#BREVFLET# Click here to enter text. prøve. HJM Recycling A/S. Landdybet 10, Aalborg Øst. Den 09. september CVR-nummer: - PDF\n#BREVFLET# Click here to enter text. prøve. HJM Recycling A/S. Landdybet 10, Aalborg Øst. Den 09. september CVR-nummer:\nDownload "#BREVFLET# Click here to enter text. prøve. HJM Recycling A/S. Landdybet 10, Aalborg Øst. Den 09. september 2015. CVR-nummer: 31086191"\n1 #BREVFLET# Click here to enter text. prøve Aalborg Kommune, Miljø, MEF Stigsborg Brygge 5, 9400 Nørresundby HJM Recycling A/S Landdybet Aalborg Øst Den 09. september 2015 Godkendelse til oplagsplads for jern- og metalskrot i henhold til miljøbeskyttelsesloven af Helsingør Jern og Metal A/S, Landdybet 10, 9220 Aalborg Øst Miljø, MEF Miljø- og Energiforvaltningen Stigsborg Brygge Nørresundby Sagsnr.: Init.: bwp/sot EAN nr.: Åbningstider: Mandag - onsdag Torsdag Fredag Send så vidt muligt elektronisk post til Aalborg Kommune HJM Recyclings skrotplads i Korsør Havn Virksomhedens navn: HELSINGØR JERN OG METAL A/S CVR-nummer: P-nummer: Listepunkt Matr. Nr.: Ejerlav: Adresse: Virksomhedens ejer: Ansøger: Ejendommens ejer: K212 del af 15 h Uttrup, Aalborg Jorder Landdybet 10, Aalborg Øst HELSINGØR JERN OG METAL A/S Svend Flindt Aalborg Havn A/S\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE side Aalborg Kommunes afgørelse 1.1 Godkendelse med vilkår VVM-screening Offentliggørelse og klagevejledning Vejledning om evt. ændring af miljøgodkendelse Afgørelsens forudsætninger 2.1 Lovgrundlag Bilag til sagen Virksomhedens etablering mv Beliggenhed og kommuneplan mv Produktion Forureningsforhold Partshøring Aalborg Kommune, Miljøs bemærkninger 13 Vedlagte bilag 3.1 Situationsplan 3.2 Oversigtsplan med rammer 3.3 Indretning af virksomheden 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse 3.5 VVM-anmeldelse 2/16\n3 1. Aalborg Kommunes afgørelse: 1.1 Godkendelse med vilkår: Aalborg Kommune meddeler i medfør af 33 i miljøbeskyttelsesloven nr. 879 af 26. juni 2010 godkendelse af Helsingør Jern og Metal A/S, listepunkt K212: Anlæg for midlertidig oplagring af ikke-farligt affald eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr forud for nyttiggørelse eller bortskaffelse med en kapacitet for tilførsel af affald på 30 tons om dagen eller med mere end 4 containere med et samlet volumen på mindst 30 m 3, bortset fra anlæg omfattet af listepunkt 5.5 i bilag 1 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed eller listepunkt K 211 i bilag 2 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed. Rekonditionering, herunder omlastning, omemballering eller sortering af ikke-farligt affald eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr forud for nyttiggørelse eller bortskaffelse med en kapacitet for tilførsel af affald på 30 tons om dagen eller med mere end 4 containere med et samlet volumen på mindst 30 m 3, bortset fra anlæg omfattet af listepunkt 5.1 d i bilag 1 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed eller listepunkt K 211 i bilag 2 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed. Virksomheden indsamler og opkøber alle former for jern- om metalskrot, batterier og akkumulatorer samt dæk, kabler og elektronikskrot fra produkthandlere, landbrug og industri med henblik på udskibning. I forbindelse med oplaget vil det modtagne skrot blive lagt i bunker med kran og grab, og der vil eventuelt ske neddeling med skærebrænder og næbsaks. Overfladevand samt støj fra håndtering af skrot samt til- og frakørsel vurderes at være de væsentligste miljøproblemer ved virksomheden, og der er derfor i miljøgodkendelsen fastsat vilkår som sikrer, at virksomheden kan drives på lokaliteten uden væsentlige og uacceptable miljøpåvirkninger af omgivelserne. Virksomheden kan være i drift på hverdage fra samt lørdage fra /16\n4 Miljøgodkendelsen meddeles på nedenstående vilkår: Standardvilkår K212 Generelt 1. Ved ophør af virksomhedens drift skal virksomheden træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå forureningsfare og for at efterlade stedet i tilfredsstillende tilstand. En redegørelse for disse foranstaltninger skal fremsendes til tilsynsmyndigheden senest 3 måneder, før driften ophører. 2. Hvor der i vilkårene anvendes betegnelsen "befæstet areal" menes en fast belægning, der giver mulighed for opsamling af spild og kontrolleret afledning af nedbør. Hvor der i vilkårene anvendes betegnelsen "tæt belægning" menes en fast belægning, der i løbet af påvirkningstiden er uigennemtrængelig for de forurenende stoffer, der håndteres på arealet. Indretning og drift 3. Der skal på pladsen foreligge en driftsinstruktion, der beskriver, hvordan personalet skal foretage fornøden modtagekontrol, og hvordan de skal forholde sig i tilfælde af driftsforstyrrelser og uheld. 4. Virksomheden må kun modtage og opbevare de i tabel 1 nævnte affaldsarter/-fraktioner i de angivne mængder. Affaldsart EAK-kode affaldsfraktion Max oplag [ton] Jern Flisspåner og drejespåner af jern Jern og stål Jern- og stålmetal Jernholdigt metal Jernholdigt metal 4000 Metal Flisspåner og drejespåner af ikkejernmetal Kobber, bronze, messing Aluminium Bly Zink Tin Blandet metal Udtjente køretøjer, som hverken indeholder væsker eller andre farlige dele Ikke-jernmetal Metaller elektronikskrot Kasseret elektrisk og elektronisk udstyr, bortset fra og , som indeholder farlige bestanddele. 20 Kabler Kabler Kabler, bortset fra /16\n5 Batterier og akkumulatorer Dæk m/u fælge Tabel Batterier og akkumulatorer Dæk m/u fælge Affaldet skal kontrolleres ved modtagelsen og hurtigst muligt, dog senest inden ophør af næstfølgende arbejdsdag, og placeres i de dertil beregnede affaldsområder, containere, båse eller beholdere. 6. Hvis virksomheden modtager affald, der ikke er omfattet af virksomhedens miljøgodkendelse, og som det ikke umiddelbart er muligt at afvise eller henvise til en anden affaldsmodtager, skal affaldet placeres i et særskilt oplagsområde. Virksomheden skal herefter hurtigst muligt kontakte tilsynsmyndigheden og orientere om affaldet. 7. Papir, pap, plast og andre lette materialer skal håndteres og opbevares på en sådan måde, at det ikke giver anledning til papirflugt eller andre gener for omgivelserne. Luftforurening Affald 8. Virksomheden må ikke give anledning til lugt- eller støvgener uden for virksomhedens område, som efter tilsynsmyndighedens vurdering er væsentlige for omgivelserne. Tilsynsmyndigheden kan, såfremt der konstateres væsentlige støvgener, kræve, at støvende oplag overdækkes eller befugtes, eller at der etableres afskærmning eller befugtning af knusnings-, presnings- eller neddelingsaktiviteter. 9. Ikke relevant, da der ikke modtages dagrenovationsaffald eller haveaffald. 10. Ikke relevant, da der ikke opbevares affald i bygninger. 11. Ikke relevant, da der ikke håndteres papiraffald. 12. Ikke relevant, da der ikke modtages bygningsaffald. 13. Affald, der spildes, skal opsamles samme dag og anbringes i de dertil indrettede containere eller affaldsområder. 14. Alt opsamlet spild indeholdende olie eller kemikalier, herunder grus, savsmuld el.lign. anvendt til opsugning, skal opbevares og bortskaffes som farligt affald. Der skal til enhver tid forefindes opsugningsmateriale på virksomheden. Beskyttelse af jord, grundvand og overfladevand 15. Overjordiske tanke med fyringsolie og motorbrændstof skal sikres mod påkørsel. Påfyldningsstudse og aftapningshaner (aftapningsanordninger) for olieprodukter, herunder motorbrændstof, skal være placeret inden for konturen af en tæt belægning indrettet med kontrolleret afledning af afløbsvandet. Alternativt skal eventuelt spild opsamles i en tæt spildbakke eller grube. 5/16\n6 Udendørs spildbakker eller gruber skal tømmes, således at regnvand i bunden maksimalt udgør 10 % af spildbakkens eller grubens volumen. 16. Virksomheden må ikke modtage skrot, der på forhånd vides at indeholde farligt affald eller flydende olie. Dog må transformatorer og spåner mv. med indhold af olierester eller køle- og smøremidler o. lign. modtages, oplagres og afsendes i tætte, overdækkede containere eller beholdere. Disse containere eller beholdere kan stå uafdækket indendørs. 17. Jern- og metalskrot og andet affald, der kan afgive olie eller væsker, skal opbevares og håndteres på en oplagsplads eller på et gulv med tæt belægning indrettet med fald mod afløb eller grube, hvorfra der sker kontrolleret afledning, eller i lukket/overdækket container med indbygget sump. 18. Jern- og metalskrot, der kan afgive metalstøv, skal håndteres og opbevares enten udendørs på et befæstet areal, indendørs på fast gulv eller i en container. Opbevaring og håndtering skal udføres, så støvdannelse minimeres, og der må ikke ske støv-/materialeflugt til omgivelser uden for virksomheden. 19. Neddeling, klipning eller opskæring af jern- og metalskrot må kun foretages på et areal eller gulv, der er forsynet med tæt belægning. 20. Akkumulatorer og batterier skal opbevares i beholdere eller containere, der enten er placeret indendørs eller under halvtag, eller som er lukket med låg. Beholderne og containere skal være tætte og modstandsdygtige over for de væsker, der er anvendt i batterierne eller akkumulatorerne. 21. Blandet bygnings- og nedrivningsaffald, bortset fra inert affald, må kun opbevares og håndteres på befæstet areal med kontrolleret afledning af nedbør. 22. Ikke relevant, da der ikke modtages have- og parkaffald. 23. Befæstede arealer skal være i god vedligeholdelsesstand. Utætheder skal udbedres så hurtigt som muligt, efter at de er konstateret. 24. Ikke relevant, da der ikke etableres vaskeplads. 25. Spildolie og andet farligt affald skal opbevares i tætte, lukkede beholdere, der er markeret, så det tydeligt fremgår, hvad de indeholder. Beholderne skal være placeret under tag og beskyttet mod vejrlig. Oplagspladsen skal have en tæt belægning og være indrettet således, at spild kan holdes inden for et afgrænset område og uden mulighed for afløb til jord, grundvand, overfladevand eller kloak. Området skal kunne rumme indholdet af den største beholder. Egenkontrol 26. Virksomheden skal mindst 1 gang årligt foretage en visuel kontrol af alle befæstede arealer samt gulve og sumpe. Resultatet af besigtigelse og udbedringer skal noteres i driftsjournalen. Tilsynsmyndigheden kan kræve, at virksomheden lader en uvildig sagkyndig foretage dette eftersyn, dog højst 1 gang hvert tredje år. 6/16\n7 Driftsjournal 27. Virksomheden skal føre en driftsjournal med angivelse af: Øvrige vilkår Dato for og resultat af inspektioner samt eventuelt foretagne udbedringer af befæstede arealer, gulve eller gruber. Dato for hvornår der er modtaget affald, der ikke er omfattet af virksomhedens miljøgodkendelse, og hvordan det blev håndteret og bortskaffet. - Ved udgangen af hvert kvartal registreres mængden af hver af de oplagrede affaldsarter. Oplysningerne indføres i journalen. Driftsjournalen skal opbevares på virksomheden i mindst 5 år og skal være tilgængelig for tilsynsmyndigheden. Driftsjournal for egenkontrol 28. Virksomheden skal føre driftsjournal, som ved tilsyn eller på forlangende skal forevises tilsynsmyndigheden. Oplysningerne skal opbevares i mindst 5 år. I driftsjournalen skal kopi af følgende opbevares: A. Kommunens notater efter miljøtilsyn, miljøansøgninger, miljøgodkendelser, påbud, forbud, afledningstilladelse, spildevandsanalyser, EMAS- eller ISO auditrapporter samt spildevands-, luft-, lugtog støjrapporter. B. Komplet, opdateret samling af sikkerhedsdatablade for produkter og kemikalier, der anvendes og oplagres på virksomheden. C. Kvitteringer for indkøbte og afskibede mængder. Indretning og drift 29. Virksomheden skal placeres, indrettes og drives i overensstemmelse med beskrivelsen i afsnit 2, Afgørelsens forudsætninger. 