlige indeks over verdens landes konkurrenceevne, og det ser ikke godt ud for Danmark, selv om der ikke er tale om en stor tilbagegang. Således ryger vi fra en ottendeplads til en 12. plads, og vi er dermed stadig blandt toppen af de 144 lande, som i år er med i undersøgelsen Global Competitiveness Index. Danske erhvervsledere angiver i undersøgelsen, at de tre vigtigste forhindringer for vækst er den begrænsede adgang til finansiering, skattesatserne og offentligt bureaukrati.\nMen Danmarks samlede indeks for konkurrenceevne er også faldet en lille smule, og vi er blevet overhalet af fire lande på én gang, nemlig Storbritannien, Hong Kong, Japan og Qatar. Nedturen har været voldsom; så sent som i 2010 var Danmark nummer tre på listen og altså dermed regnet som verdens tredjebedste land at drive virksomhed i.\nDet er nogle af de områder, som vi normalt bryster os af, der bliver hårdere bedømt end tidligere. I år er det især bedømmelsen af vores institutioner, altså den offentlige sektor og retsvæsenet, der trækker ned, samt vurderingen af finansmarkedet. Men der er også markant lavere karakterer til Danmark på områderne infrastruktur, højere uddannelse og arbejdsmarked.\n»Vi kritiseres for at have for mange stivheder i løndannelsen. Man vil gerne have et mere fleksibelt system, der giver mulighed for at belønne dem, der gør det godt, og modsat for dem, der ikke gør. Det er der ikke de samme muligheder for i Danmark med den løndannelse og aftalemodel, vi har,« lyder det fra Bo Sandemann Rasmussen, professor i økonomi ved Aarhus Universitet.\nFor høj skat og for mange regler\n»Man kan egentlig ikke være overrasket over virksomhedernes oplevelse af vækstbarrierer,« siger CEPOS’ cheføkonom Mads Lundby Hansen, der uddyber:\n»Vi har verdens højeste skattetryk. Det er selvfølgelig en barriere for virksomheders muligheder for at konkurrere og vokse. Herudover har Danmark verdens største offentlige sektor, og det kan bidrage til øget bureaukrati, når virksomheder skal opnå byggetilladelser, ekspandere med videre,« siger han.\nBo Sandemann Rasmussen støtter den udlægning. Skattetrykket kan på længere sigt blive et reelt problem for Danmark, fordi danske virksomheder skal give en høj løn til højtkvalificerede medarbejdere, der kommer udefra, hvis de skal opnå samme købekraft, som de er vant til. Derudover kan det offentlige bureaukrati gøre det mere besværligt at drive virksomhed.\n»Hver gang, der kommer nye regulativer fra det offentlige, pålægger det virksomhederne en byrde, fordi de skal tilpasse sig ændringerne. Det trækker ned for Danmarks vedkommende, fordi vi har et bureaukratisk system,« siger han.\nPositivt er det dog ifølge Mads Lundby Hansen, at Danmark selv kan gøre noget ved de problemer, der er i forhold til den langsigtede konkurrenceevne.\n»Den gode nyhed i undersøgelsen er, at vi kan ændre på nogle af de faktorer, der udgør vækstbarrierer. Det er muligt at sænke skattetrykket, som det er sket ved den seneste skattereform, hvor skattetrykket bliver sænket med syv milliarder kroner. Herudover kan man slanke den offentlige sektor og ad den vej reducere det offentlige bureaukrati,« siger han.\nWorld Economic Forum er bedst kendt for det årlige seminar af samme navn i den schweiziske skisportsby Davos. WEFs opgørelse af konkurrenceevnen i hele verden bygger både på statistiske undersøgelser og rundspørger blandt erhvervsledere.\nCorydon tror på solidt opsving


Vil en bilforhandler acceptere en båd som en handel ind? - 2019 | Penge\nVigtigste /Penge /Vil en bilforhandler acceptere en båd som en handel ind?\nMange forhandlere er ikke indstillet til at tage bådhandler, fordi de ikke har midler til at servicere, flytte eller inspicere dem. Men mange andre forhandlere vil gøre, hvad de kan for at lave en bilaftale, selvom det inkluderer at tage i en båd. Processen kan variere af forhandler, men handel med din båd kan være en mulighed.\nDu kan besøge forhandlerwebsteder, men medmindre du ser "vi accepterer noget til handel" eller noget lignende, skal du sandsynligvis ringe for at finde en forhandler til at arbejde med dig. Når du ringer, skal du bede om at tale med en salgschef; at tage en båd til handel er ikke en sælgeres beslutning. Før du ringer, skal du have en ide om, hvilken slags bil du vil have. De fleste forhandlere viser deres brugte og nye bilopgørelser online.\nNår du har fundet en forhandler, der vil acceptere en båd til handel, sørg for at få det vurderet. En forhandler kan kun have relevant information om båd (år, fabrikat og niveau), før du har taget det med til bedømmelse. Vær ikke overrasket, hvis denne proces tager flere dage. Forhandleren vil ringe til forskellige grossister og forbindelser, hun skal forsøge at måle en værdi, og om hun kan sælge båden til en anden virksomhed eller person. Når hun har en interesseret køber, kan hun arrangere, at du bringer båden ind.\nNår du har fundet en forhandler til at tage din båd, er det papirarbejde, der kræves for at handle båden, meget lig med bilpapirarbejde. Du skal bruge bådens titel og eventuelle gældende låneoplysninger, som f.eks. En lien-frigivelse, hvis lånet er blevet opfyldt eller din bankoplysninger og kontonummer, hvis ikke. Forhandleren vil ringe for at få din båds udbetalingsbeløb og sørge for at betale båden for at fuldføre handelsprocessen. Sørg for at få dine oplysninger til rådighed, inden du kontakter forhandlere.\nFordi at finde en forhandler til at acceptere din bådhandel kan vise sig en smule udfordring, kan du selv sælge båden, før du forpligter dig til at købe et køretøj. På den måde kan du sikkert få flere penge til salget, som du kan bruge til din bilkøb. Du kan annoncere din båd til salg i lokale rubrikannoncer eller ringe til en bådforhandler for at finde ud af om du kan sælge den på forsendelsen, hvilket betyder, at forhandleren vil sælge din båd i detailsalg og beholde en procentdel af overskuddet.\nnone: budget, acceptere, handel, ikke, eller, forhandler, penge |\nKvalifikationer for at få velfærd i Virginia\nGæld diskriminerer ikke, og militære veteraner falder ofte i gæld på grund af sundhedsmæssige problemer, der opstår under eller efter deres militærtjeneste. Disse problemer forhindrer ofte dem.


Her er de nye retningslinjer: Krav til én meters afstand ophæves i børnehaver – men ikke i skolerne\nAlle pladskrav i landets dagtilbud ophæves. Dog er der fortsat krav til en meters afstand i skolerne.\nDe nye retningslinjer for genåbningen af landets daginstitutioner og skoler betyder, at kravet om en meters afstand fjernes fra dagtilbuddene. Fold sammen\nFoto: Peter Klint/Ritzau Scanpix\nOnsdag d. 13. maj 2020, kl. 18.04\nDet er onsdag aften blevet meldt ud, hvilke retningslinjer der gør sig gældende for den yderligere genåbning af dagtilbud, skoler og uddannelsesinstitutioner på mandag.\nPå dagtilbuds-området betyder det nu, at alle krav om afstand og pladskrav ophæves, hvilket ifølge Børne- og Undervisningsministeriet betyder, at alle børn kan komme tilbage i landets institutioner.\n»Det generelle krav om en meters afstand, for så vidt angår børns leg og personalets omsorg og arbejde med børnene, gælder ikke. I disse situationer er det vigtigt, at der er ekstra opmærksomhed på, at samvær foregår inden for stuen, og der er stort fokus på hygiejne. Dog skal afstand på en meter så vidt muligt overholdes ved for eksempel frokostsituationer, hente-bringe-situationer, forældresamtaler eller lignende,« står der i retningslinjerne.\nTidligere har der også været krav om, at der skulle være mindst fire kvadratmeter plads pr. barn, men det er også afskaffet fra på mandag. Pladskravet har særligt været et problem i mange institutioner i Københavns Kommune, hvor der ikke har været plads til mange af børnene.\nSelvom det nu meldes ud, at der er plads til alle børn, så er der fortsat forbehold:\n»Såfremt det er nødvendigt for at kunne efterleve de sundhedsfaglige anbefalinger, kan den ansvarlige myndighed, bestyrelse eller leder afgrænse timerne, barnet er i dagtilbuddet, prioritere mellem børn i forhold til den tid, de er i dagtilbuddet, anvende andre lokaler eller anvende forskudte mødetidspunkter.«\nAlle aktiviteter i landets dagtilbud skal ifølge retningslinjerne organiseres i faste grupper/stuer med et fast antal ansatte pr. gruppe, og børnene skal helst ikke blandes mellem stuerne.\nSkolerne skal holde afstand\nDerimod er der fortsat krav om en meters afstand i skolerne. Men med visse undtagelser, som det fremgår af vejledningen til skolerne:\n»Der er en generel anbefaling om en meters afstand fra næsetip til næsetip. På skoler, i SFOer, fritidstilbud og uddannelsesinstitutioner vil der være aktiviteter eller situationer, hvor anbefalingen om en meters afstand ikke kan efterleves. Det kan for eksempel være praktiske fag, børn der skal trøstes, udeleg og i frikvarterer. I disse situationer er det vigtigt, at der er ekstra opmærksomhed, at aktiviteten foregår inden for klassen samt på de generelle anbefalinger omkring hygiejne,« lyder det.\nBåde institutioner, skoler og efterskoler bliver opfordret til, at børn og elever ikke samles i for store grupper. Derudover lyder retningslinjerne, at der skal gøres brug af forskudte mødetider og pauser.\nDet understreges også i retningslinjerne, at undervisning på de åbnede skoler fortsat er karakteriseret som nødundervisning, da det ikke alle steder vil være muligt at leve op til almindelige standarder for undervisning.\n»Jeg ved godt, at retningslinjerne ikke svarer på alle spørgsmål, der er derude. Men vi er i løbende dialog med alle fra lærere og pædagoger til institutioner og kommuner, og vi lytter til de udfordringer, som de oplever. Nogle spørgsmål dukker først op, når hverdagen er gået i gang, og dem må vi så svare på i takt med, at de dukker op,« siger børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil om de nye retningslinjer.\nLæs alle de nye retningslinjer her.\nNu ophæves pladskrav, så der kan komme flere børn i børnehaverne