30. Den ansvarlige for virksomheden skal underrette tilsynsmyndigheden, før virksomheden: a) helt eller delvis overdrages, udlejes eller bortforpagtes, b) indstiller driften i en længere periode eller permanent, eller c) genoptager driften, efter den har været indstillet i en længere periode, dog mindre end 3 år. 31. Godkendelsen bortfalder senest, når driften har været indstillet i 3 år. 32. Såfremt godkendelsen ikke er udnyttet senest 2 år fra dato for miljøgodkendelse, bortfalder godkendelsen. 33. Virksomheden må ikke efter tilsynsmyndighedens skøn give anledning til væsentlige støv-, lugt-, støj- eller vibrationsgener i omgivelserne. 34. Befæstede arealer skal jævnligt rengøres. 7/16\n8 35. Virksomheden må kun være i drift mandag fredag kl , samt lørdag kl Støj 36. Virksomhedens bidrag - målt udendørs - til det ækvivalente korrigerede støjniveau i db(a), må i intet punkt i de nævnte områder overstige de nedenfor anførte værdier: Erhvervsområde uden boliger 4.8.I1 Nørredybet, Landdybet Dag: Mandag - fredag kl Lørdag kl Lørdag kl Søn- og helligdage kl Aften: Alle dage kl Nat: Alle dage kl *) Spidsværdi De anførte grænseværdier skal overholdes indenfor følgende referencetidsrum: For dagperioden på hverdage mandag til fredag samt søndage kl skal grænseværdierne overholdes indenfor det mest støjbelastede tidsrum på 8 timer. I dagperioden på lørdage kl skal grænseværdierne overholdes indenfor det mest støjbelastede tidsrum på 7 timer, og i perioden fra kl på lørdage skal grænseværdierne overholdes indenfor dette tidsrum på 4 timer. For aftenperioden alle ugens dage kl skal grænseværdierne overholdes indenfor den mest støjbelastede time. For natperioden kl skal grænseværdierne overholdes indenfor den mest støjbelastede halve time. Kontrol af grænseværdier for støj og indsendelse af dokumentation 37. Virksomheden skal på tilsynsmyndighedens forlangende, dog højst 1 gang årligt, ved støjmåling og/eller beregning dokumentere, at de i vilkår 36 fastsatte støjgrænser ikke overskrides. Støjmålingerne skal udføres i en periode, 8/16\n9 hvor virksomhedens støjudsendelse under normale driftsforhold er maksimal. 38. Støjberegninger eller støjmålinger skal foretages af et firma/ laboratorium, der er akkrediteret af DANAK eller godkendt af Miljøstyrelsen til at udføre "miljømålinger - ekstern støj". Målingerne skal udføres efter retningslinjerne i den til enhver tid gældende vejledning om måling af ekstern støj fra virksomheder, udsendt af Miljøstyrelsen, jf. vejledning nr. 6/1984. Beregninger skal udføres efter den Nordiske beregningsmetode for ekstern støj fra virksomheder, jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993. Er dokumentationen udført som beregninger, skal den indeholde oplysninger om beregningsforudsætningerne, som er nødvendige for tilsynsmyndighedens vurdering af rigtigheden af beregningsresultaterne. Specielt skal støjkilderne beskrives og deres kildestyrke angives sammen med oplysninger om dæmpningen af kildernes støjudsendelse opnået ved de gennemførte foranstaltninger. 39. Det akkrediterede støjfirma skal til tilsynsmyndigheden fremsende forslag til måle- og beregningsforudsætninger til godkendelse, inden målingerne udføres. Forslaget skal omfatte alle de støjkilder/ aktiviteter, der er i gang på virksomheden. 40. Målerapporten skal fremsendes til tilsynsmyndigheden, senest 1 måned efter målingerne er foretaget, sammen med relevante oplysninger om produktionsforhold under målingerne. 41. Den for området gældende støjgrænse anses for overholdt, hvis virksomhedens samlede støjemission i det pågældende område fratrukket støjmålingens - /beregningens ubestemthed er mindre eller lig med støjgrænsen, jf. vilkår 36. Målingernes samlede ubestemthed fastsættes iht. Miljøstyrelsens støjvejledninger. 9/16\n10 1.2 VVM - screening Aalborg Kommune har vurderet det ansøgte i forhold til Miljøministeriets bekendtgørelse om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning, nr af 6. november Aalborg Kommune har vurderet, at det ansøgte ikke må antages at kunne få væsentlig indvirkning på miljøet. 1.3 Offentliggørelse og klagevejledning Miljøgodkendelsen vil blive annonceret på Aalborg Kommunes hjemmeside: i perioden fra den 9. september til den 8. oktober Afgørelsen i forhold til VVM offentliggøres sammen med miljøgodkendelsen. Miljøgodkendelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af ansøgerne og enhver, der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald, en række foreninger samt organisationer jf. miljøbeskyttelseslovens 99 og 100. Afgørelsen i forhold til VVM kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet for så vidt angår retlige spørgsmål. Afgørelsen i forhold til VVM kan påklages af enhver med retlig interesse i sagens udfald samt af en række landsdækkende foreninger og organisationer, jf. planlovens 59. Klagefristen er 4 uger fra den dag afgørelsen er meddelt. Klagefristen udløber den 8. oktober Eventuel klage skal indgives via Klageportalen, som du finder et link til på forsiden af Klageportalen ligger på og Du logger på eller ligesom du plejer, med Nem-ID eller NemID medarbejdersignatur. Klagen sendes gennem Klageportalen til den myndighed, der har truffet afgørelsen. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for myndigheden i Klageportalen. Når du klager, skal du betale et gebyr på kr Du betaler gebyret med betalingskort i Klageportalen. Natur- og Miljøklagenævnet skal som udgangspunkt afvise en klage, der kommer uden om Klageportalen, hvis der ikke er særlige grunde til det. Hvis du ønsker at blive fritaget for at bruge Klageportalen, skal du sende en begrundet anmodning til den myndighed, der har truffet afgørelse i sagen. Myndigheden videresender herefter anmodningen til Natur- og Miljøklagenævnet, som træffer afgørelse om, hvorvidt din anmodning kan imødekommes. En eventuel klage har ikke opsættende virkning. Udnyttelsen af godkendelsen sker dog på ansøgerens eget ansvar og indebærer ingen indskrænkning i klagemyndighedens ret til at ændre eller ophæve godkendelsen. Eventuelt søgsmål (domstolsprøvelse) skal være anlagt inden 6 måneder efter, at afgørelsen er meddelt, eller - hvis sagen påklages - inden 6 måneder efter, at endelig afgørelse foreligger, jf. miljøbeskyttelseslovens 101, stk Vejledning om evt. ændringer i miljøgodkendelsen mv. Første gang en virksomhed eller aktivitet får miljøgodkendelse, er miljøgodkendelsen retsbeskyttet i 8 år fra dato for meddelelse af miljøgodkendelse, dvs. at der er 8 års retsbeskyttelse for nye krav fra miljømyndigheden i denne periode. 10/16\n11 Miljømyndigheden kan dog gribe ind overfor en miljøgodkendt virksomhed inden for retsbeskyttelsesperioden under visse forudsætninger. For nærmere oplysninger henvises til miljøbeskyttelseslovens 41 og 41a-41d. Tilsynsmyndigheden kan revidere vilkårene i en miljøgodkendelse for at forbedre virksomhedens kontrol med egen forurening eller for at opnå et mere hensigtsmæssigt tilsyn. (Miljøbeskyttelseslovens 72, stk. 3). Miljøgodkendelsen er fortsat gældende efter retsbeskyttelsesperiodens udløb. Men når der er forløbet mere end 8 år efter, der første gang er meddelt godkendelse, kan Aalborg Kommune, Miljø ændre vilkårene heri ved påbud eller nedlægge forbud imod fortsat drift, jf. 41 b. Aalborg Kommune, Miljø kan for den eksisterende virksomhed/aktivitet vælge at meddele en ny miljøgodkendelse, som er sammenskrevet af nye og gamle vilkår. Godkendelsen meddeles i givet fald med i hjemmel i 41. Dette udløser ikke en ny retsbeskyttelse. Men hvis der i denne forbindelse medtages nogle godkendelsespligtige ændringer i medfør af 33 er der dog retsbeskyttelse på vilkår, der vedrører disse ændringer. Såfremt virksomheden ønsker ændringer i miljøgodkendelsen, kan denne altid ansøge herom. Der skal altid indgives en ny ansøgning om miljøgodkendelse ved udvidelser eller ændringer, som ikke er omfattet af miljøgodkendelsen. 2. Afgørelsens forudsætninger 2.1 Lovgrundlag Helsingør Jern og Metal A/S må ifølge 33 i miljøbeskyttelsesloven nr. 879 af 26. juni 2010 ikke etableres, udvides eller ændres, før Aalborg Kommune har meddelt godkendelse hertil, jf. også Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 824 af 18. juni 2014, Godkendelsesbekendtgørelsen, bilag 2, listepunkt K212: Anlæg for midlertidig oplagring af ikke-farligt affald eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr forud for nyttiggørelse eller bortskaffelse med en kapacitet for tilførsel af affald på 30 tons om dagen eller med mere end 4 containere med et samlet volumen på mindst 30 m 3, bortset fra anlæg omfattet af listepunkt 5.5 i bilag 1 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed eller listepunkt K 211 i bilag 2 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed. Rekonditionering, herunder omlastning, omemballering eller sortering af ikke-farligt affald eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr forud for nyttiggørelse eller bortskaffelse med en kapacitet for tilførsel af affald på 30 tons om dagen eller med mere end 4 containere med et samlet volumen på mindst 30 m 3, bortset fra anlæg omfattet af listepunkt 5.1 d i bilag 1 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed eller listepunkt K 211 i bilag 2 til bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed. 2.2 Bilag til sagen 1. Ansøgning om miljøgodkendelse, mail af den 18. maj Supplerende oplysninger om affaldsfraktioner, mail af den 2. juni VVM-anmeldelse, mail af den 16. juni Partshøring og bemærkninger, brev af 18. juni og 25. juni Supplerende oplysninger, mail af 26. august Virksomhedens etablering mv. Virksomheden ønsker at etablere sig på havnens område på et areal, som virksom- 11/16\n12 heden lejer af Aalborg Havn A/S. Pladsen er en åben plads helt ned mod fjorden. Pladsen vil blive omgrænset på de 2 sider af jern/ beton elementer og er ellers åben ud mod kajen, således udskibning er mulig. Pladsen er befæstet med belægningssten, der er udlagt på bitumenbehandlet afretningssand og fuget med Spedalsø fugesand. 2.4 Beliggenhed og kommuneplan mv. Virksomheden er beliggende i område 4.8.I1 Nørredybet, Landdybet. Virksomheden er omfattet af lokalplan Aalborg Østhavn og godsbanegård. I kommuneplanen/lokalplanen angives, at der kun må opføres eller indrettes virksomhed, som har en direkte eller indirekte naturlig tilknytning til havnen. Virksomheden ligger i et område, der ikke er udpeget til drikkevandsinteresse. Nærmeste område med beskyttet natur ligger ca. 300 meter mod syd, dog indenfor kommuneplanrammen og lokalplanen for området. Nærmeste fredede område ligger ca. 4,4 km mod vest. Der er ca. 2,5 km til nærmeste boligområde, som ligger mod sydvest. Der ligger et område udlagt til nyttehaver ca. 2,5 km nordvest for området og et kolonihaveområde i en afstand af ca. 2,5 km mod sydvest. 2.5 Produktion Virksomheden indsamler jern- og metalskrot fra industri, landbrug og private. Ved ankomst til pladsen foretages modtagekontrol, hvorefter skrottet sorteres ved hjælp af kran og grab. Skrottet bliver neddelt med mobil næbsaks og skærebrænder. Oplagets størrelse vil makimalt være på ca tons. Der forventes at blive afskibet ca tons årligt. Virksomheden har ikke åben modtagelse, men kører kun skrot til pladsen, som på forhånd er solgt til afskibning. Fraktioner, som er bedre kvalitet, sorteres fra og opbevares til senere bortkørsel. 2.6 Forureningsforhold Virksomhedens væsentligste forureningsforhold vil være støj fra til- og frakørsler samt bearbejdning og håndtering af skrot, herunder aktiviteter ved udskibning. Desuden vil oplaget kunne give anledning til forurening af regnvandet fra arealet med f.eks. olie og tungmetaller. Dette overfladevand skal ledes gennem olieudskiller inden den videre udledning til Limfjorden. Bedste tilgængelige teknik HJM Recycling A/S er ikke en IED-virksomhed og er derfor ikke omfattet af BREFdokumenter. For listepunkt K212 er der standardvilkår, som i sig selv tager udgangspunkt i BAT- konklusionerne. Det vurderes ikke relevant for den pågældende type virksomhed udelukkende med oplag af jern/metal og elektronikskrot at vurdere muligheden for BAT. Luft Luftforureningskilderne er beskrevet i ansøgningen afsnit 3.3. Lugt Der vil ikke forekomme lugtgener fra virksomheden. 12/16\n13 Støj Støjkilderne er beskrevet i ansøgningen afsnit 3.5. Vibrationer Der forventes, at der ikke vil forekomme vibrationer fra virksomhedens drift. Affald Affald fremkommet i forbindelse med virksomhedens drift vil blive opbevaret, håndteret og afleveret efter gældende bekendtgørelser og regulativer. Unormale driftssituationer Virksomheden vurderer, at der er risiko for spild af hydraulikolie, diesel og lignende ved uheld og lækager på udstyr. Eventuelt spild vil straks blive opsamlet med kattegrus. 2.7 Partshøring Der blev foretaget partshøring vedrørende udkast til miljøgodkendelse hos virksomheden og hos naboerne juni 2015, og der indkom en bemærkning fra en nabovirksomhed. Der er sendt særskilt svar til virksomheden. Bemærkningen vedrørte placeringsovervejelser, herunder bekymring for støj og støvgener samt logistiske udfordringer i forhold til anden godsomsætning på denne del af havnen. Lokaliseringen af virksomheden er fundet egnet af Aalborg Havn A/S, som ejer hele havneområdet. Det er derfor Miljøs vurdering, at lokaliseringen kan indpasses i området, således at aktiviteten kan drives på lokaliteten uden væsentlige og uacceptable miljøpåvirkninger af omgivelserne, når virksomheden reguleres af godkendelsens vilkår. 2.8 Aalborg Kommune, Miljøs bemærkninger Lokalisering I det pågældende område kan lokaliseres virksomheder i miljøklasse 4-6 jf. den gældende lokalplan, lokalplan nr jf. Kommuneplanen. Oplagspladser anses for at være i miljøklasse 5-6, jf. bilag A til Kommuneplanen. Dvs. at virksomheden umiddelbart kan lokaliseres i området. Aalborg Kommune, Miljø vurderer på den baggrund, at virksomheden kan drives på den pågældende lokalitet uden at påføre omgivelserne forurening, som er uforeneligt med hensynet til omgivelsernes sårbarhed og kvalitet, herunder at til- og frakørsel til virksomheden kan ske uden væsentlige miljømæssige gener for omgivelserne. Natura Der er foretaget en vurdering efter Habitatbekendtgørelsens 7. Aalborg Kommune har vurderet, at planen / projektet ikke kan påvirke et Natura-2000 område væsentlig. Der er 6,5 km til nærmeste Natura-2000 område og projektet giver heller ikke anledning til aktiviteter, der indirekte kan påvirke området. 13/16\n14 VVM Virksomheden er optaget på bilag 2, punkt 12 e jf. Miljøministeriets bekendtgørelse om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning, nr af 6. november 2014 (VVM-bekendtgørelsen). Aalborg Kommune har iht. til bilag 3 vurderet virksomhedens anmeldelse i henhold til VVM-bekendtgørelsen bilag 4. Inden for området er der iht. lokalplan nr udlagt et 15 m bredt beplantningsbælte, sådan at oplagene på virksomheden kan skærmes i relation til omgivelserne uden for det pågældende område. Transporterne til virksomheden vil miljømæssigt påvirke omgivelserne i meget begrænset omfang. Anlægget ikke er beliggende i et sårbart område i forhold til drikkevands- og naturinteresser eller nær boligområder. Projektet vurderes ligeledes ikke at give anledning til en væsentlig påvirkning i forhold til støj, spildevand eller luft og lugt. På den baggrund vurderes det, at anlægget med de ansøgte aktiviteter ved dets art, dimensioner og placering ikke må antages at kunne få væsentlig indvirkning på omgivelserne. Etablering af anlægget vurderes derfor ikke at kræve kommuneplantillæg med ledsagende VVM-redegørelse. Bedste tilgængelige teknik og forebyggelse af uheld Aalborg Kommune, Miljø vurderer, at virksomheden har truffet de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og begrænse forureningen ved anvendelse af den bedst tilgængelige teknik. Retsbeskyttelse Der er 8 års retsbeskyttelse på den nye miljøgodkendelse. Bemærkninger i øvrigt til vilkårene Standardvilkår K212 Vilkår 1-27 er standardvilkår. Standardvilkår 9, 10, 11, 12 og 22 er undladt, idet vilkårene ikke er relevant i relation til HJM Recycling A/S. Driftsjournal for egenkontrol Vilkår 28 omfatter krav om registrering af grundlaget for egenkontrol, dvs. kopi af gældende godkendelse, tilladelser og tilsynsnotater, samt en registrering af resultatet af den løbende egenkontrol. Herunder kopi af dokumentationsmålinger i form af præstationsmålinger i relation til luftforurening og støj, der er medtaget under de konkrete punkter i miljøgodkendelsen. Egenkontrollen skal sikre, at der er fornøden dokumentation for overholdelse af miljøgodkendelsen. Vilkår 30 er et almindeligt indberetningsvilkår, der bl.a. skal sikre, at tilsynsmyndigheden altid er bekendt med, hvem der har ansvaret for driften af virksomheden. 14/16\n15 Vilkår 31 er fastsat i medfør af godkendelsesbekendtgørelsen 32, stk. 1. Vilkår 32 er fastsat i medfør af godkendelsesbekendtgørelsen 32, stk. 2. Støj Vilkår 36-41: Vilkårene er fastsat efter Miljøstyrelsens vejledning nr. 4 og 5, 1984 og nr. 5, 1993, samt efter Orientering fra Miljøstyrelsens Referencelaboratorium for støjmålinger, nr. 10, november De støjgrænseværdier, som Aalborg Kommune, Miljø har vurderet skal fastsættes for virksomheden, er fastsat ud fra omgivelsernes karakter. Grænseværdierne er i overensstemmelse med de grænseværdier der fremgår af Miljøstyrelsens Støjvejledning. Aalborg Kommune, Miljø har ikke i forbindelse med sagsbehandlingen fundet baggrund for en skærpelse eller lempelse af grænseværdierne. Virksomheden er beliggende i område 4.8.I1, der er udlagt til industriområde og, jf. vejledning nr. 5, 1984, bør der fastsættes støjkrav svarende til områdetype 2 (dag/aften/nat, 60/60/60 db(a)) for et sådant område. Der er ikke stillet krav om støjmålinger i forbindelse med udarbejdelsen af miljøgodkendelsen eller efter miljøgodkendelsen er meddelt, da virksomheden ikke er omfattet af listen over de virksomheder, der skal udføre støjmåling eller støjberegning inden der meddeles miljøgodkendelse, og da det vurderes, at virksomheden ikke overskrider støjkravene. Tilsynsmyndigheden kan dog med hjemmel i godkendelsen til enhver tid kræve, at der gennemføres støjmålinger, f.eks. i forbindelse med en udvidelse eller en klage. De retningslinjer der skal følges ved krav om målinger fremgår af vilkårene. Oplæg til udførelse af støjmålinger skal forelægges tilsynsmyndigheden, inden målingerne udføres. Unormale driftssituationer I tilfælde af uheld eller driftsforstyrrelser, der medfører udslip til omgivelserne (luft, jord, vand eller kloak), skal virksomheden straks ringe 112. Såfremt der sker driftsforstyrrelser eller uheld, som kan medføre væsentlig forurening eller fare herfor, skal virksomheden, jf. miljøbeskyttelsesloven 71 straks underrette tilsynsmyndigheden om alle relevante aspekter af situationen. Underretningen bevirker ingen indskrænkning i pligten til at søge følgerne af driftsforstyrrelsen eller uheld effektivt afværget eller forebygget, ligesom det ikke fritager for forpligtigelsen til at genoprette den hidtidige tilstand. Ovennævnte er lovbundne krav, hvorfor det ikke er medtaget som vilkår i miljøgodkendelsen. Spildevand: Der forekommer processpildevand på virksomheden, idet regnvand fra oplagspladsen vil være forurenet med f.eks. olie og tungmetaller, og der vil senere blive meddelt særskilt afledningstilladelse. 15/16\n16 Venlig hilsen Birgitte Winther Pedersen Miljøsagsbehandler Mail: Kopi til: Sundhedsstyrelsen, Embedslægeinstitutionen Nordjylland Danmarks Naturfredningsforening Danmarks Naturfredningsforening Lokalafdeling Aalborg: DOF-Nordjylland (Dansk Ornitologisk Forening) NOAH Greenpeace: Rådgiver 16/16\n17 N Miljøgodkendelse HJM Recycling A/S Skala: 1: Dato: 20-maj-2015 Init.: bwo Bilags nr.: MILJØ Stigsborg Brygge Nørresundby\n18 N Miljøgodkendelse HJM Recycling A/S Skala: 1: Dato: 19-maj-2015 Init.: bwp Bilags nr.: MILJØ Stigsborg Brygge Nørresundby\n19 Bilag 3.3 Indretningen af virksomheden på Landdybet 10, Aalborg, vil være sammenlignelig med indretningen af virksomhedens afdeling i Helsingør, som ses på nedenstående luftfoto. Pladsen indrettes også med både til adskillelse af fraktioner.\n20 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse Ansøgning om miljøgodkendelse af Hjm Recycling A/S.( cvr ) Forord. 1. Indledning 2. Grundlag for godkendelse 2.1 Liste over sagsakter 2.2 Beliggenhed 3. Miljøteknisk vurdering. 3.1 generelt 3.2 Bedste tilgængelige teknik 3.3 Luftforurening 3.4 Spildevand 3.5 Støj 3.6 Affald 3.7 Jord og grundvand 3.8 Egenkontrol/ indberetning 3.9 Driftsforstyrrelser og uheld 3.10 Risiko 3.11 Ophør af virksomhed 4. Øvrige oplysninger 5. Supplerende oplysninger Bilag 1. udskrift fra CVR register. I. indledning HJM recycling A/S ønsker tilladelse til at modtage, oplagre, om laste og sortere jern og metal, herunder kabler og videre sælge (via afskibning )disse forskellige jern og metalfraktioner, herud over ønskes tilladelse til indsamle brugte blyakkumulatorer. Virksomheden har for nuværende hjemhørende adresse på Industrivej 6, 3000 Helsingør.