Erhvervslivets yndlings-marxistiske missionsskole | Information\nDengang Lena Lindenskov skulle starte på RUC’s første årgang af den naturvidenskabelige basisuddannelse i september 1972, havde hun taget bussen en time for tidligt fra Roskilde Station for at være sikker på at nå ud på Marbjerg Mark i tide.\nDet fortalte hun to årtier senere til universitetshistorikeren Else Hansen, der har skrevet det største samlede værk om Roskilde Universitetscenters historie: En koral i tidens strøm. RUC 1972-1997.\nDer lå kun tre færdige universitetsbygninger, da RUC åbnede for de første omkring 700 studerende.\nPå markerne øst for Roskilde havde der førhen ikke ligget andet end en lille bebyggelse kaldet Lidtgodthuse.\nFørst i 1988 oprettede DSB en station, der blev opkaldt efter en fjernere bebyggelse med det mere mundrette navn Trekroner, og ifølge vandrehistorierne havde DSB først givet efter, da studerende i protest var begyndt at trække i nødbremsen, når toget kørte forbi RUC.\nI dag er det 44 år siden, Lena Lindenskov som en af de allerførste studerende trådte ind i det nye ’basishus’.\nHun husker stadig den septembermorgen og følelsen af – på dette ellers temmelig afsondrede sted – at skulle være med til noget, der havde mere direkte forbindelse til ’virkeligheden’ end de gamle universiteter lod til at have.\nHun kendte ikke andre, der skulle starte på RUC, men fulgtes med en medstuderende, der skulle starte på den humanistiske basisuddannelse, som hun havde lært at kende et par dage forinden – de var begge flyttet på klubværelse i den by, de havde hørt, snart ville vokse sammen med det nye universitetscenter.\nIdeen om at starte på det nyåbnede og allerede kontroversielle RUC havde Lena Lindenskov fået fra sin gymnasielærer:\n»Han stak en brochure i hånden på mig og sagde, at det måske var noget for mig. Jeg kan huske, at der stod noget om gruppearbejde og om at tænke fagene konkret ind i virkeligheden – det var en mere moderne måde at tænke uddannelse på. Og så stod der, at man ville få sit eget skrivebord. Det havde jeg aldrig før haft, faktisk havde jeg ikke engang haft mit eget værelse,« fortæller Lena Lindenskov, der siden blev gymnasielærer, har haft eget konsulentfirma, og efterfølgende blev ansat på Danmarks Lærerhøjskole, der blev til Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, som i dag er en del af Aarhus Universitet.\nOprør og tidsånd\nSkovbørnehaven blev RUC senere kaldt, fortæller fysiker Kristine Niss i jubilæumsbogen RUC i 40 år.\n»Analogien til skovbørnehavnen var oplagt, fordi vi alle hver dag blev transporteret fra byen ud på landet,« skriver Niss, men det var også fordi »forskellen på RUC og de andre universiteter var jo, at på RUC fik man ikke verden serveret i gennemtænkte udskårne bidder. Her var ingen klatrestativer. Her klatrede man i træerne.«\nJeg startede selv på RUC tre årtier efter dets oprettelse og trækker stadig indimellem med en særlig følelse af længsel og afstand i en grånistret hættetrøje med parolen »RUC’er by choice«.\nMeget af det, jeg elskede og elskede at hade ved Roskilde Universitetscenter i det første årti af dette årtusind, findes allerede ikke længere, eller ikke længere i samme form. F.eks. er ordet ’center’ forsvundet.\nDet samme er lyden af sko og støvler, der svupper gennem mudderet på vej fra stationen ned ad den sti, der nu er asfalteret.\nLugter der stadig af billig beton og gamle madrasser i grupperummene? Hvad med husmøderne? Romrotterne? De endeløse, egalitære vejledningssessioner, hvor op til ni studerende ad gangen blev rettet af i opmuntrende og tillidsfuld ånd. Eller fik lov at sejle ud i studentikose intriger, mens hvidhårede mænd så ufravendt smilende til. Selv det sidste lærte man noget af. Hvis man ville.\nI midten af 2000’erne begyndte de politiske angreb på det kollektive i den projektarbejdsform, der havde karakteriseret RUC fra første dag.\nInstitutter blev besat i protest, og der blev tilberedt chili sin carne på transportable kogeplader i forelæsningslokalerne efter tværfaglige universitetspolitiske diskussioner med deltagere som Henning Salling Olesen, der i sin tid som medlem af Danske Studerendes Fællesråd havde været med til at bane vejen for de nye universitetscentre.\nI en Studenterrådet-udgivelse fra 1970 (citeret i Hansen) stillede Salling-Olesen det retoriske spørgsmål: »Ønsker man at uddanne konserverende, snævertsynede (i den bredeste mening) separatistiske funktionærer og ledere til brug i vores mishandlede samfund? Eller vil man hellere uddanne socialt bevidste, samarbejdsformående, engagerede mennesker til de samme formål?«\nI 2000’erne forekom det, som om de to figurer smeltede sammen.\n»Her skal man prøve at skabe noget af alt det, man har savnet på de gamle universiteter,« sagde fysikeren Bent Elbek, medlem af RUC’s ’interrimstyre’ i 1970-1973 ved RUC’s oprettelse i 1972. Det projekt havde alle – som i: alle – en aktie i, hvad RUC’s forskellige øgenavne gennem de første to årtier også antyder: marxistisk missionsskole, kapitalistisk avantgardeuniversitet, erhvervslivets yndling. Lena Lindenskov husker diskussioner om, hvordan den problem- (og løsnings)orienterede tilgang, som de første årgange af undervisere og studerende udviklede på RUC, kunne bygge bro mellem forskellige interesser: lige fra stat og »storkapital, som vi kaldte det dengang« til bevægelser for social retfærdighed. Projektarbejdsformen var desuden en øvelse i at asfaltere, mens man kørte.\n»Nogle af de første store diskussioner gik på det helt grundlæggende spørgsmål om kriterier for kvalitet i projektarbejdet. Det skulle have samfundsrelevans, man skulle være bevidst om målgrupperne, det skulle være problemorienteret og tværfagligt,« husker hun. Det hele skulle gerne have direkte berøring med nogens hverdag.\n»I de naturvidenskabelige basisgrupper det første år aftalte vi at arbejde med et fælles tema: Roskilde Fjord,« fortæller Lena Lindenskov. »Det skulle blive til en helhedsundersøgelse, og min gruppe arbejdede med spørgsmålet om, hvordan man kunne restaurere de forurenede områder.«\nHavde det stået til Socialdemokraterne skulle RUC have ligget i Aalborg for at sikre mere geografisk lighed i adgangen til uddannelse. Men den borgerlige regering var mere optaget af at sikre aflastning af Københavns Universitet og insisterede derfor på Roskilde.\nDaværende undervisningsminister Helge Larsen (RV) udpegede »som rent drilleri« den socialdemokratiske Erling Olsen til at stå i spidsen for det kommende universitet i Roskilde.\nTo år efter RUC’s åbning havde Aalborg også fået et universitetscenter, der ligeledes havde fokus på problemorientering og projektarbejdsformer.\nDe to nye universiteter indgik i en europæisk oprustning på uddannelsesfronten: Hele 250 nye universiteter skød op mellem 1960-1975, og i OECD diskuteredes »overgangen fra eliteuddannelse til masseuddannelse«. Else Hansen har i sit arbejde vist, hvordan uddannelse indtog en central rolle i 1960’ernes velfærdsstatslige økonomiske politik.\n»Økonomisk vækst var velfærdsstatens drivkraft, som forudsatte en omlægning fra landbrug til byerhverv og et højere uddannelsesniveau i arbejdsstyrken. Uddannelse blev anset for at være en investering i fremtiden,« som Hansen skrev i Årbog for Uddannelseshistorie, 2015.\nDet Eksterne Rektorat\nRoskilde Universitetscenter blev i sit første årti formet af både socialdemokratiske visioner om uddannelse af nye kritiske medborgere og af strømninger til venstre for Socialdemokratiet, der forsøgte at vriste universitetet fri af velfærdsstatsadministratorernes greb.\nDer var konstant skriverier i pressen og debatter i Folketinget om, hvorvidt RUC levede op til videnskabelige standarder eller var et politisk eksperiment, der var ude af kontrol.\nDer var knapt gået et år fra RUC’s åbning til ’jordskredsvalget’ væltede det politiske landskab, og det nye universitetscenter var en oplagt torn i øjet på det fremstormende Fremskridtsparti, der kaldte RUC en »marxistisk-maoistisk indoktrineringsanstalt«.\nTruslen om lukning hang længe over RUC, men ifølge Thomas Thurahs biografi om Anker Jørgensen (S) støttede den daværende statsminister RUC, hvor hans søn var startet i 1974.\nDet var imidlertid undervisningsminister Ritt Bjerregaard (S), der stod for den konkrete politik i forhold til det nye universitetscenter, og i 1975 nedsatte hun et arbejdsudvalg, der skulle reorganisere RUC’s basisuddannelser, der dårligt havde nået at køre de første årgange igennem.\nAnledningen var en kritisk rapport fra vismand Bent Rold Andersen, hvor der bl.a. stod, at »de politiske eksperimenter er blevet kompromitteret af en politisk og videnskabsteoretisk dogmatisme, der i selve sit væsen er i modsætning til RUC’s oprindelige pædagogiske grundtanker. Den livlige og frugtbare videnskabelige debat kom aldrig op at stå. Den blev kvalt af en marxistisk meningsterror (...)«.\nUndervisningsministeren indsatte Det Eksterne Rektorat (DER) for at få ryddet op, hvilket afstedkom store protester på RUC.\n»Studenternes umiddelbare hovedfjende som form for statsmagtens organiserede undertrykkelse er Socialdemokratiets politisk indsatte teknokratur, DER,« skrev en gruppe studerende i 1977 (citeret i Hansen).\n»DER har kun et formål på RUC: med teknokratisk/administrative midler at likvidere enhver form for politisk målrettet studiearbejde, der vel at mærke kan understøtte en antikapitalistisk eller socialistisk bevægelse i studentermassen og rokke ved reformismens legitimitet,« stod der videre i de studerendes protest.\nDER blev nedlagt kort efter, da en såkaldt ’pakkeløsning’, som få elskede, men ingen heller hadede nok til at få den effektivt stoppet, formåede at bygge bro over nogle af de modstridende ideer om RUC’s faglige og administrative indretning.\nModerniseringen af universitetet\nRUC trak i sin organisering af projektarbejdet på studenteroprørets parole »Forskning for folket – ikke for profitten«.\nUniversitetet skulle bruges som motor i arbejdet for demokratisering og social lighed. Det var ideer i tiden, som flere siden har peget på banede vej for den ‘nyttiggørelse’ af forskningen, der i 2000’erne blev indkapslet i den borgerlige »Fra forskning til faktura«-parole.\nElse Hansen beskrev RUC’s paradoks i en kronik i Information 29. juni 1998: »Universitetscentret blev et led i moderniseringen af universitetstraditionen. Det gav ikke anledning til sprængning af traditionerne til fordel for noget helt nyt og anderledes. 70’ernes udvikling er på det punkt paradoksal. Netop engagementet for at nedbryde traditionerne blev den kraft, som sikrede traditionernes genoplivning.«\nBent Elbek, der var med til at udforme RUC’s motto, In tranquillo mors, in fluctu vita – I stilheden døden, i strømmen livet – beskrev meningen med dette i en kronik i Berlingske i foråret 1973:\n»Som havets brænding nærer korallerne, skal tidens strømninger og oprør være det, hvorpå det ny universitet skal vokse sig smukt og stærkt.«\nDet blev på mange måder profetisk for RUC’s tilværelse. At trække sin næring fra »tidens strømninger« var der nogen, der dengang tænkte som et radikalt kritisk potentiale. Men det kan lige så vel være det modsatte. Korallen som troløs slave af tidsånden.\nIkke desto mindre var det på en bølge af frigjort energi, at RUC blev realiseret i løbet af de første år, efter studenteroprøret havde ført til et opgør med det såkaldte professorvælde.\nNår Lena Lindenskov skal beskrive, hvad man som RUC-studerende fik med sig som noget særligt, formulerer hun det således: »Vi lærte at engagere os og tage ansvar for andet end os selv. Vi lærte at søge indflydelse og påvirke. Først og fremmest tror jeg, at RUC lærte os lysten og evnen til både at klare sig i og at medvirke til forandringer.«\nKilder: Interview med Lena Lindenskov. Else Hansen: ‘En koral i tidens strøm. RUC 1972-1997’. Roskilde Universitetsforlag, 1997. Else Hansen: ‘Universiteter og idealer i velfærdsstaten’. Årbog for Uddannelseshistorie, 2015. Jubilæumsskrifterne ‘RUC i 25 år’, udgivet på Roskilde Universitetsforlag 1997 og ‘Derfor RUC. På tværs i 40 år’. Thomas Thurah: ‘Statsminister Anker Jørgensen’. People’s Press, 2011. Artikler fra Information og Berlingske Tidende.\nNina Trige Andersen er journalist og historiker, uddannet på RUC\nRUCDanske Studerendes Fællesråd


Hedder din Coca-Cola Jens?\nSkrevet af admin2 15. maj 2013\nEn ny kampagne baner sig måske vej til Danmark. I Australien har man nemlig haft en ekstrem god succes med at skifte det velkendte Coca-Cola logo ud med ganske almindelige personnavne. Kampagnen havde navnet ”Share a Coke”, og startede op i Australien i efteråret 2011.\nResultaterne i Australien var så gode, at der blev lagt mærke til det hos topledelsen hos Coca-cola. Faktisk er kampagnen en af de mest succesrige kampagner nogensinde for Coca-Cola. Det er derfor med stor sandsynlighed en kampagne som kommer til at gå verden rundt.