\n21 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse Med hensyn til yderligere oplysninger om virksomheden henvises til 2. Grundlag for godkendelse 2.1 Liste over sagsakter Der er indgået en lejekontrakt med Aalborg havn Havn 2.2 Beliggenhed Det lejede areal er beliggende Aalborg havn, Landdybet 10 med matrikelnr. 15 H, Uttrup Aalborg jorder. Det lejede areal er ejet af Aalborg havn, Langerak 19, 9220 Aalborg. 3. Miljøteknisk vurdering 3.1 Generelt Produktion Virksomheden indsamler jern og metalskrot fra industri, landbrug og private. Virksomheden er omfattet af Miljøministeriets bekendtgørelse nr 669 af 18/ om godkendelse af listevirksomhed, bilag 2, listepunkt: K 212. Anlæg for midlertidig oplagring af ikke-farligt affald eller affald af elektrisk og elektronisk udstyr for eller bortskaffelse med en kapacitet for tilførsel af affald på 30 tons om dagen eller med mere end 4 c samlet volumen på mindst 30 m3, bortset fra anlæg omfattet af listepunkt 5.5 på bilag 1 eller listepunk Efter modtagelse på pladsen vil der blive foretaget opbunkning af de modtagne skrotfraktioner ved hjælp af kran og grab. Der vil løbende være behov for at foretage ned deling af enkelte store dele med skærebrænder ligesom der periodisk vil være behov for at foretage ned deling med en mobil næbsaks. Det ønskede max oplag vil være ca 4000 ton. Det anslås at der årligt vil blive afskibet ca ton.\n22 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse De ønskede oplag fremgår af nedenstående tabel: Oversigt over de ønskede oplagstyper og mængder. EAK- kode Affaldstype max oplag i ton jern skrot elektronikskrot dæk m og uden fælge batterier/ akkumulatorer kabler metalskrot 400 Indretning Det lejede er en åben plads som vil blive omgrænset på de 2 sider af jern/ beton elementer og er ellers åben. Pladsen er befæstet med belægningssten, der er udlagt på bitumenbehandlet afretningssand og fuget med Spedalsø fugesand. Pladsen aafvandes til spildevandssystem via vandbremse, fedtudskiller, målebrønd med flowmåler samt prøveudtagningsbrønd. 3.2 Bedste tilgængelige teknik. Virksomheden er på hjemadressen i Helsingør miljø certificeret efter ISO og det er planen at det lejede skal ind under virksomheden nuværende miljø certificat. Virksomheden er således via sit certificerede miljøsystem løbende forpligtet til at opsætte mål og\n23 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse handleplaner som tilgodeser forbedringer og nedbringelse af de løbende miljøbelastninger. 3.3 luftforurening. Virksomheden modtager ikke affald som lugter som følge deraf er der ikke problemer med lugte. For at hindre for meget støv i meget tørre perioder sprinkles kørearealer med vand. 3.4 Spildevand. Der vil ikke blive modtaget skrot hvor det på forhånd vides at det indeholder farligt affald og der bruges ikke vand i forbindelse med produktionen.virksomheden er beliggende i et område med offentlig kloakering.se under pkt Støj. Der foregår af og pålæsning udendørs. Håndteringen af metalfraktionerne sker hovedsageligt med mobilkran med grab. Der er igennem ugen en række til og fra kørsler med både lastbiler og varevogne. Hertil kommer brug af interne maskiner, herunder mobil klipper. Det vurderes ikke at de daglige aktiviteter vil give anledning til overskridelse af lovens grænseværdier. 3.6 Affald. I forbindelse med virksomhedens produktion og drift frembringes forskellige former for affald som alle vil blive håndteret og afleveret efter gældende bekendtgørelser og kommunale regulativer. 3.7 Jord og grundvand. Lejemålet overtages befæstet som beskrevet i pkt Egenkontrol/indberetning. Virksomheden er indforstået med at der skal føres journal over den krævede egenkontrol.\n24 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse Virksomheden indberetter løbende afhentede og leverede affaldsmængder til diverse myndigheder i overenstemmelse med gældende lovgivning 3.9 driftsforstyrrelser. I tilfælde af spild af flydende affald, diesel, hydraulik eller anden olie m.m. Vil virksomheden straks samle spildet op med kattegrus eller lignende, ligesom der ved større udslip vil ske underetning til tilsynsmyndighed 3.10 Risiko. Virksomheden er ikke omfattet af risikobekendtgørelsen 3.11 Ophør af virksomhed Når der ikke længere skal være oplag og omlastning af metalfraktioner på stedet, vil virksomheden træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå fare for forurening og for at bringe stedet tilbage til tilfredsstillende tilstand. I øvrigt henvises til den indgåede lejekontrakt med Aaborg havn 4. Øvrige oplysninger Generelt. 1. En kopi af miljøgodkendelsen vil til enhver tid være tilgængelig på virksomheden for de personer der har ansvaret for virksomhedens indretning og drift. Indretning og drift. 1.Der arbejdes i tidsrummet : hverdage 7-17 lørdag Virksomheden vil kun periodisk være bemandet i forbindelse med behov for sortering og neddeling. 3. Virksomheden vil opbevare kvitteringer for indkøbte og afskibede mængder,\n25 Bilag 3.4 Ansøgning om miljøgodkendelse 5. Akkumulatorer og farligt affald vil blive opbevares i godkendte kasser/ containere med låg 6. Virksomheden vil ikke give anledning til væsentlige støvgener, hvilket vil sige 20 mg/normal m3, uden for virksomhedens areal. 7. Elektronikaffald vil blive opbevares og håndteret på befæstede arealer. Det elektroniske affald vill altid blive opbevaret overdækket. 8. Virksomheden ønsker at gå igang med de ansøgte aktiviteter så snart der foreligger godkendt ansøgning. 5.Supplerende oplysninger. Vedr virksomhedens CVR og P nr. henvises til medsendte udskrift fra cvr. register. Med venlig hilsen PVA HJM Recycling A/S Svend Flindt Erhvervskonsulent til hvem yderligere spørgsmål kan rettes.\n26 Bilag 3.5 VVM-anmeldelse HJM Recycling, Landdybet 10, Aalborg Øst


naturlige ingredienser, der kan udføre vidundere på dit hår - Levevis\n5 naturlige ingredienser, der kan arbejde vidunderligt på dit hår\nAloe vera, kokosnøddeolie, mandelolie, aktivt kul og havtørke er muligvis i dit køleskab - men de hører også hjemme i dit hår.\nhvor meget yoghurt skal jeg spise om dagen for at tabe sig\nAf Af Molly Longman Pin FB Twitter E-mail Send tekstbesked Print Foto: New Africa / Shutterstock.com\nPå det seneste lyder ingredienslisten på din shampoo som din smoothie-rækkefølge. Og det er en god ting. Kokosnød, aloe og andre naturlige ekstrakter er fyldt med nøjagtigt, hvad dit hår har brug for. Her nedbryder vi, hvad hver enkelt kan gøre for dig. (Bare sørg for, at du ikke begår nogen af disse almindelige shampoo-fejl).\nHvis du har problemer med hovedbunden, som skæl eller kløe, kan aloe være din modgift. 'Det er vidunderligt fugtgivende og beroligende', siger Elham Eghbali, ph.d., en kosmetisk kemiker i Tyskland. Den sukkulente gel har antiinflammatoriske egenskaber og er rig på aminosyrer og polysaccharider, som alle kan hjælpe med at berolige en irriteret hovedbund. Du kan øse lidt gel fra indersiden af et aloe blad og anvende det på din fugtige hovedshampoo. En anden nem måde at give dit hoved en dosis på: Når du har shampoo, skal du massere Dove DermaCare-hovedbund Beroligende fugtighedsdæmper ($ 6, ulta.com) i dine rødder, og vent derefter et par minutter, før du skyller. (Relateret: Er tilpasset hårpleje fremtiden for shampoo og balsam?)\nDu kan allerede bruge denne tropisk ildelugtende salve til at smøre en pande eller hydrere dine læber. Hvis du ikke også lægger det på dit hår, skal du starte. Kokosnøddeolie har en lav molekylvægt, så den kan trænge ind i hårskaftet, siger Perry Romanowski, en kosmetisk kemiker i Chicago. Dens konditioneringsegenskaber gør håret mere fleksibelt og modstandsdygtigt mod brud. 'Derfor er det ideelt til svage, skrøbelige strenge', siger Romanowski. En måde at bruge det på: Smelt en ske kokosnøddeolie i håndfladerne før sengetid og glat det derefter gennem dit hår, med fokus på enderne. Om morgenen, shampoo og tilstand. (Her er alt hvad du har brug for at vide om kokosnøddeolie.)\n”Jeg kan godt lide at påføre en olie, inden jeg rammer saunaen eller tager et dampende brusebad, da dampen hjælper med absorptionen af produktet og uddyber hydratiseringen”, siger Faith Huffnagle, direktør for uddannelse af Prosahårpleje. Du kan også få fordelene ved kokosnøddeolie - uden fedtindholdet - i dine stylingprodukter. Spritz TIGI Copyright Care Heat Protection Spray ($ 20, tigi.com) i hele fugtigt hår, før du blæser-tør for at hydratere og beskytte hår mod varme.\nTænk på dette som dit hår med rustning. Mandelolie sidder på toppen af hårstrengen og beskytter den mod varme og kemiske skader, siger Romanowski. Det er et must for enhver, der har farvebehandlet hår, bruger regelmæssigt varme værktøjer eller får professionelle glatebehandlinger.\nInden du blæser tør, glat eller krøllet, spritz Vibrant Sexy Hair Vivid Memory Spray ($ 18, ulta.com) på fugtigt hår, kam derefter igennem for at fordele jævnt. Udover at tilbyde beskyttelse, gør den lette formel detangling en leg og efterlader håret føles silkeagtigt og sød duftende. (Relateret: Prøv disse hårmasker for at bekæmpe tørhed og frezz)\nHvis du vasker dit hår en gang hver par dage (eller sjældnere), kan din hovedbund og tråde have en masse opbygning: overskydende olie fra dine follikler, lag af hårprodukt, endda forurening fra luften. Aktivt kul (som er mere porøst end almindeligt trækul) trækker ud og absorberer disse urenheder og forurenende stoffer og lader håret være lysere og mindre afvejet, siger Kelly Dobos, en kosmetisk kemiker i Cincinnati. Du får den største afgiftende fordel ved en charcoal-snøret shampoo, ligesom Pantene Pro-V Blends Charcoal Shampoo Purifying Root Wash ($ 6, amazon.com), som også er silikonefri. (Læs også: Hvorfor du skal behandle din hovedbund med en detox)\nHår er mere end 90 procent protein. Når dette protein er flosset, opdelt eller på anden måde beskadiget, kan søskelp hjælpe med at udfylde huller, der dannes i strengens neglebåndslag. 'Havkelp indeholder tonsvis af aminosyrer, som er byggestenene til proteiner', siger Dobos. 'Det er også meget nærende, og det hjælper med at holde håret konditioneret'. Se efter power-house-ingrediensen i balsam (som Noughty Wave Hello Curl Defining Conditioner, $ 10, ulta.com), reparationsbehandlinger (såsom Oribe Power Drops Damage Repair Booster, $ 58, amazon.com) og hårvæksttilskud ( som Nutrafol, $ 88, amazon.com).\nAf By Molly Longman\nTracy Anderson har en ny linje med proteinbarer og ryster\nAbsøvelser, der kan hjælpe med at helbrede Diastasis Recti\nKristen Bell deler måder at checke ind med dig selv på mellem hendes egne mentale sundhedskampe\nDisse er min yndlings svedevickende, rumpehuggende løbeben i alle tider\nHvorfor Holly Rilinger * bogstaveligt talt * hopper ud af sengen om morgenen\nSkal du bære et vægtløftebælte?\nUndersøgelse af forskellige behandlinger af brystkræft\nTænker mænd virkelig på sex hele tiden? Ny undersøgelse kaster lys\nSpørg Celeb Trainer: 5 trin til at transformere din krop\nDenne spray løste endelig min sommer-Frizz hårkamp\nGelvand er den nye trend med sundhedsdrikke, der vil ændre måde hydrat


Koncertforedrag skal sende Lejre i en grønnere retning - sn.dk - Lejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad\n- Uanset om vi er røde eller blå, så er fremtiden grøn. Vandstanden er ligeglad med, hvem du har stemt på, lyder argumentet fra Sigrid Damsager, der står bag to arrangementer under Klimaugen 2021. Foto: Holger Vincents.\nArtiklen: Koncertforedrag skal sende Lejre i en grønnere retning\nKoncertforedrag skal sende Lejre i en grønnere retning\nOpdateret 03. september 2021 kl. 10:00\nLejre Lokalavis & Midtsjællands Folkeblad - 02. september 2021 kl. 06:44\nLejre: Sigrid Damsagers mimik er energisk og smilet noget nær konstant, når den 42-årige kordirigent fortæller om, hvorfor hun sammen med forsker Marianne Bigum har stablet to såkaldte koncertforedrag på benene i forbindelse med den kommende Klimauge 2021.\n- Uanset om vi er røde eller blå, så er fremtiden grøn. Vandstanden er ligeglad med, hvem du har stemt på, lyder argumentet fra tilflytteren, der sammen med sin søn netop har skiftet Valby ud med Lejre by.\nHer er det kulturhuset Domus Felix der danner ramme om de kommende arrangementer, som under overskriften 'Samfundstoner' vil gå i kødet på henholdsvis transport og fødevarer den 13. og 16. september.\nViden og musik\nKoncertforedragene er støttet af Lejre Kommune, som også står bag Klimauge 2021. Sigrid Damsager og Marianne Bigums hybrid-koncept går i al sin enkelthed ud på, at erfarne forskere og eksperter deler ud af deres viden om aftenens grønne emne og ikke mindst, hvordan vi som mennesker og samfund kan gøre en forskel.\nImellem indlæggene kan publikum læne sig tilbage og nyde livemusik serveret af Schola Cantorums Kvindekor og Schola Cantorums Mandekor. To ensembler som Sigrid Damsager selv har grundlagt og også svinger taktstokken over, alt imens Marianne Bigum styrer aftenens dessiner fra fagfolkene. En cocktail af viden og musik som ifølge Sigrid Damsgaard har givet pote, når makkerparret tidligere har prøvet konceptet af i Hovedstadsområdet.\n- Folk var virkelig positive og synes for det første, at emnerne var spændende. Man får ligesom en aften, hvor man bliver ramt på hele systemet. Vi mennesker er selvfølgelig hjerne, men vi har også følelser, tanker og tvivl, som måske ikke kan rummes i et foredrag. Men det kan musikken til gengæld, siger kordirigenten der er uddannet fra Det Jyske Musikkonservatorium og Kungliga Musikhögskolan i Stockholm.\nSigrid Damsager understreger, at det er Marianne Bigum, der er eksperten, når det handler om at få klimavenlige frø til at spire til handling. Selv er hun opflasket med det, hun kalder "miljøbevidsthed". I barndomshjemmet i Vanløse sørgede forældrenes solfangere for varmt vand i hanen i sommerhalvåret. Det gør de i øvrigt fortsat den dag i dag.\nDatterens egen bekymring for klimaet blev dog først for alvor antændt for omkring fem år siden.\n- Jeg lyttede til en podcast med en australsk forsker om klima, bæredygtighed og selvforsyning. Han væmmedes blandt andet ved skraldespande, hvor alt bare blev blandet sammen, husker Sigrid Damsager, der dog samtidig slår fast, at hun i dag "gør hvad hun kan overkomme", når det handler om at leve klimavenligt. Det betyder blandt andet, at hun ikke ejer en bil, men kører sin søn i børnehave på cykel og tager toget til jobbet på Frederiksberg. Hjemme i bofællesskabet i Lejre spiser familien hovedsageligt økologisk og sørger for at minimere madspild, lyder det.\n- Noget af det, jeg selv er blevet mere opmærksom på, er de glæder, der er gratis - både for mig og for klimaet. Det kan være et spille brætspil i stedet for at tage i biografen. Og det er da vildt fedt for børnene at tage i sommerland, men det kan måske være lige så sjovt at lege gemmeleg og bygge huler i skoven, forklarer hun.\nAfsavn et must\nSigrid Damsager mener nemlig, at vi mennesker og særligt os storforbrugende danskere er nødt til at affinde os med, at klimakrisen ikke kan løses, uden vi alle er parate til at undvære.\n- Vi kommer ikke uden om, at færre skal køre i bil, og flere skal køre på cykel, og at vi skal spise mindre oksekød. Der er ikke nogen quickfixes. Det er en masse vaner, vi skal ændre lidt ad gangen, så vi samlet set kommer i mål, mener hun.\nMen er det overhovedet rimeligt at bede særligt de unge om at lukke og slukke forbrugsfesten før klokken har slået 12, alt imens hun selv og de ældre generationer har givet den gas til den lyse morgen? Sigrid Damsager indrømmer eksempelvis, at hun selv satte sig til rette i et +fly, når hendes dirigentuddannelse krævede, at hun pendlede mellem Aalborg og Stockholm.\n- Vi kan for så vidt godt shame (udskamme red.) mig eller andre, der er fem, ti eller 30 år ældre. Men så kan vi lige så godt shame os alle sammen, for hele Danmarks forbrug er skruet for højt op. Vi, der er ældre, gjorde uhensigtsmæssige ting før, men nu ved vi bedre, og vi er alle forpligtet på at ændre vaner og handlemønstre. Vi er sammen i det her, og vi skal alle ændre noget, hvis det skal batte noget.\n2. Fældede vejtræ i forsøg på at undgå kollision\n3. Smadrede rude i tog\n5. Møllehjulet drejer: Ny formand på Tadre\n8. Værkstøjstyve på spil i landsby: Politi går ud med opfordring\n9. Forsamlingshus ramt af indbrud\n10. Slotsgartneren fik ikke selv jord under neglene\n1. Smadrede rude i tog\n3. Politikere debatterer i forsamlingshus\n4. Nyt tilbud: Sving ketsjeren og lev længere\n5. Vælgermøde med fokus på Veteraner\n6. Udskældt rækværk fjernet efter få dage\n7. Færøsk eventyr bliver til udstilling\n8. Slotsgartneren fik ikke selv jord under neglene\n9. I praktik som politiker\n10. Kamp om pladserne til loppemarked i Hvalsø\n5. Udskældt rækværk fjernet efter få dage\n6. Plejecenter fejret med fællessang og pandekager\n7. Festligt galleri: Skatepark indviet\n8. Historisk kro løber med årets erhvervspris: Hædret på udsolgt konference\n9. Brugs skal have ny uddeler\n10. Ellemann i Osted: Lad os sætte de offentligt ansatte fri


Sankt Josef Hotel Würzburg - Sammenlign Hotelpriser Würzburg\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Würzburg > Sankt Josef Hotel Würzburg\nSankt Josef Hotel WürzburgSemmelstraße 28-30, Würzburg, Tyskland Vis kort\nSankt Josef Hotel Würzburg: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 2 stjerner i Würzburg, Tyskland.\nSankt Josef Hotel Würzburg er beliggende i byens berømte turist og shopping-område. Det ligger mindre end 10 minutters gang fra Museum am Dom, Wurzburg Cathedral og Juliusspital.Hotellet rummer 33 værelser og et bredt udvalg af bekvemmeligheder.Gæster kan starte dagen ud med morgenmad hver dag på Sankt Josef Hotel Würzburg. Gæsterne kan nyde godt af en af de mange barer og caféer i området.Hotellet er beliggende 20 minutters gang fra Würzburger Residenz. Den venlige stab vil være behjælpelig med at bestille udflugter og sightseeing i Würzburg.\nBrugere, som kiggede på Sankt Josef Hotel Würzburg kiggede også på disse 2 stjerner Würzburg hoteller:\nGenerel vurdering: 7.56/10Rengøring: 7.94/10Service: 8.06/10Udstyr: 7.6/10Beliggenhed: 7.85/10Mad: 7.6/10Værelser: 7/10baseret på 290 anmeldelser


Business case skabelon (gevinstrealisering) - Danish Life Science Cluster\nEn business case er det bedste styringsværktøj for at sikre dine gevinster i et projekt – ikke mindst i OPI-sammenhæng. Med en business case har du helt styr på, HVORFOR du går i gang med et projekt, og hvilken værdi du skal have ud af projektet.\nDu finder også flere bøger om emnet f.eks. Business casen 361°– hele vejen rundt om gevinstrealisering.\nVærktøjet retter sig mod virksomhedsejere, men der findes også mere information om business cases for det offentlige (statslige, regionale, kommunale)\nGuiden er udviklet ud fra PRINCE2 standarder. Det er EPICO-IT A/S og 1stroke ApS, der sammen har dannet EPICO Management Consultants og står bag guiden.


Regering vil kun give begrænset skatterabat til hjemme-pc | Ingeniøren\nRegering vil kun give begrænset skatterabat til hjemme-pc\nOppositionen finder regeringens forslag til en ny hjemme-pc-ordning alt for lidt visionært.\nAf Claus Djørup 4. feb 2002 kl. 00:00 0\nRegeringens IT-løft på 150 millioner kroner er for lidt, for dyr for medarbejdere og afhænger af arbejdsgiverens vilje, skosede oppositionen, da Folketinget forleden førstebehandlede skatteminister Svend Erik Hovmands (V) lovforslag om en hjemme-pc-ordning og arbejdsgiverbetalt datakommunikation.\nKristian Jensen, Venstres finansordfører, forklarede indledningsvist, at i forhold til den tidligere ordning er lovforslaget renset for fråds i form af webkameraer, scannere og farveprintere. Til gengæld er ordningen mindre bureaukratisk og offentligt ansatte kommer med. Endelig er det ikke "gratis" for arbejdsgiverne. Derimod undlader regeringen at stille krav om, at formålet skal være uddannelse eller opkvalificering.\n»Der er skåret ind til benet af, hvad der principielt er vigtigt for IT-udviklingen i Danmark. Der er lavet en ny løsning, som ikke længere er en løsning med bruttoløntræk, men som er et ligningsmæssigt fradrag, der gør, at også tjenestemænd og folk i tjenestemandslignende ansættelser får glæde af det, og så er der stillet et krav om, at der skal være en indsats fra arbejdsgiverne på mindst 25 procent,« sagde Kristian Jensen.\nAnders Samuelsen (R) bemærkede, at de 150 mill. kr. svarer til 40-60 kr. årligt pr. arbejdsaktiv:\n»Det er vel nogenlunde, hvad en stikdåse koster eller måske en ledning, som skal føre internetforbindelsen fra væggen og ind i computeren. Er det det, som man vil bygge endnu en komplikation ind i vores skattesystem for?«\nBrudt løfte fra Venstre\nThomas Adelskov (S) kaldte lovforslaget for et løftebrud, idet Anders Fogh Rasmussen (V) den 28. maj 2001 lovede at genindføre den hjemme-pc-ordning, som Nyrup-regeringen afskaffede.\n»Vi står her med en skrabet model til meget få personer,« sagde den socialdemokratiske ordfører. Han mente, at forslaget indfører brugerbetaling for hjemmearbejde, og at det i øvrigt "synes at fremgå af lovforslaget, at virksomheden forsat vil have ejerskab til den pc, som medarbejderen skal betale for."\nThomas Adelskov fremhævede med afsæt i dagbladet Børsens beregninger, at den gamle model, der udløb ved udgangen af 2000, var billigere for medarbejderen end den nye. Af en pc til 20.000 kr. skal medarbejderen ifølge lovforslaget selv betale 11.500 kr. mod 5500 kr. i den gamle ordning.\nAage Frandsen (SF) pointerede, at det er tilfældigt, hvem der vil kunne udnytte ordningen. De arbejdsløse kan ikke, og ellers afhænger det af arbejdsgiveren.\n»Det er også et spørgsmål om, om det er pc'er ude i de danske hjem, der mest er mangel på. Er det ikke noget andet inden for IT-området, det drejer sig om at få udviklet? Er det ikke software og en række andre ting eller uddannelse af nogle mennesker, det drejer sig om?« sagde Aage Frandsen, der hellere vil bruge pengene målrettet end til et særfradrag.