Tyrkiet har stadig flere fængslede journalister end noget andet land i verden\nFor tredje år i træk sætter fængsling af journalister en kedelig rekord, viser optælling fra organisationen CFJ.\nTime Magazine udkom med fire forskellige forsider, da magasinet forleden kårede forfulgte journalister som »Person of the Year«. Den dræbte Jamal Khashoggi, redaktionen på The Capital Gazette, Maria Ressa, Wa Lone og Kyam Soe Oo. Fold sammen\nFoto: Moises Saman/Magnum Photo/Ritzau Scanpix\nTorsdag d. 13. december 2018, kl. 14.15\nMindst 251 journalister sidder fængslet rundt om i verden, fordi de er journalister.\nKina, Egypten og Saudi-Arabien har alle fængslet flere journalister end sidste år. Tyrkiet har stadig de fleste journalister i fængsel af alle lande, man har dog i år frigivet et mindre antal. Det skriver den internationale organisation Committee to Protect Journalists, CPJ, der har foretaget sin årlige optælling af fængslede journalister.\nMere end halvdelen af verdens fængslede journalister sidder indespærret i et af disse tre lande: Tyrkiet, Kina eller Egypten.\nTerroranklager og fake news\nDen hyppigste anklage mod de fængslede journalister er landsskadelig virksomhed – 70 procent af de fængslede er sigtet for at tilhøre eller bistå grupper, som staterne har udråbt til terrororganisationer.\nEt hastigt voksende antal – 28 alene i år – fængsles for at udgive fake news. Heraf har Egypten alene fængslet de 19, Cameroun og Rwanda har fængslet henholdsvis fire og tre journalister på anklager om fake news, skriver CPJ.\nFordeling af fængslede journalister\n98 procent af de fængslede er lokale journalister, som tilbageholdes af deres egen regering.\n33 af de fængslede journalister eller 13 procent er kvinder. Sidste år var det 8 procent.\n30 procent af de fængslede er freelancere, samme tal som foregående år.\nEt stort antal journalister er fængslede, uden at de kan få at vide, hvad anklagen lyder på. I Kina er ti journalister i provinsen Xinjiang tilbageholdt uden sigtelse. Provinsen er hjemsted for hovedparten af minoritetsbefolkningen uighurerne.\nOgså Saudi-Arabien, der er under anklage for at have dræbt den kritiske eksiljournalist Jamal Khashoggi på det saudiske konsulat i Istanbul, har skruet bissen på over for de hjemlige journalister. Mindst 16 journalister sidder fængslet i Saudi-Arabien, herunder fire journalister som har skrevet om ligestilling af kvinder.\nErdogan har stadig flest i fængsel\nDen tyrkiske præsident, Erdogan, har været en af de skarpeste kritikere af Saudi-Arabien i Khashoggi-sagen, men Tyrkiet er stadig det land på kloden, der har flest journalister siddende i fængsel, men altså også lidt færre end sidste år. I alt 68 journalister er fængslede i Tyrkiet, skriver CPJ, alle er anklaget for landsskadelig virksomhed.\nEfter Tyrkiet, Kina, Saudi-Arabien og Egypten kommer Eritrea ind på en femteplads blandt stater med flest fængslede journalister. CPJ kender til 16 fængslede journalister i Eritrea. De fleste blev tilbageholdt, da præsident Isaias Afwerki brutalt lukkede den uafhængige presse helt tilbage i 2001. Det er uklart, om alle 16 stadig er i live.\nI nabolandet Etiopien er der for første gang siden 2004 ingen fængslede journalister, skriver CPJ.\nI Syrien faldt antallet af fængslede journalister – dog kun fordi Syrien har indrømmet, at en af de syv journalister, som har været tilbageholdt i årevis, er død i fængslet.\nEn løbende opdateret database med fængslede journalister kan findes på cpj.org/data\nTyrkiets Erdogan kom sejrrigt ud af Khashoggi-sagen\nSaudi-Arabien afviser at udlevere mistænkte i Khashoggi-sag


» Køb Strømper → Køb online i dag – Hurtig levering – Vibeke Amdisen\nHjem» Køb Strømper → Køb online i dag – Hurtig levering\n» Køb Strømper → Køb online i dag – Hurtig levering\nOnline forhandlere med strømper\nEr du på udkig efter strømper? Vi anbefaler følgende webshops…\nStrobe CreamStropløs BhStrudsecremeStrækmærke CremeStrømpebukserStuhr ShampooStødabsorberende SålerStøttebind AnkelStøttebind HåndledStøttebind Til Knæ\nNiceHair.dk er nu en af de største internet varehuse med beauty-produkter. Forretningens udvalg består af ca. 14000 produkter fra flere producenter. Forretningens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 markerer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 37612 bedømmelser, hvoraf 31933 af disse giver topkarakter. På Facebook er 225196 mennesker fans af NiceHair.dk, og her har firmaet modtaget 4607 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,1 ud af 5, som også er usædvanligt godt.\nMade4men.dk er nu iblandt de førende internet webshops med beauty-produkter. Webshoppens sortiment udgøres af opimod 3000 produkter fra diverse producenter. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9,4 ud af 10 er et udtryk for utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og herpå har butikken modtaget 75 ratings med en middel score på 4,1 ud af 5, som ligeså er vældig imponerende.\nLookfoxy.dk er aktuelt en af de førende online selskaber der sælger beauty-produkter. Firmaets udvalg indeholder ca. 300 varer fra forskellige mærker. Forretningens Trustpilot-score på 6,9 ud af 10 indikerer stærk kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 43 vurderinger, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og herpå har butikken modtaget 10 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 3,9 af 5, som ligeledes er meget beundringsværdig.\nMatas.dk er nu imellem de bedste internet butikker med beauty-produkter. Forhandlerens sortiment består af omkring 90000 produkter fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 vidner om stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 12075 vurderinger, hvoraf 8851 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 279941 personer fans af Matas.dk, og her har forretningen modtaget 549 bedømmelser med en middel vurdering på 3,8 af 5, som ligeledes er utrolig overlegent.\nLuxplus.dk er pt. iblandt de største e-firmaer der sælger beauty-produkter. Forhandlerens udvalg indbefatter mere end 40000 varer fra forskellige mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9,6 af 10 tilkendegiver en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 27258 bedømmelser, hvoraf 23476 af disse giver topkarakter. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og her har webbutikken modtaget 5451 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, som ligeså er virkelig beundringsværdig.\nStrømper købes online\nMasser af online forretninger frembyder i øjeblikket alverdens leveringsmodeller. En sikker vinder er for øjeblikket levering til et afhentningssted, så du selv har mulighed for at hente produkterne når det passer dig bedst. Den er nemlig vældig gnidningsløs, samt ofte tillige den mest letkøbte leveringsform.\nDu bør ydermere afveje for og imod at bestille produkterne til levering hjem til dig selv eller til adressen hvor du arbejder. Leveringstypen viser sig desværre et hak mere bekostelig, men endvidere meget enkel. Den mindst kostelige leveringstype af strømper er unægtelig selv at hente varerne, som jo stiller krav om at du lever nærved strømper netbutikkens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være ultra betydningsfuld når du behøver produktet inden for få dage, og herved er det nemlig klogt at vi kigger nærmere på den anslåede leveringstid for det relevante produkt.\nDe fleste strømper e-forretninger reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på en hel del produkter, som trods alt påkræver at ordren lægges forud for et bestemt tidspunkt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få strømper distribueret forinden logistikpersonalet drager hjemad.\nFlere netshops byder på fragt uden beregning, men i de fleste tilfælde påkræves det at du shopper for en fastsat sum. Alternativt kunne man foretrække den mest letkøbte leveringsmetode, der i mange tilfælde – ligegyldigt om du opholder sig i Roskilde, Brønderslev eller Sæby – er at få fragtmanden til at bringe produkterne til et udleveringssted.\nDet er jo vældig bekvemt for internetbrugere at vurdere prisniveauet på strømper hos forskellige e-shops, og altså har de fleste webshops set sig nødsaget til at nedbringe salgsværdien på en række af deres produkter – til babyer og børn, og samtidig til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nDog kan det stadigvæk være tiden værd at inspicere diverse forhandlere på nettet efter strømper rabat forud for at du shopper, sådan at du er skråsikker på at indhente den skarpeste pris.\nMan må blot være omhyggelig med, at hvis en internet webshop tilbyder strømper til salg for en pris som er uendeligt lav, så kan det undertiden være et symbol på en snydagtig e-forhandler. Bestillinger med betalingskort er imidlertid omfattet af en orden, som passer på folk overfor uægte e-shops.\nGenerelt slår vi et slag for betalinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt burde du anvende en afbetalingsordning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at finansiere prisen ude i fremtiden.\nForud for at folk køber strømper i en online forretning kan man til hver en tid granske virksomhedens forretningsvilkår, det er dog oftest et omfattende projekt.\nEt andet forslag kunne derfor være at bemærke hvorvidt e-shoppen er e-mærket medlem, eftersom det burde være en sikkerhed for at online butikken forstår gældende dansk lovgivning, udover at e-forhandleren hyppigt overvåges af eksperter der har nøje kendskab til reglerne. Desuden giver det dig genvej til bistand, ifald du skulle få problemstillinger som følge af din bestilling.\nDerudover støtter vi at kunden er påpasselig med de grundlæggende retningslinjer der kan have indvirkning på købet, som fx hvilken returpolitik på strømper internet butikken tilsikrer. Derfor er det ydermere vigtigt, at man stadig bevarer ens kvitteringsmail, så man en anden gang vil kunne bevise sit køb, uden hensyn til om du søger et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot yder egentlig værdifulde chancer for at gennemrode adskillige nuværende konsumenters erfaringer og på grund af dette kan det være til hjælp, at du kigger på e-forhandlerens strømper vurderinger forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook byder på lige så vel nogenlunde gunstige chancer for at få indtryk af internet webshoppens troværdighed. Tilmed ser vi en del e-handler hvor det er muligt at frembringe en bedømmelse af deres køb, hvilket tilmed burde drages fordel af til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af reklameindtægter. Vi hjælper adskillige butikker på nettet idet vi annoncerer firmaernes varer, og tager betaling under forudsætning af at vores brugere realiserer et køb.\nOplysninger angående strømper og internet webshops opdateres hyppigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der muligvis er realiseret siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Super 8 Hotel Yizheng ShiDaiGuangChang i Yangzhou til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nNo 39-26 Gongnong North Road, Yizheng, Yangzhou, Kina, 211400 - Se på kort\nMere om Super 8 Hotel Yizheng ShiDaiGuangChang\nMed en praktisk beliggenhed i Yangzhou er Super 8 Hotel Yizheng ShiDaiGuangChang et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Hotellet ligger 1.0 km fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som Pudong women supply Store, Fiber City Shopping Mall.\nWyndham Hotels & Resorts er berømt for sin kvalitetsservice og det imødekommende personale, og Super 8 Hotel Yizheng ShiDaiGuangChang lever op til disse forventninger. Hotellet tilbyder bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, parkering, biludlejning, rundvisning for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvækningsservice, skrivebord, telefon, internetadgang - LAN, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Super 8 Hotel Yizheng ShiDaiGuangChang det kloge valg for rejsende til Yangzhou.


Fyns Hoved | Fredninger\nEt virvar af hav og land, fligede kyster, bakker, småskove, bøndergårde og godser udgør Hindsholm, der flere steder er fredet. Mod øst ligger ”Storebælts Perle”, Romsø, hvortil der er sommersejlads. En af de smukkeste, danske småøer. Spidsen af Hindsholm udgøres af Fyns Hoved. Den flotte krumodde Tornen er et meget tydeligt eksempel på havets kræfter og kystens stadige forandring.\nLangs kysten træder de blottede klinter frem. Foto: Biopix\nHele Hindsholm-halvøen er dannet af den store gletsjer, der under sidste istid skød op gennem Storebælt. Gletsjeren formede moræneleret i underlaget til langstrakte bakker, de såkaldte drumlins. Bakkerne ses overalt på halvøen og går igen i den del af Hindsholm, der i dag er druknet morænelandskab, nemlig øerne i det lille øhav, Lillestrand.\nUnder isens afsmeltning steg såvel hav som land. Havet på grund af smeltevandet, landet, fordi isen ikke længere tyngede det. Til sidst vandt landhævningen over havstigningen, så flere af Hindsholms bakker i dag er omgivet af hævet havbund.\nHavet flytter stadig rundt på kysten. På Fyns Hoved nedbrydes kysterne og materialet aflejres i krumodderne Tornen og Korsøre. I klinterne ses lag fra hele 3 istider; Elster, Saale og Weichsel istiderne.\nEn flot sommerdag vælger mange at lægge turen forbi Fyns Hoved. Foto: Kristian Ørsted Petersen\nFredningerne på Hindsholm ligger i den tørreste og varmeste del af landet, der har det såkaldte storebæltsklima. Nedbøren er på 450 mm i snit om året, mens Danmark som sådan får 650 mm. Det tørre klima favoriserer sjældne planter som trekløft-alant , klæbrig limurt , hjorterod , dansk astragel og langklaset vikke . På Fyns Hoveds mange overdrev ses engelskgræs og knold-ranunkel og på strandvoldene strandkål og slangehoved .\nFyns Hoveds varme klima og overdrev gør stedet fortrinligt som levested for krybdyr som f.eks. hugorm . Snogen er sjælden på Hovedet men almindelig på Romsø. Overalt er mark-firben . Overdrevene tiltrækker sommerfugle som okkergul pletvinge , der desværre er blevet meget sjælden på Fyns Hoved. I dag findes den kun på Jøvet. Derimod findes den meget spændende oliebille overalt på Fyns Hoved. De kan blive op til 4-5 cm.\nI havet kan man være heldig at se en spættet sæl nysgerrigt stikke hovedet frem.\nOm foråret samles store flokke af finker, mejser, duer og rovfugle på Fyns Hoved, hvor de afventer godt vejr, inden de flyver videre over vand.\nNår sjældne atlanterhavsfugle blæser ind i de danske farvande om vinteren, ses alke , lomvier , søkonger , mallemukker og suler ofte lige udenfor halvøen.\nVadefugle piler året rundt langs stranden, hvor de søger føde på det lave vand.\nOmrådet er udpeget som habitat- og fuglebeskyttelsesområde.\nPrikkerne på bagvingerne er et kendetegn for okkergul pletvinge. Foto: Biopix /Nils Sloth\nPå Fyns Hoved er jorden delt op i utallige små aflange marker. Det var oprindelig de syv gårdejere i landsbyen Nordskov, der havde overdrevet i fælleseje, men i 1810 besluttede de at fordele området i 15 strimler, hvoraf én gik til deling mellem de syv husmænd. Nogle af overdrevene, der aldrig havde været dyrket, kom nu under plov, og de mange marksten ses i stengærderne i dag. Den allernordligste spids har sikkert aldrig været dyrket.\nMan kan køre til Fyns Hoved, hvor der er en P-plads lige inden man kommer til hovedet, men til selve området er der kun adgang til fods. En helt oplagt vandretur er at gå ud til nordspidsen af Hovedet. Her er en fantastisk udsigt over havet, og i klart vejr kan Jylland og øerne Endelave, Samsø og Romsø ses.\nEn tur rundt om hovedet langs stranden er på ca. 2,5 – 3 km.\nKrumodden Tornen er ynglefuglereservat med færdselsrestriktioner i yngletiden.\nTornen, nederst i billedet, er en meget karakteristisk krumodde.\nGPS X:55º 36' 38.10", Y: 10º 35' 45.27"\n
 Fyns Hoved ligger på halvøen Hindsholm nord for Kerteminde.

 Kør ad E20, afkørsel 46 mod Kerteminde, hvorfra der er skiltet.

 Fjord- og Bæltcenter samt turistkontor i Kerteminde.

  Vis  Fyns Hoved  på et større kort
\nFyns Hoved med overdrev, krumodder og kystskrænter, 90 ha, fredet i 1936, 1960, 1965, 1968 og 1975.\nHovedfredningen på Fyns Hoved er de 90 ha, der udgør den nordligste del. Fredningen er gennemført for at skabe bedre besøgsforhold i form af en P-plads og anlæg af sti og trapper ved stejle skråninger. Fredningen skal også hindre bebyggelse af dette smukke område, ligesom ingen arealer må opdyrkes.\nPå Fyns Hoved drives de offentligt ejede arealer ekstensivt som overdrev, og der gøres meget for de besøgende. Af hensyn til padder renses vandhullerne op.\nFyns Hoved , 1975\nTlf. 6515 1515\nVandretursfolder: Fyns Hoved\nMiljøministeriet Natura2000-område Fyns Hoved


tre dages fisker og 73kg på land….. – Medesiden\nDu er her: Start / tre dages fisker og 73kg på land…..\ntre dages fisker og 73kg på land…..\n18. marts 2012 /7 Kommentarer/i /af Casper Kærgaard\nMed udsigt til et par uger hvor arbejde vil gøre det svært at komme ud og fiske var weekenden her “booket” til at få lidt fisk på land.\nFredag gik turen til tryggevælde med håbet om et så fantastisk fiskeri, som Claus Voss havde for nylig. Allerede ved ankomst blev der dog skruet kraftigt ned for den optimisme idet der intet flow var i åen overhovedet (lidt flow er som regel det bedste til brasenfiskeriet). Men ved pladsen blev der rigget 13m TAP op med 0,75 og 1g R-inox. Med mistanken om et svært fiskeri blev alt foderet cuppet i. Desværre var fiskeriet som forventet… Fisk var der, men istedet for store flotte brasen var det små skaller mellem 25 og 100g. Enkelt gedde mellem 5 og 6 kg blev det dog også til (hvem siger man ikke kan fange rovfisk på str. 16 krog og 0,10 forfangsline! Fisken havde hugget rent på to hvide maddiker!) Efter 4 timer i lækkert solskin kunne vægten snige sig op på 7,67kg, hvilket var okay forholdende taget i betragtning, men så absolut ikke det man havde sat næsen op efter..\nLørdag var det derfor tid til at få tanket lidt fisk ind på kontoen. Pladsen var denne gang lige nedstrøms den høje cementkant (på samme side). Da der i bilen lå den nu yderst trofaste 7m bolo monteret med et 6g flåd, var valgtet jo ikke svært. Allerede i kast nr.2 var det da heldigvis tydeligt at fiskene var der og at de vejede lidt mere end fiskene i tryggen. Efter 3 super hyggelige timer i vandkanten og en mindre omgang vægttræning, kunne der skrives 38,4kg på skemaet over dagens fangst. Fiskene var rimter op til lige uner 2kg, dejligt suppleret med skaller op til 800g. Alle fisk blev fanget på majs og maddiker. Erfaringen fra denne dag var til at mærke.. Jo mere foder i vandet jo flere rimter stillede sig på pladsen!\nIdag søndag kunne der lige findes tid til et par hurtige timer i kanalen, lige der hvor susåen løber ud. Fiskeriet netop her har der været skrevet en del om i år her på medesiden, men hvor rimterne nu er trukket op i åen, så har skallerne sat sig relativt godt på dette stræk. Igen var det med en bolostang, 5kg foder/3kg ler og 4 dåser majs, samt lidt maddiker der udgjorde arsenalet. Skaller var der nok af og vejret var igen helt genialt. 3 timer senere kunne der løftes 27,1kg op af vandet, for et øjeblik senere at blive genudsat til stor irritation og skuffelse for enkelte af de lokale, der vidst havde set muligheden for at koge lidt suppe… 🙂\nAlt i alt tre gode dage!\nhttp://medesiden.dk/wp-content/uploads/2017/05/18641471_10155217491636702_604620894_o-300x131.jpg 0 0 Casper Kærgaard http://medesiden.dk/wp-content/uploads/2017/05/18641471_10155217491636702_604620894_o-300x131.jpg Casper Kærgaard2012-03-18 14:40:322017-03-19 18:20:56tre dages fisker og 73kg på land.....\nEnglandsturen 2014 dag 2, Konkurrence på Batlake\nIAM 2014 dag 5 & 6\nUofficiel træning før alvoren rammer os!\nJensen Pool på toppen\n18. marts 2012 kl. 17:39\nHvis du ikke passer på, får du snart opbrugt hele din års kvote… og må ligge i havn resten af året, ligesom de andre erhvervs fiskere…\n18. marts 2012 kl. 19:10\nJeg tror vi er nogle som er glade for der for tiden ikke bliver holdt Landsholdsudtagelse i Susåen!.. Puh.. du er vild..\nClaus man må jo sige du lever op til det der 30 kilos navn:)\n19. marts 2012 kl. 19:06\nDu er og blir vild:D\nKan ikke vente med at komme hjem næste weekend og rode lidt med noget foder og grej…..\nMan kan jo altid håbe du har brændt alt dit krudt af inden sæsonen for alvor går igang hehe;)\n28. marts 2012 kl. 17:13\nDagens mål i susåen var 200 fisk…\nOg da de 3t og 50min senere var fanget, kunne der vejes 40,3kg skaller og rimter ind..\nDer findes desværre ingen billeder da kameraet måtte en tur på jorden… Men optagelsen af et led 8 der knækker kan jeg så se i HD kvalitet….. 🙁\n28. marts 2012 kl. 17:26\nHar du et link til youtube?\n28. marts 2012 kl. 17:59\nDet skal nok komme, når jeg får det lagt op…\nHurtig lørdagstur Stille lørdag i Odense å


AB Vurdering - Andelsvurdering\nTlf.: 3179 9310\nCVR nummer: 35292802\nAB Vurdering udarbejder vurderingsrapporter i forbindelse med salg af andelsboliger. Vurderingsrapporten prissætter de forbedringer der er udført i boligen, af såvel professionelle som af ejeren selv.\nUdover forbedringer har vurderingrapporten den egenskab, at klarlægge de mangler der måtte være i andelsboligen. Mangler som for sælger er en stor fordel at få belyst. Mangler, der fremgår af vurderingsrapporten, er nemlig køber bekendt ved handlens indgåelse, hvorfor disse ikke kan være genstand for et mangelskrav efter køber er flyttet ind i lejligheden. Vurderingen er således en form for ansvarsfraskrivelse for sælger.\nHelt i trit med ovenstående, er det AB Vurderings mærkesag, at udarbejde en fair og retvisende vurderingsrapport. Vi har en seriøs og kompetent tilgang til opgaven, og er helt bevidst om at ikke to lejligheder er ens.\nKontakt os derfor for at få en personlig vurdering af din andelsbolig.\nKontakt AB Vurdering på:\ntlf: 3179 9310


Nyt våben i kampen mod komplicerede brande | Fagbladet FOA\nNyt våben i kampen mod komplicerede brande\nMathias Kjærgaard, 29 år, er beredskabsspecialist i Hovedstadens Beredskab på Station Vesterbro. Tobias Stidsen\nDanmarks første mobile slukningsrobot LUF60 er et nyt våben mod især komplicerede brande. Beredskabsspecialist Mathias Kjærgaard er vild med ’Luffe’, som robotten kaldes til daglig.\n-I kalder LUF60 et våben. Hvorfor?\nDet er den første mobile slukningsrobot i Danmark, der kan sprøjte vand, skum eller luft op mod 300 meter væk. Et selvkørende bæltekøretøj, som vi kan styre med et joystick, hvilket gør, at Luffe kan komme helt tæt på de brande, der er farlige for brandfolk.\nTypisk dem i parkeringshuse under jorden, i større industribygninger, i brændbare væsker eller i tunneller. Her kan den skyde op mod 2.400 liter i minuttet, dæmpe temperaturen i røgen og sikre et godt arbejdsmiljø. Den kan også ventilere røgen ud af tunnellerne, da den både er en sluknings- og en ventilationsrobot, og virke som et skjold.\nFakta om LUF60\nDen kræver to mand; en chauffør og en hjælper, hvor sidstnævnte styrer dronen.\nForeløbig er der 24 beredskabsspecialister, der er uddannet i at betjene robotten.\nDen står på Station Vesterbro i København.\nDen er udstyret med to små gafler foran, der kan løfte op til 400 kilo.\nDen koster omkring 1 million kroner og er produceret i Østrig.\nLUF er en forkortelse for Lösch-Unterstützungs-Fahrzeug (brandbekæmpelseskøretøj, red.)\n-Og den kan gøre det ud for mange brandfolk?\nJa, vi kan indsætte Luffe som selvstændig enhed ved en brand. Det frigiver en sprøjte med holdleder og tre brandfolk, der kan sendes hjem til stationen.\n-Den arbejder sammen med en drone?\nJa. Et varmesøgende kamera på dronen viser, hvor det brænder mest, og hvor Luffe skal skyde. Men dronen kan for eksempel ikke være med i en tunnel, så vi arbejder på at se, om vi kunne få et kamera direkte på Luffe, så vi kan livestreame og blive mere præcise.\n-Hvorfor arbejder du med Luffe?\nJeg drives af at udvikle ting, der kan forbedre forholdene ved indsatser.