Alt du skal vide om CS:GO '\nEsport er på alles læber og Counter-Strike: Global Offensive, også kaldet CS:GO, er én af de mest populære spil. Men hvad går CS:GO egentlig ud på? Her kan du læse alt, du skal vide.\nCounter-Strike: Global Offensive, forkortet CS:GO, er et holdspil, hvor der spilles fem terrorister mod fem counter-terrorister.\nTerroristerne angriber, og har til opgave enten at eliminere modstanderen eller at plante en bombe. Counter-terroristerne forsvarer, og skal enten eliminere modstanderen, inden bomben plantes, eller desarmere bomben, inden den sprænger.\nEn kamp spilles bedst af 30 runder. En runde ender ved én af tre ting:\nEt hold elimineres\nHver runde varer maksimalt 2 minutter og 40 sekunder:\n10 sekunder til at købe våben og udstyr\n1 minut og 50 sekunder til at plante bomben eller skyde fjenden\n40 sekunder ekstra for counter-terroristerne til at desarmere bomben, hvis den når at blive plantet.\nEn kamp består af to halvlege, der hver er på 15 runder. Man starter enten på terrorist- eller counter-terroristsiden, og bytter side efter første halvleg - altså efter 15 runder.\nDer findes et utal af forskellige maps/baner, i CS:GO. Kun syv af dem er officielle maps, der bliver spillet professionelt.\nI professionel CS:GO indledes kampene med en veto-proces, hvor holdene stemmer om, hvilke map(s), der skal spilles, fordi der ofte er stor styrkeforskel hos et hold, afhængigt af hvilket map de spiller på.\nTerroristerne starter hver runde på den ene ende af mappet, counter-terroristerne på den anden. På mappet findes to bombe-steder, “bomb sites”, hvor bomben kan plantes.\nCS:GO er et ekstremt momentum-baseret spil, hvilket bl.a. skyldes økonomien i spillet. Man tjener penge, hver gang man fjerner en modstander, planter eller desarmerer bomben, vinder runder, og faktisk også når man taber dem. For at undgå at ét hold ikke bare vinder 16 runder i træk, bliver man således tildelt et bonustillæg til sin økonomi, som stiger konsistent med antallet af de runder, man har tabt i træk. Hold derfor altid øje med økonomien, der vises i spillet.\nPengene kan kun benyttes i begyndelsen af hver runde. Man kan købe våben, kevlar-beskyttelse til krop og hoved, granater og desarmeringsudstyr. Våben varierer meget i pris, og ikke ét våben er ens, både når det kommer til, hvordan de skyder, skaden de uddeler, og hvor præcist de rammer.\nGranater benyttes grundlæggende til enten at beskytte bomb sites eller indtage dem. Bomben tager ti sekunder at desarmere, dog kan dette reduceres til fem sekunder ved køb af desarmeringsudstyr.\nHvilket våben man køber er i høj grad med til at definere ens rolle på holdet. En sniper-riffel betyder, at man skal spille omkring de lange distancer, mens en pistol ofte betyder det modsatte.\nDer findes følgende roller:\nIGL (in-game leader): Kaptajnen med ansvar for kommunikation og valgte strategier\nAWP’er: Personen med sniper-riflen, der rammer fjenden på langdistance\nRifler: De andre på holdet tager de eksplosive dueller på nært hold med de våben, de har.\nEntry fragger: Personen først ind på et site\nSupport: Personen, der sørger for at sætte sine holdkammerater op til et eller flere drab, og beskytter holdets ryg mod eventuelle bagholdsangre\nAce: Når én spiller dræber alle fem modstandere i en runde\nAim: Ens sigte. Man taler om at have et godt eller dårligt aim\nArmor: Kevlarvest til beskyttelse af krop (og evt. også hjelm til hoved)\nAssist: Når man har ramt en modstander for damage, men en medspiller får drabet\nBonus: Et økonomisk tillæg. Kommer i flere udgaver:\n- Kill bonus: Det giver ekstra penge at dræbe fjenden, hvor mange afhænger af våbnet, der benyttes\n- Loss bonus: Jo flere runder, der tabes i træk, des større bliver ens loss bonus\nHerudover tildeles der ekstra penge hvis\n- terroristerne planter bomben\n- counter-terroristerne desarmerer bomben\n- bomben springer\n- tiden udløber\nCounter-terrorist: Også kaldet CT. Den ene af to sider, man kan spille som. Mål: Eliminere fjenden og/eller desarmere bomben\nDefuse: Det engelske ord for desarmering\nEco-runde: Når et hold sparer penge i én runde for at have flere til den følgende\nFrag: Et drab. Kaldes også for et kill\nGranat: En udstyrsdel. Kaldes også for utility. Kommer i fem udgaver:\n- Decoy grenade, en lokkegranat\n- Smoke grenade, en røggranat\n- HE grenade, en højeksplosiv granat\n- Molotov/incendiary grenade, brandgranater\nHeadshot: Et ofte dødeligt skud i hovedet på en modstander\nKill: Et drab. Kaldes også for et frag\nMaps: Banerne, der spilles på\nPistolrunde: Hver halvleg indledes med en pistolrunde med minimal økonomi til rådighed hos begge hold\nScore: Kaldes også map score, og er stillingen mellem de to hold\nTerrorist: Også kaldes T. Den anden af to sider, man kan spille som. Mål: plante bomben og/eller eliminere fjenden\nUtility: Se granat\n9 vigtige råd til dig, der benytter offentligt WiFi


Forret, Nemme hverdags retter, Tilbehør\nVi er vilde med sprøde hapsere og når de også har noget smeltet lækkert i midten er det ekstra godt. Vi har før prøvet med nogle helt vildt lækre sprøde mozzarella kugler og nogle skønne sprøde gedeost hapsere og denne her gang er det altså blevet fetaosten’s tur!\nDet var egentlig vores lillebror, der tippede os om fetaosten, da han synes vi skulle prøve det i stedet for halloumi og paneer, som vi har brugt i mange retter i løbet af sommeren, f.eks. i de her wraps. Det blev til en sesambagt fetaost med honning og timian på toppen og hold nu op, hvor er det en lækker, men simpel ret. Honningen og timian’en er det sidste finish, så det må i altså huske.\nVi bagte fetaosten for sig selv i ovnen, og spiste den til aftensmad sammen med en perlebygsalat og nogle sprøde rugbrødshapsere. Læs mere\n22 september, 2018\tby Twin Food\nBlinis kan bruges til et hav af ting og altså ikke kun stenbiderrogn. De er super fine til forret eller som snack til en drink, hvor man kan putte alt muligt lækkert ovenpå. F.eks. et stykke rødbedegravad laks, urtegravad torsk eller en seafood salat. Læs mere\nBagværk, Brunch, Fisk, Forret, Pizza\nVi elsker stenbiderrogn og glæder os hvert år til sæsonen starter. Det er noget vi forbinder med sol, forår og specielt hyggelige middage hos vores mormor og morfar, hvor vi de seneste mange år har fået serveret stenbiderrogn. Hun elskede det mindst ligeså meget som os!\nVi ved at sæsonen er ved at være på sit sidste, men i får alligevel lige en opskrift her – den kan jo altid gemmes til næste år ;-) Vi har i denne her opskrift skiftet den klassiske blinis ud med en kartoffelpizza og det var simpelthen så lækkert! Pizzaen bliver bagt med tynde kartoffelskiver og når den kommer ud bliver den toppet med stenbiderrogn, creme fraiche, rødløg og urter – lidt ligesom man ville spise en klassisk blinis med stenbiderrogn. Vi har brugt gedeost, som ost på pizzaen, men den kan man sagtens udskifte med mozzarella eller anden mildere ost.\nPizzadejen er den grove fra vores pizzabog, Vi elsker pizza, men man kan sagtens kun bruge hvedemel, hvis man ønsker den helt hvid.\nHvis man synes at kartoffelpizza er lige voldsomt nok til stenbiderrogn, har vi også en opskrift på de klassiske blinis lige her. Læs mere\n22 april, 2018\tby Twin Food\nHvis i mangler inspiration til andre spændende retter til nytår, så hold øje med bloggen, for vi kommer med et opsamlingsindlæg med masser af gode idéer! Læs mere


Køb Reeves Mal efter Tal, Killinger | Jollyroom\nReeves Mal efter Tal, Killinger\nMal efter tal "Killinger" fra Reeves - en skøn skitse, der forestiller tre søde kattekillinger. Tegningen er inddelt med numre, som du kan følge for at få en rigtig flot farvelægning. Læs mere\nMal efter tal "Killinger" fra Reeves - en skøn skitse, der forestiller tre søde kattekillinger. Tegningen er inddelt med numre, som du kan følge for at få en rigtig flot farvelægning. Sættet indeholder motiver, maling og en pensel.Farvelægning er en virkelig skæg måde for dit barn at udfolde sig kreativt, og samtidig træne sin fingermotorik og præcision.Materiale: Papir, maling, pensel.Mål: ca. 30 x 22,5 cm.Anbefalet alder: Fra 8 år.


Den Blå Port #70 | Kornkammer\nDen Blå Port #70\nby Martin Glaz Serup | May 15, 2006 | Uncategorized | 14 comments\nDen Blå Port #70 er for nylig udkommmet, det er et rigtig godt nummer, kompakt, med mange interessante bidrag (Leth/Beckværket (i samtale om at hane noget på spil, bl.a.), Aidt, Crisologo, Rohde, Hesselholdt, Kodal, Butler (Samuel), Serup, Skidan). Som vanligt er der også en skarp leder, der understreger eller undersøger eller hvad den gør, udpeger, sammenhænge mellem ‘kunst og politik’. Den Blå Ports redaktion mener at formanden for Literaturudvalget, Claes Kastholm Hansen, bør tage konsekvensen af flere af sine offentlige udtaleleser om navngivne forfattere, som de mener har gjort ham inhabil, hvorfor han følgelig bør trække sig fra alle sine poster i Kunstrådet.\nSamme leder blev optrykt i en lettere revideret og forkortet version i Information, hvilket resulterede i et par læserbreve, et af dem fra Kastholm Hansen selv, hvor han blandt andet under overskriften Fnidder skriver:\n“Den Blå Ports redaktions kommentar den 2. maj og Egon Clausens indlæg den 5. maj er politiske kommentarer, der ikke vedrører Kunstrådets og dets litteraturudvalgs arbejde, skønt de pågældende gerne vil blande tingene sammen.”\nLederen fra Den Blå Port #70 er med redaktionens tilladelse optrykt i sin helhed nedenfor. Læserbrevene fra Claes Kastholm Hansen og Egon Clausen findes under kommentarerne.\nClaes Kastholm Hansen, inhabil\nVisse avisklummer hæver sig ud over det dagsaktuelle. De peger på principielle problemstillinger og er skrevet med en sproglig finesse, der tåler gennemsyn både en måned og halvanden efter deres publikation. Claes Kastholm Hansen, fast og regeringstro opinionsmager på Berlingske Tidende, begik omkring den første marts ikke bare en, men to af sådanne klummer, ikke en ringe bedrift.\nKlummerne handlede om dansk politik i kølvandet på de satiriske Muhammed-tegninger, men også om andet og mere. ”Jeg kender kun ét smukkere syn end synet af den blå stjerne på et A.P. Møller-Mærsk-skib, der glider til kaj i en havn tusinder af kilometer fra min hjemstavn, og det er synet af et vajende Dannebrog”, bekendte vor skribent den 25. februar. Sammenblandingen af sværmerisk, kommercio-imperialt dagdrømmeri og nationalromantisk kitsch kan næppe formuleres smukkere eller mere prægnant. Her svulmer det 19. og det 21. århundredes patriotismer i takt. Den slags burde man få en orden for, af dronningen eller kulturministeren.\nDerefter tager Kastholm Hansen fat i realiteternes verden, hvor visse undersåtter ikke opfører sig med en for undersåtter passende loyalitet. De skyldige er socialdemokrater, fodboldlandsholdet, dele af erhvervslivet og visse ”lokale ånder”, som benævnes med navn: Bent Vinn Nielsen, Kirsten Thorup, uvorne medlemmer af forfatternes klub. De burde allesammen, forstår man, skamme sig.\nI Kastholm Hansens klumme ugen efter, den 4. marts, er tonen skærpet. ”En kløft så bred”, det er overskriften, og den kløft går mellem Kastholm Hansen og hans politiske allierede på den ene side, og alle de, der insisterer på at sætte et ”men” bag ytringsfriheden på den anden. Mere konkret går den mellem de, der siden slutningen af januar har bakket entydigt op om den siddende statsminister, og de, der ikke har bakket op. Heldigvis er Salman Rushdie på statsministerens side, og overfor ham må ”selv den mest nedgroede forfatter”, en af dem, der befinder sig i ”en beklumret stue”, jo overgive sig. Mener Kastholm Hansen.\nOver for nationalromantik med globalt vingesus står altså en provinsiel og åndsformørket anti-nationalisme: Også her mødes det 19. og det 21. århundredes patriotismer på opfindsomme måder. En anden regeringstro opinionsmager, Hans Hauge fra Jyllands-Posten, tager den 7. marts fat, hvor Kastholm Hansen slap. Nu er der ikke længere tale om en kløft gennem én kultur, men en kamp mellem to, ikke Vesten mod resten, men den nationale folkekultur mod dens elitære fjender. ”Det er som om, Lykketoft, Seidenfaden, kunstnerne og folkekirken, eller hvad de nu hedder eller er, lever i en helt anden verden end vi andre,” skriver Hauge indledningsvist, og videre: ”Kunsten er næsten totalt politiseret. Roman, film og teater er indkaldt i kulturkampen. Støttet af staten.”