Sundhedsplejersker/ sundhedsplejerskestuderende til engageret og fagligt stærkt team i Køge Kommune - job.dsr.dk\nSundhedstjenesten i Køge Kommune søger to sundhedsplejersker, evt. sundhedsplejerskestuderende pr. 1 april 2021 eller hurtigst muligt. Stillingerne er på 8 timer/uge frem til sommer, hvorefter der er mulighed for fastansættelse på 37 timer.\nKøge kommune er i rivende udvikling og det afspejler sig blandt andet i et stigende fødselstal og generel befolkningstilvækst. Corona-situationen betyder samtidigt, at vi har en stor vejlednings- og tilsynsopgave i forhold til dagtilbud og skoler. Vi mangler derfor nye kolleger, som bl.a. skal hjælpe med at udføre kviktest på kommunens folkeskoler.\nI Sundhedstjenesten har vi fokus på tidlig indsats og tværfagligt samarbejde og vi arbejder hele tiden på at styrke samarbejdet med vores familier og tværfagligt på tværs af dagtilbud, skoler og myndighed.\nEr uddannet sundhedsplejerske eller ved at uddanne dig til sundhedsplejerske\nHar lyst til at arbejde i en kombineret ordning, hvor du varetager både spæd- og småbørnsarbejdet og indgår i Sundhedstjenestens mange opgaver omkring Corona-situationen\nHar gå-på-mod og er orienteret mod det tværfaglige samarbejde\nBidrager til at bevare det gode arbejdsmiljø i afdelingen\nBase i et af vores 3 faste teams\nSupervision ved eksterne supervisorer\nEn arbejdsplads med stor fokus på arbejdsglæde og trivsel\nSundhedstjenesten består af 23 sundhedsplejersker, som alle er certificeret i ADBB og PUF., en administrativ medarbejder, en faglig leder samt sundhedsplejerskestuderende. Sundhedstjenestens kontor er centralt placeret i Køge by. Der benyttes kommunebiler og cykler ved kørsel rundt i kommunen.\nLøn og ansættelsesforhold efter gældende overenskomst med DSR. Der vil blive indhentet børneattest i forbindelse med ansættelsen.\nAnsøgningsfrist: 16. marts 2021 kl. 12\nAnsættelsessamtaler forventes afholdt d. 22. marts 2021.\nLeder af Sundhedstjenesten\n330527535anha2021-02-19T18:35:14.627Sundhedsplejersker/ sundhedsplejerskestuderende til engageret og fagligt stærkt team i Køge Kommune\nSundhedstjenesten i Køge Kommune søger to sundhedsplejersker, evt. sundhedsplejerskestuderende pr. 1 april 2021 eller hurtigst muligt. Stillingerne er på 8 timer uge frem til sommer, hvorefter der er mulighed for fastansættelse på 37 timer. Køge kommune er i rivende udvikling og det afspejler sig blandt andet i et stigende fødselstal og generel befolkningstilvækst. Corona-situationen betyder samtidigt, at vi har en stor vejlednings- og tilsynsopgave i forhold til dagtilbud og skoler. Vi mangler derfor nye kolleger, som bl.a. skal hjælpe med at udføre kviktest på kommunens folkeskoler. I Sundhedstjenesten har vi fokus på tidlig indsats og tværfagligt samarbejde og vi arbejder hele tiden på at styrke samarbejdet med vores familier og tværfagligt på tværs af dagtilbud, skoler og myndighed. Vi søger dig som: Er uddannet sundhedsplejerske eller ved at uddanne dig til sundhedsplejerske Har lyst til at arbejde i en kombineret ordning, hvor du varetager både spæd- og småbørnsarbejdet og indgår i Sundhedstjenestens mange opgaver omkring Corona-situationen Har gå-på-mod og er orienteret mod det tværfaglige samarbejde Har kørekort Bidrager til at bevare det gode arbejdsmiljø i afdelingen Vi tilbyder: Struktureret introduktion Engagerede kollegaer med høj faglighed Base i et af vores 3 faste teams Supervision ved eksterne supervisorer En arbejdsplads med stor fokus på arbejdsglæde og trivsel Sundhedstjenesten består af 23 sundhedsplejersker, som alle er certificeret i ADBB og PUF., en administrativ medarbejder, en faglig leder samt sundhedsplejerskestuderende. Sundhedstjenestens kontor er centralt placeret i Køge by. Der benyttes kommunebiler og cykler ved kørsel rundt i kommunen. Løn og ansættelsesforhold efter gældende overenskomst med DSR. Der vil blive indhentet børneattest i forbindelse med ansættelsen. Ansøgningsfrist: 16. marts 2021 kl. 12 Ansættelsessamtaler forventes afholdt d. 22. marts 2021. Vi foretrækker, at du sender din ansøgning online. Klik på Søg stillingen og vedhæft din ansøgning og dit CV. Læs mere om Køge Kommune på www.koege.dk Køge Kommune ønsker at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder uanset etnisk baggrund. Vi opfordrer derfor personer med dansk og anden etnisk baggrund at søge stillingen. Spørgsmål Har du spørgsmål vedrørende stillingen så kontakt venligst Anne Greiersen Leder af Sundhedstjenesten anne.greiersen@koege.dk 20154907 Ansøgningsfrist: 16. marts 2021 kl.: 12:001010000000000aDK_DSRDKDanmark228DKK2021-03-16T00:00:000000https://www.koege.dk/kommunen/Job-hos-os-2.aspx?hr=show-job/68768&locale=da_DK0EuropaDanmarkSjælland & øerMidtsjællandKøge2045589Køge Kommune1Torvet 1Køge56676767--DKDanmarkDKDanmark2045589_logo_large.jpg2045589_logo_small.jpg155.4565547012.18276890AnneGreiersen\n20154907KøgeDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid37 timergælende overenskomstSundhedsplejersker/ sundhedsplejerskestuderende til engageret og fagligt stærkt team i Køge Kommune1Dansk3Læse/ tale323108Sygeplejerske370Sundhedsplejerske 371Sygeplejerske394Sundhedspleje364882426AnneGreiersen\nHygiejnekoordinator til Helsingør Kommune


Ind til benet og ud til medlemmerne - UgebrevetA4.dk\nInd til benet og ud til medlemmerne\nMed udgivelsen af en kontroversiel debatbog 1. maj sidste år indledte Michael Valentin en karriere som efterspurgt foredragsholder i dansk fagbevægelse. De mange besøg har kun styrket hans pessimistiske syn på fagbevægelsens fremtid. Men Valentins kritik kan også bruges konstruktivt, fortæller FOA-næstformand i Aalborg Pia Pedersen, der selv har positive forventninger til fremtiden.\nEt år er gået, siden Michael Valentin leverede en effektfuld optakt til 1. maj med udgivelsen af sin debatbog »Bare det holder min tid ud«. Bogen rummede sønderlemmende kritik af dansk fagbevægelse og introducerede begrebet »rockwool-lag« i de faglige diskussioner.\nDet var – og er – Michael Valentins betegnelse for de lønnede bureaukrater både centralt i forbundshusene og i afdelingerne, som ifølge forfatteren har lukket forbundsledelserne inde i et lydisoleret vakuum, hvor de ikke hører medlemmernes ønsker og utilfredshed.\nUgebrevet A4 har sat en repræsentant for »rockwool-laget«, FOA-næstformand i Aalborg Pia Pedersen, sammen med forfatteren for at drøfte bogen, der udstyrede den tidligere LO-konsulent og informationschef i HK med prædikatet »redepisser« - noget, han faktisk er stolt af.\n»Det har været opmuntrende for mig at se, at elementer fra bogen nu indgår i debatter i fagbevægelsen. Så har det ikke været helt forgæves. Og man kan da ikke sige andet, end at jeg i modsætning til andre fik sagt noget, mens jeg kunne,« siger han med et kritisk hip til debatkulturen i fagbevægelsen.\nKulturen blokerer ifølge Michael Valentin for ethvert tilløb til konstruktive diskussioner: Alle klapper i, fordi modstridende og kontroversielle synspunkter prompte bliver udlagt som idioti.\nSkulle han skrive en toer i dag, var der imidlertid forhold, han ville beskrive anderledes. For bogen var også startskuddet til en karriere som konsulent og oplægsholder, der i det forløbne år har bragt ham landet rundt til alle afkroge af fagbevægelsen. Det har fået ham til at se problemerne fra andre vinkler.\n»I dag ville jeg absolut skærpe kritikken af fagbevægelsens top, som jeg jo strøg med hårene. Min holdning var, at hvis bare de kunne gøre alt det, de gerne ville, så havde fagbevægelsen stort set ingen problemer. Den holdning har jeg måttet nuancere. Toppen bruger i deres adfærd utrolig mange kræfter på at holde sammen på lortet frem for at »slippe de bundne kræfter fri«, for nu at bruge et citat fra en af vore arbejdersange. Det er, som om deres endemål er en pæn tale til deres afskedsreception, og at de i alt for høj grad tænker på, hvordan de kommer igennem de sidste år,« mener Michael Valentin.\nHan finder det meget symptomatisk, at når Akademikernes Centralorganisation (AC) og Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd (FTF) har haft bud efter ham, så er henvendelserne kommet fra deres forbund. Det tolker han som en seriøs erkendelse på topplan af fælles faglige udfordringer. Når LO-systemet har inviteret ham indenfor, har der været tale om lokale afdelinger og sektorer – netop dem, han havde rettet sin kritik mod.\n»Min reaktion var i første omgang: Hold da kæft! De ansatte og valgte i systemet, som jeg havde kritiseret, ville have Valentin indenfor, fordi de kendte de problemer, jeg beskrev, fra deres egne diskussioner. Fagbevægelsen viste sig at være langt mere forandringsparat, end jeg havde turdet håbe på,« siger Michael Valentin.\nAlligevel er han i dag endnu mere pessimistisk på fagbevægelsens vegne, end han var for et år siden:\n»Alle erkender behovet for forandring, men evnen og modet til at gøre noget ved den – måske ligefrem selv at risikere noget – er der ikke. Der mangler noget vildskab. Nogle der ikke bare snakker, men handler. Fagbevægelsen er blevet så god til at sige »behov for forandring«, »de unge«, »vi skal være i øjenhøjde« og alt det andet rigtige, men reelt sker der ikke en bønne.«\nPia Pedersens første reaktion på Michael Valentins bog var vrede. Her knoklede hun en vis legemsdel ud af bukserne som led i en forandringsproces, der skulle forbedre servicen over for medlemmerne og kunne se indsatsen bære frugt i form af stigende medlemstal blandt de erhvervsaktive. Alligevel skulle hun nu se sig selv hængt ud som rockwool og gøres ansvarlig for fagbevægelsens krise og tilbagegang.\nAlle erkender behovet for forandring, men evnen og modet til at gøre noget ved den – måske ligefrem selv at risikere noget – er der ikke. Der mangler noget vildskab. Nogle der ikke bare snakker, men handler. Michael Valentin\nSelv om Pia Pedersen langtfra deler Michael Valentins negative syn på fagbevægelsens fremtid og i mangt og meget er uenig i forfatterens synspunkter, fandt hun imidlertid også ud af, at der var mange ting i bogen, hun kunne bruge.\n»Ikke mindst det, der handler om nærvær. Det er noget, vi arbejder meget med, og vi har efterfølgende brugt Valentin både på tillidsmandsmøder og på tværfaglige konferencer. Hvis vi skal have en fremtid, skal vi i højere grad være til rådighed for medlemmerne, både når de opsøger os, og når de ikke gør det. Når nu barselsreglerne er så indviklede, hvorfor så ikke selv tage kontakten til et medlem, der er gået på barsel og spørge, om vedkommende har brug for hjælp? Vi kan måske ikke kende alle 12.000 medlemmer personligt, men vi skal i hvert fald ud at lære deres arbejdspladser at kende. Og på de større frikøber vi tillidsrepræsentanter helt eller delvis og installerer dem på et kontor, så medlemmerne oplever, at FOA er til stede. Er vi det, engagerer medlemmerne sig også i afdelingen. Der kommer 600 medlemmer til vores generalforsamling, og det, synes jeg, er flot,« siger Pia Pedersen.\nFor FOA-næstformanden i Aalborg at se er den tætte og personlige medlemsservice fagbevægelsens eneste eksistensberettigelse og en ordentlig kvalitet af servicen dens eneste overlevelsesmulighed. Set fra hendes afdeling med 30 ansatte er resten mere eller mindre overflødigt: Forbund, LO-sektioner og -amter, som hun alligevel kun ser som stopklodser for en nødvendig udvikling. Kun forbundet kan hun se formålet med ud fra et solidarisk hensyn til mindre FOA-afdelinger med dårligere bemanding.\n»Jeg er ikke enig med Michael Valentin i, at vi skal skære helt ind til kerneydelserne. Vi har for eksempel stor succes med familiearrangementer, hvor vi ser andre medlemmer end dem, der har problemer – folk, der smiler. Men jeg er enig i, at den største udfordring de kommende år bliver at få omkostningerne reduceret og kontingentet bragt ned. Og i den sammenhæng har jeg svært ved at forklare medlemmerne, hvad de får for de store bidrag, de giver til forbundet og LO over deres kontingent. Måske er løsningen, at forbund og LO begrænser sig til at tilbyde tilkøbsydelser, som vi så kunne rekvirere, når og hvis vi var på spanden og havde problemer, vi ikke selv kunne løse,« siger Pia Pedersen.\nHun mener, at der under alle omstændigheder er grund til at minde hinanden om, at lokalafdelingerne er fagbevægelsens udspring og grundlag. Forbund og LO er bygget ovenpå i medgangstider, men skal efter hendes mening ikke være hellige køer i kampen for overlevelse.\nMichael Valentin er endnu mere bramfri i sit sparekrav, selv om hans løsningsforslag går i stik modsat retning. Han ønsker al den administration og alle de funktioner, der ikke er direkte synlige for medlemmerne, effektiviseret og centraliseret i et større LO. Men han tror ikke selv på, at ideen bliver til virkelighed.\nJeg tror på valgfrihed og konkurrence mellem de forskellige forbund på kerneydelser, mens der vil blive lagt mindre vægt på overenskomster. Tiden er løbet fra det solidariske og faglige fællesskab i traditionel forstand. Pia Pedersen\n»Det er jo det modsatte, vi ser. Har man en bestemt ting i Metal, skal man have én af samme slags, der er endnu større i SiD, i stedet for at gå sammen om en funktion eller administration til gavn for medlemmerne. Man vælter sig i penge og er ude af stand til at aflæse tidens trend: Low cost. Hvor er fagbevægelsens Ryan Air,« spørger han.\nOm 10 år er alt forandret\nHverken Michael Valentin eller Pia Pedersen forventer, at fagbevægelsen har overlevet i sin nuværende form om 10 år.\nPia Pedersen ser yngre og forandringsvillige kræfter tage over på formandsposterne i afdelingerne og samtidig en helt ny generation af unge, der kan se nytten af at organisere sig.\nDerfor tror hun på en fagbevægelse med uændret styrke i 2013. Men det bliver i en slanket udgave, hvor man også har været nødt til at se på gældende aftaler om medlemmernes organisering.\n»Jeg tror på valgfrihed og konkurrence mellem de forskellige forbund på kerneydelser, mens der vil blive lagt mindre vægt på overenskomster. Tiden er løbet fra det solidariske og faglige fællesskab i traditionel forstand,« mener hun.\nMichael Valentin forventer, at vi har sagt farvel og pænt tak til både fagbevægelse og Socialdemokraterne for et godt velfærdssamfund.\n»Vi kan så begræde, at de ikke formåede at produktudvikle en vare, der matchede de nye behov på markedet. Men der vil altid være brug for råd og vejledning, så i stedet har vi fået helt andre udbydere. De kristelige og Danmarks Frie Fagforeninger er bare starten på flugt-fagforeningerne.\nOg hvem siger, at forsikringsselskaberne ikke vil blande sig? De har et andet værdigrundlag, nemlig at tjene penge, men hvad er der galt i det, hvis bare de leverer varen,« spørger han.\nBåde Michael Valentin og Pia Pedersen skal til 1. maj. Måske ikke for at tale rørstrømsk om frihed, lighed og broderskab. Mere sådan for traditionens og festens skyld. Som Michael Valentin udtrykker det:\n»Det er ligesom jul. Den fejrer man jo også, uden at man beder aftenbøn eller går i kirke hver søndag.«


Bekendtgørelse om anvendelse af aftale af 14. juli 2000 mellem Kongeriget Danmark og Den Bolivarianske Republik Venezuela om overførelse af domfældte - retsinformation.dk\nBEK nr 225 af 28/03/2001 Gældende\nBekendtgørelse om anvendelse af aftale af 14. juli 2000 mellem Kongeriget Danmark og Den Bolivarianske Republik Venezuela om overførelse af domfældte\nJustitsmin., j.nr. 2000-24330-0013\nBekendtgørelse om anvendelse af aftale af 14. juli 2000\nmellem Kongeriget Danmark og Den Bolivarianske Republik\nVenezuela om overførelse af domfældte\nI medfør af § 9 og § 12, stk. 2, i lov nr. 323 af 4. juni 1986 om international fuldbyrdelse af straf m.v., som ændret ved lov nr. 291 af 24. april 1996, fastsættes:\n§ 1. Afgørelser, som er omfattet af aftalen af 14. juli 2000 mellem Kongeriget Danmark og Den Bolivarianske Republik Venezuela om overførelse af domfældte, jf. bilaget til denne bekendtgørelse, kan fuldbyrdes efter aftalens regler.\nStk. 2. Afgørelse om samtykke efter aftalens artikel 3, stk.1, litra f, træffes af justitsministeren.\n§ 2. Fuldbyrdelse af venezuelanske afgørelser i Danmark sker efter reglerne i aftalens artikel 11 om omsætning af straffen. Afgørelsen om omsætning træffes ved dom.\nStk. 2. Justitsministeren kan, hvis det ellers ikke vil være muligt at få en domfældt overført hertil, bestemme, at fuldbyrdelse af den venezuelanske afgørelse skal ske efter reglerne i aftalens artikel 10 om fortsat fuldbyrdelse. Der skal ske tilpasning af sanktionen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2. Afgørelsen om tilpasning træffes ved dom.\nStk. 3. Fuldbyrdelse af retsfølgen, herunder prøveløsladelse, skal ske i overenstemmelse med danske regler, jf. aftalens artikel 9, stk. 3.\n§ 3. Reglerne i kapitel 4 i lov nr. 323 af 4. juni 1986 om international fuldbyrdelse af straf m.v., som ændret ved lov nr. 291 af 24. april 1996, finder i øvrigt anvendelse ved behandling af sager om fuldbyrdelse af venezuelanske afgørelser i Danmark.\n§ 4. Denne bekendtgørelse træder i kraft den 7. april 2001.\nJustitsministeriet, den 28. marts 2001\nDEN BOLIVARIANSKE REPUBLIK VENEZUELA\nOG KONGERIGET DANMARK\nOM OVERFØRELSE AF DOMFÆLDTE\nDen Bolivarianske Republik Venezuela og Kongeriget Danmark, herefter kaldet de kontraherende stater, som\nønsker yderligere at udvikle samarbejdet på strafferettens område;\nanser, at sådant samarbejde skal øge retssikkerheden og dømte personers resocialisering;\ni betragtning af, at disse opgaver kræver, at udlændinge, som berøves friheden som følge af, at de har begået en forbrydelse, bør have mulighed for at udstå retsfølgerne i deres eget samfund, og som\ni betragtning af, at dette mål bedst kan opnås ved at overføre disse til deres hjemland,\nI nærværende aftale forstås ved:\na)\t»Retsfølge«: enhver straf eller anden foranstaltning, som er fastsat af en domstol, og som indebærer frihedsberøvelse i begrænset eller ubegrænset tid, pålagt på grund af en strafbar handling.\nb)\t»Domfældte«: en person, hvorover der er afsagt endelig retskraftig dom af en domstol eller ret i en af de kontraherende stater, og som er fængslet.\nc)\t»Dom«: en afgørelse eller beslutning af en domstol, som indebærer, at en retsfølge idømmes.\nd)\t»Domslandet«: den stat, i hvilken en person, som kan blive eller er blevet overført, er idømt retsfølge.\ne)\t»Fuldbyrdelseslandet«: den stat, til hvilken den dømte kan blive eller er blevet overført for at udstå retsfølgen.\nf)\t»Den centrale myndighed«: Hvad angår Regeringen for Den Bolivarianske Republik Venezuela henvises der til Indenrigs- og Justitsministeriet og hvad angår Kongeriget Danmark henvises der til Justitsministeriet.\n1. De kontraherende stater påtager sig i størst muligt omfang indbyrdes at samarbejde med hensyn til overførelse af dømte personer i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.\n2. En person, som er dømt i en kontraherende stat, kan overføres til den anden kontraherende stat i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale for at udstå den retsfølge, som den pågældende er idømt. I forbindelse hermed kan den pågældende til domslandet eller fuldbyrdelseslandet udtrykke sit ønske om at blive overført efter bestemmelserne i denne aftale.\n3. Anmodningen om overførelse kan fremsættes af enten domslandet eller fuldbyrdelseslandet.\nBetingelser for overførelse\n1. En overførelse kan kun under følgende betingelser finde sted efter denne aftale:\na)\thvis den pågældende er statsborger i fuldbyrdelseslandet;\nb)\thvis dommen er retskraftig;\nc)\thvis den dømte på tidspunktet for modtagelsen af anmodningen om overførelse fortsat mangler at udstå mindst 6 måneder af retsfølgen, eller hvis retsfølgen er tidsubestemt;\nd)\thvis samtykket til overførelse er givet af den dømte eller, hvis en af de to stater af hensyn til den pågældendes alder, fysiske eller mentale tilstand anser det for nødvendigt, af den dømte persons retlige stedfortræder;\ne)\thvis den handling eller undladelse, som har foranlediget retsfølgen, er en forbrydelse efter fuldbyrdelseslandets lov eller ville have været en forbrydelse, hvis den var begået på fuldbyrdelseslandets eget område;\nf)\thvis domslandet og fuldbyrdelseslandet samtykker i overførelsen.\n2. I særlige tilfælde kan de kontraherende stater samtykke i en overførelse selv om den tid, som den dømte person mangler at udstå, er kortere end anført i pkt. 1.c).\nForpligtelse til at tilvejebringe oplysninger\n1. Enhver dømt person, som denne aftale kan finde anvendelse på, skal af domslandet underrettes om aftalens indhold.\n2. Hvis den dømte over for domslandet har givet udtryk for ønske om at blive overført efter denne aftale, skal denne stat underrette fuldbyrdelseslandet herom så snart som muligt efter, at dommen er blevet retskraftig.\n3. Oplysningerne skal omfatte:\na)\tden dømtes navn samt hans fødselsdato og fødested;\nb)\tden dømtes adresse, hvis en sådan findes, i fuldbyrdelseslandet;\nc)\ten meddelelse om de gerninger, for hvilke retsfølgen er idømt;\nd)\tretsfølgens art og længde samt tidspunktet for fuldbyrdelsens påbegyndelse.\n4. Hvis den dømte over for fuldbyrdelseslandet har givet udtryk for ønske om overførelse efter denne aftale, skal domslandet på begæring videregive de i pkt. 3 angivne oplysninger til denne stat.\n5. Den dømte skal skriftligt underrettes om enhver foranstaltning, som træffes af domslandet eller fuldbyrdelseslandet efter de foranstående punkter, samt om enhver beslutning som tages af en af de to stater i forbindelse med en anmodning om overførelse.\n1. Anmodninger om overførelse samt svar herpå skal være skriftlige.\n2. Anmodninger skal fremsendes via de centrale myndigheder i de kontraherende stater. Svar skal formidles ad samme vej.\n3. Den anmodede stat skal straks underrette den anmodende stat om sin beslutning om, hvorvidt den samtykker i anmodningen om overførelse.\nDokumenter, der skal vedlægges\n1. Fuldbyrdelseslandet skal på begæring af domslandet forsyne dette med følgende:\na)\tet dokument eller en erklæring, som viser, at den dømte person er statsborger i denne stat;\nb)\ten kopi af fuldbyrdelseslandets relevante lov, som viser, at de handlinger eller undladelser, der har givet anledning til den pålagte retsfølge i domslandet, udgør en lovovertrædelse efter fuldbyrdelseslandets lovgivning eller ville udgøre en lovovertrædelse, hvis den var begået på dets område;\nc)\ten erklæring indeholdende de i art. 9 pkt. 2, nævnte oplysninger.\n2. Hvis en anmodning om overførelse er fremsat, skal domslandet fremskaffe følgende dokumenter til fuldbyrdelseslandet, medmindre en af de to stater allerede har tilkendegivet, at den ikke vil give samtykke til overførelsen:\na)\ten bekræftet genpart af dommen og den lov, som denne er afsagt på grundlag af;\nb)\ten udtalelse om, hvor stor en del af straffen, som allerede er udstået, herunder oplysninger om eventuel varetægtsfængsling før dommen, strafafkortning samt andre oplysninger af betydning for dommens fuldbyrdelse;\nc)\ten erklæring indeholdende samtykket til overførelsen som omtalt i artikel 3, pkt. 1, litra d;\nd)\tnår det skønnes hensigtsmæssigt eventuelle medicinske eller sociale rapporter om den dømte person, oplysninger om hans behandling i domslandet samt enhver anbefaling vedrørende pågældendes videre behandling i fuldbyrdelseslandet.\n3. Domslandet og fuldbyrdelseslandet kan anmode hinanden om at blive forsynet med de i 1. eller 2. pkt. nævnte dokumenter og erklæringer, før det fremsætter anmodning om overførelse eller træffer beslutning om, hvorvidt samtykke skal gives til overførelse.\nSamtykke og bekræftelse heraf\n1. Domslandet skal sikre sig, at den person, som anmodes om at give samtykke til overførelsen i overensstemmelse med artikel 3, pkt. 1, litra d, gør dette frivilligt og med fuld viden om retsvirkningerne heraf. Fremgangsmåden ved afgivelsen af samtykke fastsættes i domslandets lovgivning.\n2. Domslandet skal give fuldbyrdelseslandet mulighed for gennem en konsul eller anden repræsentant udpeget efter aftale med fuldbyrdelseslandet at få bekræftet, at samtykket er afgivet i overensstemmelse med betingelserne i pkt. 1.\nVirkningen af overførelse for domslandet\n1. Fuldbyrdelseslandets myndigheders overtagelse af den dømte person skal have den virkning, at fuldbyrdelsen af retsfølgen suspenderes i domslandet.\n2. Domslandet må ikke længere fuldbyrde retsfølgen, hvis fuldbyrdelseslandet anser udståelsen af retsfølgen for at være afsluttet.\nVirkningen af overførelse for fuldbyrdelseslandet\n1. De kompetente myndigheder i fuldbyrdelseslandet skal:\na)\tfortsætte fuldbyrdelsen af retsfølgen øjeblikkeligt eller gennem en domstolsafgørelse eller administrativ afgørelse under de i artikel 10 anførte betingelser, eller\nb)\tgennem en domstolsafgørelse eller administrativ afgørelse omsætte retsfølgen til en afgørelse truffet af denne stat og således erstatte den i domslandet pålagte sanktion med en sanktion efter fuldbyrdelseslandets lov for samme overtrædelse under de i artikel 11 anførte betingelser.\n2. Fuldbyrdelseslandet skal på begæring forud for overførelsen af den dømte person underrette domslandet om, hvilke af disse fremgangsmåder det vil følge.\n3. Fuldbyrdelsen af retsfølgen skal ske efter fuldbyrdelseslandets lovgivning, og kun denne stat er kompetent til at træffe alle påkrævede afgørelser.\n1. I tilfælde af fortsat fuldbyrdelse skal fuldbyrdelseslandet være bundet af retsfølgens retlige karakter og varighed, således som den fremgår af retsfølgen.\n2. Hvis retsfølgen imidlertid på grund af sin karakter eller varighed er uforenelig med fuldbyrdelseslandets lovgivning, eller hvis denne stats lovgivning kræver det, kan fuldbyrdelseslandet gennem en domstolsafgørelse eller administrativ afgørelse tilpasse sanktionen til den straf eller foranstaltning, som er foreskrevet af dens egen lovgivning for en lignende overtrædelse. Hvad angår retsfølgens karakter, skal straffen eller foranstaltningen i videst muligt omfang svare til retsfølgen, som skal fuldbyrdes. Den må ikke med hensyn til sin karakter eller varighed skærpe den i domslandet pålagte sanktion, og den må ikke overstige maksimumstraffen i fuldbyrdelseslandets lovgivning.\nOmsætning af retsfølgen\n1. Ved omsætning af retsfølgen finder den i fuldbyrdelseslandets lov foreskrevne fremgangsmåde anvendelse. Ved omsætning af retsfølgen gælder, at den kompetente myndighed:\na)\ter bundet af bedømmelsen af sagens faktiske omstændigheder, således som disse direkte eller indirekte fremgår af den i domslandet afsagte dom;\nb)\tikke må omsætte en sanktion, som indebærer frihedsberøvelse, til en bødestraf;\nc)\tskal fratrække hele den periode, i hvilken den dømte person har været frihedsberøvet;\nd)\tikke må forværre den dømte persons strafferetlige stilling, og at den ikke er bundet af den minimumsstraf, som efter fuldbyrdelseslandets lovgivning kan være foreskrevet for den eller de begåede lovovertrædelser.\n2. Hvis omsætningen finder sted efter den dømte persons overførelse, skal fuldbyrdelseslandet enten varetægtsfængsle denne person eller på anden måde sikre hans tilstedeværelse i fuldbyrdelseslandet, mens udfaldet af omsætningsproceduren afventes.\nBenådning, amnesti og formildelse af retsfølgen\nHver Stat kan meddele benådning, amnesti eller formildelse af retsfølgen i overensstemmelse med sin forfatning eller anden lovgivning.\nFornyet prøvelse af dommen\nDomslandet alene har retten til at træffe afgørelse i forbindelse med en begæring om fornyet prøvelse af dommen.\nFuldbyrdelseslandet skal afslutte fuldbyrdelsen af retsfølgen, så snart det af domslandet underrettes om en beslutning eller foranstaltning, som indebærer, at retsfølgen ikke længere kan fuldbyrdes.\nOplysninger om retsfølgen\nFuldbyrdelseslandet skal forsyne domslandet med oplysninger vedrørende fuldbyrdelsen af retsfølgen:\na)\tnår det anser fuldbyrdelsen af retsfølgen for at være afsluttet;\nb)\thvis den dømte person er flygtet, før fuldbyrdelsen af retsfølgen er afsluttet;\nc)\thvis domslandet anmoder om en særlig redegørelse.\n1. Den ene kontraherende stat skal i overensstemmelse med sin lovgivning imødekomme en anmodning om tilladelse til gennemrejse for en dømt person gennem sit territorium, såfremt anmodningen er fremsat af den anden kontraherende stat, og denne stat har aftalt overførelsen af den dømte person til eller fra sit territorium med en trediestat.\n2. En kontraherende stat kan afslå at give tilladelse til gennemrejse:\na)\thvis den dømte person er en af dens statsborgere;\nb)\thvis lovovertrædelsen, for hvilken retsfølgen blev pålagt, ikke er en lovovertrædelse efter dens egen lovgivning.\n3. Anmodninger om tilladelse til gennemrejse og svar herpå formidles på samme måde som omtalt i artikel 5, pkt. 2 og 3.\n4. En kontraherende stat kan imødekomme en anmodning fra en tredjestat om tilladelse for en dømt person til at rejse gennem dets territorium, hvis denne stat har aftalt overførelsen til eller fra sit territorium med den anden kontraherende stat.\n5. Den kontraherende stat, som er blevet anmodet om at tillade gennemrejse, kan kun holde den dømte person varetægtsfængslet i det tidsrum, som medgår til rejsen gennem dets territorium.\n6. Den kontraherende stat, som er blevet anmodet om gennemrejse, kan opfordres til at give tilsagn om, at den dømte person ikke vil blive anklaget eller bortset fra hvad der er anført i foregående punkt, varetægtsfængslet eller på anden måde udsat for begrænsninger i sin frihed på gennemrejsestatens territorium på grund af en lovovertrædelse eller en retsfølge, som er henholdsvis begået eller pålagt forud for hans afrejse fra domslandets territorium.\n7. Anmodning om tilladelse til gennemrejse er ikke påkrævet, hvis transport sker med fly over en kontraherende stats territorium, og hvis ingen landing er påregnet.\nSprog og omkostninger\n1. Alle anmodninger, oplysninger og bilag, der udveksles mellem de kontraherende stater i overensstemmelse med denne aftale skal affattes på spansk.\n2. Med undtagelse af, hvad der er bestemt i artikel 6, pkt. 2, litra a, behøver dokumenter, som fremsendes i overensstemmelse med denne aftale, ikke at være bekræftet.\n3. Omkostninger, som pådrages ved anvendelsen af denne aftale, skal bæres af fuldbyrdelseslandet, undtagen hvor omkostningerne udelukkende er pådraget på domslandets territorium.\n1. Hver stat kan på tidspunktet for den i artikel 20 omhandlede underretning nærmere angive, på hvilket eller hvilke territorier denne aftale skal finde anvendelse.\n2. Enhver stat kan på et senere tidspunkt gennem en erklæring til den anden kontraherende stat udstrække anvendelsen af denne aftale til ethvert andet område angivet i erklæringen. For et sådant område træder aftalen i kraft den dag, hvor den anden kontraherende stat modtager en sådan erklæring.\nDenne aftale skal finde anvendelse på fuldbyrdelse af retsfølger pålagt såvel før som efter dens ikrafttræden.\n1. Denne aftale træder i kraft på datoen for den sidste af underretningerne, hvori de kontraherende stater skriftligt meddeler hinanden, at deres interne forfatnings- og lovkrav er opfyldt.\n2. Enhver af de kontraherende stater kan når som helst opsige aftalen ved skriftlig underretning til den anden kontraherende stat seks måneder i forvejen.\n3. Såfremt Den Bolivarianske Republik Venezuela tiltræder Konventionen om Overførelse af Domfældte underskrevet i Strasbourg den 21. marts 1983, ophører denne aftale mellem de kontraherende stater den dag, hvor nævnte konvention træder i kraft for Den Bolivarianske Republik Venezuela.\nTil bekræftelse heraf har undertegnede dertil bemyndigede underskrevet denne aftale.\nUdfærdiget i Caracas, den 14. juli 2000, in duplo, på spansk og dansk, idet begge tekster har samme gyldighed.\nFor den Bolivarianske Republik Venezuela