\nForfattere, kunstnere, skuespillere, socialdemokrater: De er medlemmer af ”den anden kultur”. Og deres had er grænseløst, især i nederlagets stund: ”Jo længere tid der går, inden den anden kultur kommer tilbage til magten, des værre vil det blive for folket, når den kommer det. Det vil blive hævnens time. Det vil være som i Tjekkoslovakiet efter magtovertagelsen i 1948. Der vil komme udrensninger og processer. Det gentagne krav om en undersøgelse af statsministerens håndtering af sagen er kun begyndelsen til den slags skueprocesser.” En farlig fremtid kommer befolkningen i møde, hvis ikke de fastholder støtten til den siddende regering og dens støtteparti. Det forstår man og Hauge i fællesskab, den slags behøver ikke at ekspliciteres.\n”Den anden kultur”, og det påpeger Hauge flere gange i sit indlæg, er støttet af staten, især når den kommer til udtryk blandt præster og kunstnere. Også her forstår læseren implicit, at staten og folket arbejder mod sine egne interesser. Den danske stat støtter folkefjendtlig virksomhed. Det burde den, ret beset, holde op med.\nFred være med Hauge. Han har alligevel ikke magt, som han har agt. Det har Kastholm Hansen til gengæld. Ganske vist har han, så vidt Den Blå Port ved, ingen ordener fået, hverken af dronningen eller kulturministeren. Til gengæld har kulturministeren – givetvis helt uden at skele til hans arbejde som regeringstro opinionsmager – givet ham en velbetalt og magtfuld post som medlem af Kunstrådet og formand for Kunstrådets Litteraturudvalg. Sidstnævnte uddeler hvert år flere millioner kroner i støtte til danske forfattere.\nVi ved ikke, om Kastholm Hansen er enig med Hans Hauge, og rent faktisk opfatter sine politiske modstandere som totalitære folkeforrædere. Men vi ved, at offentligt og uforsonligt meningsdanneri til støtte for den siddende regering går dårligt i spænd med jobbet som forvalter af statens midler. Vi forventer f. eks., og det gør kulturministeren vel også, at Kunstrådets Litteraturudvalg kun støtter de bedste danske forfattere. Den slags er ikke, og her tror vi, vi er enige med både kulturministeren og Kastholm Hansen, blot ”lokale ånder”, der sidder fast i ”en beklumret stue”. De er ikke lige så nedgroede – har ikke samme intellektuelle udsyn – som en smertende tånegl. Altså, må vi antage, vil Kastholm Hansen arbejde for at udelukke Bent Vinn Nielsen, Kirsten Thorup og de andre uvorne medlemmer af forfatternes klub fra at få støtte fra Kunstrådets Litteraturudvalg. Det har han rig mulighed for, al den stund han er formand for samme.\nBent Vinn Nielsen med videre skal udelukkes på grund af deres politiske holdninger. Det er jo dem, der afslører deres provinsielle, formørkede natur. På den anden side: Arbejder Kastholm Hansen ikke for deres udelukkelse, så svigter han faktisk sin opgave, nemlig at støtte de, han anser for de bedste – dvs. ikke-provinsielle, ikke-beklumrede – forfattere. Selvsagt har dette ræsonnement en bagside. Man ser tydeligt, hvordan statsstøtten på sigt kunne føre til selvcensur i åndernes rige. Men man ser også, at det især kunne ske, fordi statsstøttens administrator har et bijob som regeringstro opinionsmager. Eller, for at formulere det mere generelt, fordi grænsen mellem statens forvaltning af sine midler og den siddende regerings politiske kampe ikke længere er klart optegnet.\nEn kedelig konflikt, kort sagt. Principielt kan den bedst løses ved at genindføre det kulturpolitiske armslængde-princip, der gik fløjten sammen med den siddende regerings opgør med smagsdommeriet. Konkret kan den løses, hvis Kastholm Hansen tager konsekvensen af sine offentlige udtalelser. De har gjort ham inhabil. Følgelig bør han, det mener Den Blå Port, trække sig fra sine poster i Kunstrådet.\nAnonym\ton May 15, 2006 at 9:26 am\nKastholm og støttekronerne\nI Information den 2. maj beskyldes Claes Kastholm Hansen for at være inhabil. Det er sandt. Han uddeler hvert år millioner af støttekroner til dansk litteratur, men han holder sig ikke tilbage for at komme med personlige udfald mod navngivne danske forfattere, ofte i hånlige og nedgørende vendinger.\nI sommeren 2005 har Claes Kastholm Hansen således kritiseret Jakob Ejersbo og Jette A. Kaarsbøl for at være dårlige forfattere, mens Karen Jespersen og Ralf Pittelkow dog er blevet rost. Her i landet har vi ellers en række bestemmelser om inhabilitet.\nI Forvaltningslovens § 3 står der således, at “den, der virker inden for den offentlige forvaltning, er inhabil i forhold til en bestemt sag, hvis vedkommende selv har en særlig personlig eller økonomisk interesse i sagens udfald (…) eller der i øvrigt foreligger omstændigheder, som er egnede til at vække tvivl om vedkommendes upartiskhed.”\nBestemmelsen blev brugt da daværende kirkeminister Tove Fergo fremsatte sin personlige mening om pastor Grosbøll og hans gudsbegreb. Hun blev derefter erklæret for inhabil, og sagen mod Grosbøll blev overført til et andet ministerium. Noget lignende burde for længst være sket med Claes Kastholm Hansen. Eller gælder lovens ord om inhabilitet ikke på det kulturelle område?\nEgon Clausen forfatter\nAnonym\ton May 15, 2006 at 9:28 am\nDen Blå Ports redaktions kommentar den 2. maj og Egon Clausens indlæg den 5. maj er politiske kommentarer, der ikke vedrører Kunstrådets og dets litteraturudvalgs arbejde, skønt de pågældende gerne vil blande tingene sammen.\nLitteraturudvalget, som jeg er formand for, består af fem medlemmer med vidt forskellige politiske holdninger, der naturligvis ingen indflydelse har på vores beslutninger, som træffes i enighed. Det eneste, vi forholder os til, er kunstrådsloven, litteraturloven og forvaltningsloven. Loven bestemmer, at kriteriet for vore beslutninger skal være de støtteansøgende projekters kunstneriske kvalitet, og det bestræber vi os på at leve op til.\nDer er offentlighed i forvaltningen. Enhver kan se, hvem der får støtte hos os. De brugerundersøgelser, som Kunstrådet med jævne mellemrum lader Rambøll gennemføre, viser, at Litteraturudvalget scorer størst tilfredshed på alle områder. Ifølge den nyeste undersøgelse (for et par måneder siden, den er tilgængelig på Kunstrådets hjemmeside) er over 70 procent af brugerne tilfredse med Litteraturudvalgets måde at gøre tingene på.\nFor de andre fagudvalgs vedkommende – billedkunstudvalget, scenekunstudvalget, musikudvalget – ligger scoren på 53-54 procent. Et niveau på over 70 procent er bemærkelsesværdigt, når man tager i betragtning, at vi behandler flere tusinde ansøgninger om året og kun kan imødekomme ca. 20 procent. Man skulle således tro, at mange flere af dem, der ikke får støtte, ville være utilfredse. Dette er altså ikke tilfældet.\nMed disse oplysninger er diskussionen slut for mit vedkommende, idet jeg ikke synes, at argumentationsniveauet i indlægget fra Den Blå Ports repræsentanter og i Egon Clausens læserbrev giver mulighed for en mere kvalificeret debat om de rent politiske problemstillinger. De to indlæg udtrykker bare det almindelige fnidder, der er så populært i visse meget snævre københavnske miljøer.\nClaes Kastholm Hansen\nAnonym\ton May 15, 2006 at 3:14 pm\nJeg kan simpelthen ikke lade være, så here goes: Jeg googlede manden, og denne gamle artikel dukkede op som søgeresultat nr. to:\nOg endnu mere saft og kraft var der i søgeresultat nr. 1, men jeg ved desværre ikke, hvem der er kilden:\nHvordan taler man seriøst om en så himmelråbende useriøs virkelighed?\nMartin\ton May 15, 2006 at 7:43 pm\nJeg har ikke læst Kastholms klummer, så jeg synes, det er smukt og rørende at høre om hans glæde ved den blå stjerne i mastetoppen. Det er sikkert kun et spørgsmål om tid før de royale ordener kommer, og man kan da godt unde ham en lille glædeståre i noget, der sikkert er et meget mørkt liv.\nMen bortset fra det synes jeg ikke inhabilitet er så stort et problem som uduelighed, og Egon Clausens kommentar er helt sort for mig? Bliver man inhabil af at kalde Kaarsbøl m.fl. for dårlige forfattere? Det er jo for helvede netop udvalgets opgave at bestemme, hvad der er kvalitet, og jeg kan ikke se noget problem i, at man udtaler sig offentligt i den forbindelse.\nAnonym\ton May 15, 2006 at 9:33 pm\n– ja, uduelighed er vel også et problem. Og problemet er ikke, at Kastholm udtaler sig om, hvad der er god eller dårlig litteratur; det er del af hans job, og så kan man jo være enig eller uenig med hans æstetiske holdninger. Problemet er, at han udtaler sig helt uforsonligt om navngivne (eller let udpegelige) forfattere på grund af deres politiske holdninger. Der er, har Kastholm senere erklæret (i Information) ikke tale om en “almindelig” politisk uenighed, konflikten skærer langt dybere end som så. Blandt andet vil han ikke længere sidde til bords med de, han er uenig med. De er nemlig ikke anstændige mennesker. Det er svært at se, hvordan han så skulle kunne dele penge ud til dem.\nMan kunne spørge sig selv: Hvis oppositionen nu fik flertal ved næste valg, ville en radikal eller socialdemokratisk kulturminister så føle det nødvendigt at udskifte Kastholm ved førstkommende lejlighed? Hvorfor? Hvorfor ikke?\nMartin\ton May 15, 2006 at 10:01 pm\nJeg kan huske sidst Roubaud – sammen med Marcel Cohen – var i København, at vi diskuterede hvorvidt god litteratur kan være umoralsk. For Cohen udgjorde Celine et problem, for Roubaud var det Pound. Begge selvfølgelig pga. deres antisemitisme. Man kan så osse spørge sig selv, hvis man nu sad i det litteraturudvalg og Pound sendte en ansøgning med Canto LXXIII som eksempel – ville man så give ham penge? Ville man kunne blive siddende i udvalget, hvis man sagde nej?\nDet er vel den position Kastholm befinder sig i?\nMartin Glaz Serup\ton May 16, 2006 at 8:48 am\nEr det? Er det den position Kastholm befinder sig i, at han godt kan se de litterære kvaliteter i et konkret stykke arbejde, men synes de er så etisk (eller hvad man skal kalde det) problematiske, at han føler han sidder i et dilemma – skal eller skal han ikke (sammen med resten af udvalget) bevilge den pågældende forfatter penge?\nHerfra ser det mere ud som om Kastholm tager afstand til forskellige forfattere der har en bestemt politisk holdning og slår til lyd for den holdning ved at blande sig i den offentlige debat. Uagtet hvad de ellers skriver.\nDer er vel to spor her – det ene er de forfattere, Den Blå Port nævner i deres leder (Vinn Nielsen, Thorup), som Kastholm så at sige ikke bryder sig om politisk, og så er der de forfattere som Egon Clausen nævner (Ejersbo, Kaarsbøl), som Kastholm så at sige ikke bryder sig om litterært. Det er vel forskellige ting – eller? (desuden kunne man nok, som Egon Clausen gør, beklikke formandens tilsvining af navngivne forfattere, jeg læste også den kommentar, og var der ikke også nogle interviews? Det var ikke specielt fint gjort, synes jeg, men det er måske en anden snak.)\nAnonym\ton May 16, 2006 at 9:14 am\nDels synes jeg nok, at sammenligningen med antisemitiske nazisme- og fascisme-sympatisører er at skyde noget over målet; dels, og under alle omstændigheder, så synes jeg ikke, det er Kastholm, der skal beslutte, hvorvidt nogle – af politiske grunde – er støtteværdige eller ej. Han skal end ikke antyde, at politiske kriterier (som han, bekvemt nok for sit argument, vælger at fremstille som moralske kriterier) spiller ind i uddelingen. Det er det, han i mine øjne har antydet, det er derfor, han bør gå af.\nSom formand for litteraturudvalget er Kastholm embedsmand, ikke politiker. Han administrerer penge, han bestemmer ikke kriterierne for deres uddeling.\nAnonym\ton May 16, 2006 at 10:44 am\nFormandens nuværende position, den embedsposition han forvalter, er vel også i sig selv problematisk.\nHan er som medlem af Kunstrådet (som litteratursagkyndig) med til at bestemme om hans kollegaer i Litteraturudvalget får arbejdslegater eller ej (to af dem har vist fået). At kunne give dem, man diskuterer med penge er en stor potentiel magt.\nMartin\ton May 16, 2006 at 1:15 pm\nJovist synes jeg da osse, at det er at skyde over målet – men jeg prøver jo bare at sætte mig i Kastholms sted, og det afgørende er så, at disse forfattere åbenbart har sat sig selv uden for det gode selskab. I bruger selv udtrykket totalitære folkeforrædere. Når jeg nævnte Pound, var det netop fordi dér er grænsen mellem politik og moral faktisk ret uklar.