I fokus - Big data - Optilon\nHjem / Akademiet / I fokus – Big data\nI fokus – Big data\nI takt med at mængden af tilgængelig data øges, tages flere beslutninger baseret på genererede data-drevne analyser. Det er dette, som er essensen af Big Data. Det er vigtigt, at forstå Big Data ikke blot kan lagre store mængder af data, men derimod handler om at finde en intelligent metode til at anvende data og skabe et udbytte ud fra dette.\nDet handler altså om, at kunne finkæmme store mængder af data og kombinere data fra flere forskellige kilder, for at få et mere omfattende billede af virksomheden. Tilsyneladende ligegyldig data, kan blive vigtigt når det kombineres med data fra andre kilder. For mange forretninger indebærer Big Data både udfordringer og muligheder. Eksisterende IT-strukturer og -processer kan ofte begrænse muligheden for, at kombinere data fra forskellige kilder og hurtigt anvende ny tilgængelig data.\nBig Data i Optilons tilbud\nIndenfor FMCG øges tilgangen til data hurtigt, i takt med at mange leverandørvirksomheder får kontrol over den samlede forsyningskæde, hele vejen frem til hylden i butikken. En måde at drage fordel af dette store udbud af struktureret Big Data, samt skabe væsentligt højere prognosesikkerhed, er ved hjælp af ToolsGroups funktionalitet i Machine Learning, Trade Promotion Forecasting. Med hjælp fra denne funktionalitet er det muligt at komme frem til hvilke faktorer, som påvirker effekten af en kampagne (opdrift) og fra den viden, kan der hurtigt skabes regler, som kan anvendes til at forudse fremtiden.\nEt andet eksempel på Big Data indenfor dette område, er konsolidering af globale salgsdata. Formålet er at understøtte vigtige beslutninger og at være tæt på kundens efterspørgsel, for hurtigere at opdage små forandringer tidligt. Læs gerne mere om dette under Demand Sensing .\nFlere og flere mener inden for området, at en vellykket beslutning bygger på information og data-drevne analyser snarere end følelser. Supply Chain Design Takket være at det nu er muligt at konsolidere, lige så vel som optimere og analysere store mængder af salgsdata, vælger flere at investere i både software og kompetencer indenfor dette område og skabe deres egen platform indenfor Supply Chain Design..\nEn vigtig komponent, for at kunne udnytte de store mængder af tilgængelig data på en intelligent måde, er at kunne konsolidere data fra flere forskellige datakilder, så let som muligt. For at gøre arbejdet lettere, samt undgå at vigtige projekter stoppes på grund af dette, tilbyder vi et enkelt, men effektivt produkt som konsolidere alt din data, uden du behøver at spilde tid på programmering og strukturering af disse data.


EN VÆRDIBASERET SKOLE - PDF\nDownload "EN VÆRDIBASERET SKOLE"\n1 Lyst og evne til at bidrage til fællesskab Glæde og ansvarlighed Nye tanker ført ud i livet Høj faglighed der kan anvendes Evne til at udtrykke sig At forstå sig selv og andre\n2 EN VÆRDIBASERET SKOLE Det er meget vigtigt også at prioritere det faglige. Vi svigter børnene, hvis ikke vi udstyrer dem med en solid faglig ballast. Hvis de for eksempel ikke lærer at læse, får de kæmpe problemer i stort set alle fag senere. Men på Bifrost tror vi, at kunst kan noget særligt i forhold til læring. Den kan provokere eleverne til at tage stilling, få dem til at undre sig, til at glemme sig selv og til at leve sig ind i det, de skal lære. Det er i meget korte træk det fundament, vi bygger vores pædagogik på. Den æstetiske læreproces hænger sammen med, at eleverne skal opbygge personlige og sociale kompetencer og lære at kunne tage vare på sig selv og det samfund, de er en del af. Annie Jeppesen, skoleleder 3\n3 DEN RØDE TRÅD Når vi har Aktuelt på yngste trin, viser barnet noget frem, der passer til temaet. Det er en bevidst del af undervisningen, der rustet barnet til at stå foran en stor forsamling og fremlægge sit projekt på ældste trin. Involvering er kodeordet. Karina Haahr Andersen, lærer yngste trin På mellemtrinnet handler fremlæggelse om at være på overfor en større forsamling. Her præsenterer børnene deres arbejde for andre og lærer at få gode råd og give konstruktiv kritik til både resultat og arbejdsforløb - både i fag-faglige og tværfaglige forløb. Michael Midtgaard Nielsen, lærer mellemtrin Når børnene skal fremlægge deres individuelle temaer, er de skarpe og spændte. De har indsamlet viden fra alle relevante fag og arbejdet med formidling, så de kan undervise os. De skal redegøre for deres undersøgelse. De skal perspektivere i tid og rum. De skal diskutere med publikum. Og de gør det. Det er altid stort at opleve René Mikkelsen, lærer ældste trin 4 5\n4 SOM DE ANDRE OPLEVER BIFROST Skole-eksperter fra Skolens Rejsehold lagde vejen forbi Bifrost som den eneste friskole, da Undervisningsministeriet skulle hente inspiration til fremtidens skole. På trods af en tætpakket præsentation, blev det en lille og nærmest undseelig detalje, der kom til at fortælle endnu mere. Gæsterne tøvede nemlig med at få deres overtøj hængt op. De havde ikke tidligere oplevet, at lærernes jakker hang side om side med børnenes, i stedet for i en særlig voksengarderobe. Men sådan er det på Bifrost - fællesskabets og tillidens betydning er ikke kun ord, men bliver praktiseret fra det øjeblik, man træder ind. - Bifrost har forstået at inddrage KUNSTEN/kunstværker og kunstnere i skolens verden. På Bifrost er kunsten en naturlig del af skolehverdagens indtryk og udtryk - Skolen har sat sig markante spor i den pædagogiske debat og den pædagogiske praksis i det danske uddannelsessystem - Skolen har været fantastiske til at øse af egne erfaringer og åbnet dørene for ind- og udland for at fortælle om sig selv og sin specielle måde at gøre tingene på og dermed inspirere. Rektor på Herning Gymnasium, Søren Brøndum, da Bifrost fik Herning Folkeblads Fonds uddannelsespris 6 7\n5 MED NYSGERRIGHED SOM DRIVKRAFT Alle klasser på Bifrost begynder året med samme store fællesemne. Det betyder, at de mindre børn kan spejle sig i de større og opleve, at de arbejder forskelligt på forskellige trin. Emnet går igennem i alle fag, og giver børnene lov til at se og mærke sammenhængen imellem fagene. Opleve at matematik ikke bare er tal på papir, men også kan være redskabet til at undersøge alt muligt i andre fag. Lærerne er med til at føde de første ideer, vælge emner og folde dem ud på trin og i fag. Lærerne skaber selv alle undervisningsmaterialer så de både opfylder de faglige krav og mål, der opstilles fra ministeriet og samtidig giver mening og skaber en sammenhæng med Bifrosts tværfaglige emner. I alle fag fra dansk og matematik til fysik, sprog og musik. Bifrosts lærere får aldrig lov til at gro fast, men udvikler sig løbende. Ud over det store fælles emne arbejder hvert trin med forskellige emner hen over året. Alle emner skydes i gang med en oplevelsesfase, hvor eleverne får nogle kroge at hænge ny viden op på. Oplevelsesfasen er i høj grad med til at involvere alle børn uanset forudsætninger og vilkår. 8\n7 KARAKTER-FRI På Bifrost har vi valgt karaktererne fra. Vi tror på, at børnene får et langt bedre billede af egne evner og udvikling ved grundige samtaler og evaluering. Ikke ved at lærerne skal bruge en stor del af deres tid på at arbejde frem mod en snæver test. Vores erfaring er, at både små og store mennesker lærer langt mere, når man fokuserer på at udvikle deres lyst til at prøve noget af frem for at sætte røde streger. Ved at skubbe karaktererne til side kan vi fokusere på at arbejde med den enkeltes faglighed. For det er vigtigt, at alle på Bifrost til enhver tid ved: - hvad de selv er gode til - hvor det ville være fornuftigt at lægge noget ekstra energi - og ikke mindst hvordan den enkelte udvikler sig bedst Det lærer man i vores øjne ikke af en karakter. Og karaktererne er i øvrigt heller ikke nødvendige for at komme videre på en ungdomsuddannelse. På har vi samlet udtalelser og refleksioner fra tidligere elever, der fortæller om, hvordan det har været at komme videre i uddannelsessystemet efter Bifrost. 12\n8 Skoleliv fra begyndelse til slutning I skolen fik vi muligheden for at udforske fantasiens farverige univers I skolen fik vi muligheden for at udtrykke egne meninger og holdninger I skolen fik vi bekræftet at livet er andet end matematikkens formler I skolen lærte vi at se verden i nye perspektiver I skolen lærte vi at respektere hinanden og samarbejde Hvad vi ikke vidste var, at alt dette en dag ville komme os til gode Digt af den første afgangsklasse på Børneskolen Bifrost\n9 HÅRDE FACTS Alle børn på Bifrost går i skole fra klokken Uanset om de går i 0. eller 9. klasse. Der er maksimalt 22 børn i hver klasse. Børnene har uddannede lærere i alle timer helt fra 0.klasse også i vikartimerne. Og læreres fravær dækkes altid. Bifrost har konstant fokus på lærernes udvikling. I førskolen Bikuben møder børnene dagligt skolens lærere og forbereder sig allerede her på skolelivet. Hele skolen samles til morgensang hver dag. Det giver en forståelse af vores kulturarv og en glad fælles start på dagen. Der er SFO for alle elever. Det betyder, at selv de ældre elever har et sted at være sammen indtil kl. 17. Dagene i SFO planlægges i sammenhæng med skolens undervisning og temaer. Alle forældre deltager i rengøring og vedligeholdelse af skolen med to arbejdseftermiddage om året. Det betyder, at vi har en velholdt skole uden graffiti og nævneværdigt slid. Samtidig giver det praktiske engagement sammenhold i forældregruppen til gavn for børnene. 16\n10 UD AF BOKSEN Selv om der er fleksible og velfungerende rammer for skoledagene på Kaj Munks Vej er Bifrost langt fra en lukket verden. Lige som vi i undervisningsforløbene konstant tænker ud af boksen, gør vi det også fysisk, når det giver mening i undervisningen at besøge en virksomhed, opleve en udstilling, undersøge skovbunden eller benytte nogle af byens mange idrætsmuligheder og haller. Et af skoleårets ud-af-boksen-højdepunkter er, når Bifrost hvert år flytter undervisningen og samværet til Livø i tre dage. Det er dage, både små og store ser frem til og tilbage på med glæde. Her lærer de sig selv og andre at kende under anderledes forhold, og de får nye udfordringer i mødet med naturen, smugler-legen og årets Livø-emne. Det er også under orienteringsløbet, at drengen fra 0. klasse lærer ham fra Ældste at kende, og trygt tør henvende sig til ham i en pause senere på året hjemme på skolen. Livø smitter simpelthen af på dagligdagen året rundt. Mellem børnene indbyrdes i klassen, på trinnet og på tværs af trin. Mellem voksne og børn. Og mellem de voksne. Også i både 8. og 9. klasse er der fast indlagt studieture, hvor de unge rejser ud for at hente indsigt og inspiration med fokus på et historisk-politisk emne og bæredygtighed. 19\n11 Børneskolen Bifrost Kaj Munks vej Herning Tlf


DEBAT: 1000 nye arbejdspladser i Favrskov på bare to år\n1000 nye arbejdspladser i Favrskov på bare to år\nBritt Bager, folketingsmedlem for Venstre\nPå bare to år er der skabt mere end 1000 nye arbejdspladser i Favrskov kommune. Der viser nye tal fra Business Region Aarhus. Samtidig er ledigheden i Favrskov på kun 2,6 pct., hvilket er under landsgennemsnittet på 4,1 pct.\nJeg glæder mig over, at vi ser positiv udvikling både i Favrskov og i hele Østjylland. Siden Venstre overtog regeringsansvaret, er antallet af lønmodtagere steget med knap 22.000 i Østjylland. Det skyldes bl.a. stærke lokale virksomheder, omstillings- og udviklingsparate borgere og tilflytning af virksomheder til lokalområderne. Det skyldes også de gode konjunkturer. Og så skyldes det regeringens ansvarlige økonomiske politik. En politik, der handler om at skabe bedre rammevilkår for vores virksomheder – så vores østjyske virksomheder kan skabe vækst, udvikling og nye arbejdspladser. Med initiativer som en modernisering af planloven, en fødevare- og landbrugspakke, afgiftslettelser og en erhvervs- og iværksætterpakke skaber vi bedre rammer for, at vores østjyske virksomheder kan skabe vækst og udvikling.\nDesuden har regeringen haft fokus på at gøre forskellen på at være på offentlig forsørgelse og i arbejde større. Med initiativer som et kontanthjælpsloft, en 225-timersregel og en integrationsydelse har vi gjort det mere attraktivt at skifte kontanthjælpen ud med et arbejde. Det er godt for den enkelte, der bliver en del af det arbejdende fællesskab, og som kan forsørge sig og sine, og det er godt for samfundet.\nEn sammenhængende infrastruktur er et grundvilkår for vores østjyske erhvervsliv og en kilde til fortsat vækst og udvikling i hele området. Derfor er udvidelsen af E45 til 6 spor helt afgørende for at fortsætte den positive vækst. Det kæmper jeg fortsat for, at vi kommer i mål med.\nPubliceret 04 April 2018 05:00


Den blinde død - Døden - Movellas\nDe landede omkring 5 kilometer væk fra slottet. De kunne se lidt længere fremme nogen mørke væsner, nogen mørke engle, skygger. Det så ud som om de hyggede sig, der var nogen der snakkede og andre spillede musik med knogler. Men der var en, der var speciel, han lignede en uhyggelig skabning, noget man ikke vil snakke med. Mie trode det var døden. I religion på skolen, havde de noget om død. Og ham døden blev kaldt Mortimer. Mortimer var grusom, ond, uhyggelig, anderledes, død, han var døden. Døden var ækel og klam. Døden var død men aligevel levende. Mille og Mie var rædselslagne og turde ikke gå derhen og gad ikke gå derhen. Det var for uhyggeligt. Der var også den tåge rundt om Motimer. Det var en tyk tågen en kold tåge. En tåge der var død. De behøvde slet ikke at diskutere om de skulle gå derhen eller ej. For der var to sorte engle på vej mod dem, de var opdaget. Døden havde set dem. Englene tog dem med hen til døden. Mie og Mille var bange, rigtig bange. Skræmte fra vid og sans. Døden kikkede på dem og spurgte:\n"Leder I efter nogen?"\nMie svarede ham:\n-N.. Nej Hv.. hvem skulle det være?\n-Nå, det ved jeg ikke, måske jeres forældre?\n-ja, jeres forældre\n-Nej, hvad skulle de lave her? Og hvorfor skulle du fortælle det til os?\n-de er i dødens rige, de er her.\n-Ha, den hopper jeg ikke på, vores forældre er til fest (Mie var pluslig ikke bange mere)\n-De kan være døde, måske i et trafikuheld?\n-hører du efter, de er til fest, en halloweenfest. Og hvorfor fortælle det til os?\n-ja, jeg hø... - et trafikuheld siger du, mener du, de er døde?\n-netop det tog I lang tid om at fatte. Og jeg fortæller det for at være venlig.\n-hvor er de henne? hvor er de? Svar.\nDøden pegede til højre. Mille var besvimet igen, så Mie trak hende med over til højre. Væk fra dæden. Mie fik kuldegysninger og ruskede i Mille "Vågn op" Mille vågnede langsomt og spurgte: "er ham den døde mand gået?" Mie pegede hen mod døden "han er der henne, men vi skulle se på noget her henne ved den gravsten. Vores forældre" Mille var helt trist, hun så det først, og begyndte at græde "Jamen, det er vores forældre" Mie vendte sig mod døden, men hun kunne ikke finde hans øjne, hun kunne ikke give ham dødsblikket. Mie var ikke bange. Hun gik hen imod ham, men da hun stod der, hvor alle døde var, kunne hun ikke sige noget. hun var ligbleg, og dødkold.\nDøden blev til tåge. Mie fik øje på to skeletter, to uhyggelige skeletter. De var kridhvide, og så var der det klamme, der kravlede edderkopper ud af øjnene og rundt på kroppen, og en stor kæmpe slange kravlede ud af munden på begge skeletter. Slangen og edderkopperne fik hende til skrige, men ingen kunne høre det.


PROPOSTIONER FOR KÅRINGER\nKåringen af Årets kvindelige håndboldspiller, Årets mandlige håndboldspiller, Årets Kvindelige talent, Årets mandlige talent, Årets kvindelige håndboldspiller i 1. division og Årets mandlige håndboldspiller i 1. division for sæsonen foregår efter følgende retningslinjer:\nDer udsendes ét stemmekort pr. hold til (henholdsvis mandlige eller kvindelige) elitehåndboldspillere i Håndboldligaen og 1. division samt til alle danske udlandsprofessionelle.\nHver spiller har én stemme pr. kategori. Der må ikke stemmes på en spiller fra egen klub.\nFor hvert køn gælder det, at den der får flest stemmer, er årets håndboldspiller i henhold til ovennævnte kategorier.\nPropositioner for kåringen af Årets Liga All Stars hold\nKåringen af Årets Dame Liga All Star hold og Årets Herre Liga All Star hold for sæsonen foregår efter følgende retningslinjer:\nSpillere fra holdene i henholdsvis den danske damelige og herreliga kan vælges til henholdsvis Årets Dame Liga All Star eller Årets Herre Liga All Star.\nDer udsendes ét stemmekort pr. hold til alle (henholdsvis mandlige eller kvindelige) elitehåndboldspillere i Håndboldligaen og 1. division samt til alle danske udlandsprofessionelle.\nDer skal vælges 7 spillere - én på hver af de seks angrebspladser, og én målmand.\nDet er ikke tilladt at stemme på spillere fra egen klub.\nPropositioner for kåringen af Årets Landsholdsspiller\nKåringen af Årets kvindelige landsholdsspiller og Årets mandlige landsholdsspiller for sæsonen foregår efter følgende retningslinjer:\nDer udsendes ét stemmekort pr. hold til alle (henholdsvis kvindelige eller mandlige) elitehåndboldspillere i Håndboldligaen og 1. division samt til alle danske udlandsprofessionelle.\nHver spiller har én stemme. Der må ikke stemmes på en spiller fra egen klub.\nFor hver køn gælder det, at den der får flest stemmer, er Årets Landsholdsspiller for sæsonen.\nPropositioner for kåringen af Årets Talent\nKåringen af Årets kvindelige Talent og Årets mandlige Talent for sæsonen foregår efter følgende retningslinjer:\nSpillerne, der kan stemmes på, skal for begge køn være under 21 år.\nFor hver køn gælder det, at den der får flest stemmer, er Årets Talent for sæsonen.\nPropositioner for kåringen af 10 Årets kvindelige håndboldspiller og 10 Årets mandlige håndboldspiller:\nKåringen af 10-Årets kvindelige håndboldspiller og 10-Årets mandlige håndboldspiller foregik efter sæsonen 2006/2007, da Håndbold Spiller Foreningen den 19. maj 2007 havde eksisteret i 10 år. Kåringerne foregik efter følgende retningslinjer:\nDer kunne vælges mellem de tidligere kårede spillere, ligesom spillerne selv frit kunne vælge en spiller at stemme på.\nDer blev udsendt ét stemmekort til alle aktive (henholdsvis mandlige eller kvindelige) elitehåndboldspillere i Håndboldligaen og 1. division samt til alle danske udlandsprofessionelle.\nDer blev udsendt ét stemmekort til alle tidligere medlemmer af Håndbold Spiller Foreningen via e-mail, ligesom alle tidligere medlemmer på Håndbold Spiller Foreningens hjemmeside blev opfordret til at stemme.\nDet var ikke tilladt at stemme på spillere, der i sæson 2006/2007 spillede på ens eget klubhold.