\nJeg synes principielt heller ikke, Kastholm skal beslutte, hvem der er støtteværdige, men det er ikke desto mindre ham, der er udpeget til at gøre det pt. Ikke, som du siger, efter politiske kriterier. Heller ikke efter moralske. Eller hvad? Det er spørgsmålet, for er de moralske og de æstetiske uafhængige af hinanden? Når Kastholm afviser overhovedet at diskutere, siger han JA, de er uafhængige. At være en “provinsiel formørket natur” er ikke uforenelig med at være en stor forfatter. Forstår man.\nDerfor befinder Kastholm sig efter eget udsagn ikke i noget dilemma. Men det må jeg indrømme, jeg ikke forstår. For hvis det nu var mig, der var i den situation, at jeg skulle uddele penge til folk, jeg end ikke ville kunne være i stue med, så ville jeg da overveje min situation alvorligt. Så ville jeg da i det mindste have det dårligt med det. Men det problem har Kastholm altså ikke.\nAnonym\ton May 20, 2006 at 1:54 pm\nNåja, for dem der er interesserede: Kastholm fortsætter med at forsvare sig. Nu på bagsiden af berlingske magasin i dag; han er blevet angrebet af “3-4 litterater”, skriver han – det med tal har åbenbart aldrig været hans stærke side – som udtrykker en kommisær-agtig politisk korrekthed. Og så erklærer han, at han er stolt over at vi kalder ham nationalromantiker. Hvad det har med noget at gøre, ja, det er svært at se.\nAnonym\ton May 20, 2006 at 2:55 pm\nSkarpladt tidsskrift: Gå af, Kastholm …\nDen Blå Port, nr. 70. Redigeret af Tue Andersen Nexø, Kristine Kabel, Lone Hørslev og Lars Frost (Arena, 79 sider, 98 kroner).\nI lederen til nummer 70 af ’Den Blå Port’ argumenteres der sobert og redeligt for, at det er en uskik, at et i princippet neutralt medlem af en offentlig regeringsinstans på samme tid virker som ublu regeringstro opinionsmager. Posten som formand for Kunstrådets litteraturudvalg er uforenelig med en stærkt partisk debatvirksomhed, der ud fra ideologiske kriterier dømmer bestemte forfattere ude – der hersker her dels en konflikt mellem ideologiske og æstetiske kriterier: Regeringskritisk kunst er på forhånd (kan man frygte) dømt ude; og dels mere juridisk anlagt en banal habilitetsstrid. De to konflikter er ifølge Portens redaktører forenet i tilfældet Claes Kastholm Hansen. Lederen er vel egnet som polemisk og debatskabende granat, men den er samtidig en ganske modig markering fra individer, der i nogen grad er afhængige af Kastholms velvilje – i hvert fald hvis Kastholms egne udmeldinger, der citeres i lederen, står til troende.\nNummeret bringer også en interessant samtale mellem Jørgen Leth og forvalteren af Das Beckwerk, her kaldet ’c/o’. Samtalen kredser om det at »have noget på spil«, hvad vil det egentlig sige? Der udveksles mange gode refleksioner og iagttagelser – i en samtale der dog paradoksalt absolut intet vover, men jovialt bekræfter ’c/o’ og Leths respektive selvopfattelser med mere.\nDer er andre godbidder: prosa fra Aidt, digtoversættelser fra Thomas Boberg, et godt, stærkt arbejdspapir fra Jokum Rohde om hans virke og arbejdsform som dramatiker, lidt Hesselholdt og Kodal, og en lille genialsk sag fra hedengangne Samuel Butler (1612-1680), tre ’karakterer’ i traditionen efter Theofrast; syv digte fra Martin Glaz Serup, i et krydsfelt mellem politik, privatliv, trafik og drømme, dokumenterer hvilken vækst, der har ramt hans lyrik; endelig slutter russeren Alexandr Skidan (f. 1963) af med en overvejelse over relationen kunst-politik, næret af en fordring om dekonstruktion af træske politiseringer og en fantasi om bataillesk overskridelse. Alt i meget alt et glimrende, aggressivt og skarptskåret nummer.\nAnonym\ton May 20, 2006 at 3:01 pm\nKASTHOLM! Skyldig i nationalromantik\nDet kan godt være, at en ung intellektuel fra København svinger bedre med en åndsfælle fra Berlin end med en fisker fra Vestkysten. Men med fiskeren er der et fællesskab, som stikker\nAf Claes Kastholm\nMed jævne mellemrum står nogle op og proklamerer, at nationalstaten er død, forældet, et hjemstavnsmuseum, en drøm i indskrænkede nationalisters fremmedangste forestillingsverden. Synspunktet vil ofte være rettet mod dem, der er tilhængere af en stramt styret udlændingepolitik, og i de tilfælde vil det som regel være ledsaget af et udfald mod Dansk Folkeparti i almindelighed og »fætrene« i særdeleshed. Sidstnævnte, altså »fætrene«, vil da så sikkert som amen i kirken blive udstyret med prædikatet »de menneskefjendske, formørkede præster fra Jylland«. Og så er der virkelig lagt eftertryk på. At blive erklæret for menneskefjendsk er i sig selv slemt. I gamle dage hed det misantropisk og var et træk ved den interessante helt i den europæiske romantismes litteratur. Men i dag bruges det kun pejorativt, eller skulle jeg sige som et skældsord af første klasse. Den menneskefjendske er udskilt af det universal-humane samfund, og hvis den menneskefjendske ydermere bestemmes som en formørket præst fra Jylland, så har vi ligesom fået tegnet den sekulariserede djævel i hel figur.\nFor et stykke tid siden nød jeg selv den ære at blive kraftigt angrebet i dagbladet Information af en tre-fire litterater. Jeg nævner ikke deres navne, for de vil være ukendte for den engagerede offentlighed. Fra denne magtfulde plads – jeg mener bagsiden af Berlingske Magasin – vil jeg gerne sende dem en tak. Deres angreb betød nemlig, at jeg måtte læse Information, som jeg ikke har læst de sidste fem år, fordi jeg syntes, at bladet var blevet til en mindestue for de sidste rester af 1970ernes venstrefløj. Men nu kunne jeg konstatere, at Information faktisk er blevet en meget god avis med begavede mennesker på flere redaktionelle poster, hvorefter jeg med digteren kan udbryde: en røvet datter, dybt begrædt, er kommet frelst tilbage. Vores danske verden byder uafladeligt på mange nye glæder. Man skal blot have øje for dem.\nLitteraternes angreb gik ud på, at jeg som formand for Kunstrådets litteraturudvalg er inhabil, fordi jeg som knyttet til Berlingske Tidende og erklæret borgerlig-liberal på denne – i deres øjne – magtfulde plads har tilladt mig at have en mening om Muhammed-konflikten og i den forbindelse har taget afstand fra holdninger udtrykt af visse mere kendte forfattere. Angriberne mente, at når jeg i mine kommentarer havde kritiseret disse forfattere, så ville jeg ikke kunne tage saglig stilling til deres eventuelle ansøgninger om arbejdslegater. Synspunktet udgår fra en politisk kommissær-tankegang. Lidt mere interessant var det, at angriberne karakteriserede min holdning i Muhammed-sagen som nationalromantisk med et globalt vingesus. Det med det globale vingesus skal nok forstås ironisk.\nMen nationalromantisk! Det bliver man ofte beskyldt for at være, hvis man ikke deltager i multikulturalisternes glade halleluja. Jeg erklærer mig gerne skyldig. Hvis det er nationalromantisk at mene, at multikulturalismen er en utopi, der ikke har den mindste rodtrævl knyttet til virkeligheden – hvis det er nationalromantisk at hævde sit lands ret til at udfolde og forsvare værdier vundet gennem mange generationers indsats – hvis det er nationalromantisk at kræve af fremmede, der ønsker at slå rod her i landet, at de må acceptere den samme kontrakt om de grundlæggende værdier som os, hvis forfædre har bygget dette land op – hvis det er nationalromantisk at mene, at det land og det sprog, man er født og opvokset i, er et uomgængeligt udgangspunkt og vilkår for livet – og hvis det er nationalromantisk at føle sig fuldstændig sikker på, at kun de færreste mennesker kan leve og udfolde sig i verden uden at have rod et sted, og at dette sted er knyttet til barndommen, til sproget, til historien, til fortællingerne, til landskabet, så er jeg nationalromantiker med hud og hår.\nNationalstaten er en 1800-tals konstruktion, siger nogle. Det er i overordnet politisk-abstrakt forstand rigtigt. En enhedskultur har aldrig eksisteret, siger nogle. Det er i sociologisk forstand rigtigt. I min nyfundne darling, Information, mente en ung skribent, at hun havde mere til fælles med en kollega fra Berlin end med en fisker fra Vestkysten. Det samme kunne jeg da sige. Men det gælder kun i en vis kulturel og interessebestemt forstand. Noget andet knytter fiskeren og mig sammen langt dybere nede. Og hvad er så det? Ja, at det er svært at få hold på og formulere i fyndige sætninger, gør det ikke mindre væsentligt, men mere. Grundtvig skrev det i 1837, da han fik sin personlige ytringsfrihed tilbage: Moders navn er en himmelsk lyd – læs selv videre. Eksempelvis i Højskolesangbogen.\nMartin Glaz Serup\ton August 16, 2006 at 1:20 pm\nMere nyt om Claes Kastholm Hansen her


I slutningen af 1700 -tallet var det sædvanligt blandt herskerne i det russiske kejserrige at give gaver på dagen for Kristi opstandelse. Det var på dette tidspunkt, at den berømte Faberge Egg -samling dukkede op, modeller, hvorfra de stadig er populære og har en meget høj pris. Hvis du vil føle dig som en fremtrædende guldsmed for kejserretten, kan du prøve at lave et perleæg med dine egne hænder af billige materialer..\nPåske håndværk materialer:\n– tråd 0,3 og 0,4 mm;\n– lim “Moment”;\n– klæbende gips;\n– perleperler med forskellige diametre;\n– trææg til fletning;\n– grønne perler.\nDet vil også være interessant at læse: DIY æg lavet af tråd\nWorkshop til fremstilling af påskeæg\n1) Brug en tandstikker til at indsætte en 15 mm perle i en skruestik. Forklæb metaldelene på skruestikken med klæbende gips for ikke at beskadige perlens overflade.\n2) Slå 6 små perler på tråden og lav en stram ring. Tilslut enderne af tråden og træk dem gennem den savede perle.\n3) Drop lim på den savede overflade og pres den mod ringen. Prøv at gøre arbejdet omhyggeligt for ikke at plette perlerne..\n4) Vi laver flere sådanne emner.\n5) Vi forbinder perlerne fra den mindste til den største for at lave en liljekonval.\n6) Vi pakker den resulterende blomst helt med tråd for at skjule led og huller fra perlerne.\n7) Nu skal du lave perleblade ved håndvævning.\n8) Tag et trææg, som du vil flette med perler. Start med at væve med en bred strimmel, som du fastgør til ægget, og fortsæt med at væve efter mønsteret.\n9) Start med at lave stativet. Du kan lave det på flere måder: ved cirkulær vævning eller vævning af en bred strimmel, hvortil du derefter kan flette basen og den øverste del. For at gøre basen mere stabil kan du bruge store perler i den nederste del..\n10) Sæt æg, blade og liljer i dalen i stativet og fastgør dem godt med wire.\nSe en nyttig video: DIY påskeægskunst\nPerleæggen er klar! Perlevævning kræver vedholdenhed og lidt dygtighed, men resultatet kan være virkelig imponerende. Dit håndværk vil ikke være værre end det fra den berømte Faberge juveler. Du kan også se en masse interessante ideer i håndværksafsnittet.\nSådan laver du et DIY påskekort\nSådan laver du en påskehare med æglommer\nSådan dekoreres påskeæg smukt\nVi pynter interiøret i huset til påskeferien\nكيفية إزالة تسرب السيليكون؟\nYksinkertainen lautasliina kukka lahjaksi


Det seneste facelift har blandt andet betydet, at der er blevet ryddet op i udstyrsvarianterne. Nu er der ingen alternativer – kun ”Premium”, som derfor er blevet ensbetydende med, at alle 407 modeller har et ganske højt udstyrsniveau. Det omfatter blandt andet; læderrat, lædergearknop, fjernbetjent centrallås, multijusterbart rat og forsæder, armlæn og varme ved forsæder, elruder for/bag, elspejle med varme og indklapningsfunktion, regnsensor, kørecomputer og klimaanlæg.\nDen eneste mangel er fartpilot, som ikke er standard i 1,6 HDi, 1,8 og 2,0. Som ekstraudstyr koster den 4.500 kr..\nOgså rent sikkerhedsmæssigt er 407 med helt fremme. I 2004 opnåede 407 det maksimale antal stjerner i crashtesten hos EuroNCAP. Peugeot 407 er som standard udstyret med 7 airbags, ABS med bremseassistent, antispin og ESP. Som option kan man tilkøbe 2 airbags, der virker som sideairbags til bagsædepassagerne. Airbaggardinerne er med i en ”pakke” til 8.000 kr., som også indeholder selestramme til bagsædeselerne og solgardin til bagruden.\nForandringer ud og inde\nFaceliftet har gjort 407 endnu smukkere, selvom dette facelift har været nænsomt. Det er blevet til en ny frontgrill, ny bagkofanger, nye baglygter med diode look på SW-udgaven, nye baglygter med klart glas på sedan-udgaven, nyt indtræk og ny midterkonsol i sort pianolak – men man skal kigge godt efter for, at se de ydre forandringer.\nIndenfor har den nye midterkonsol dog pyntet meget, hvis man er til ”højglans pianolak look”, i samme stil som Samsung fladskærmene. Ellers ligner alt sig selv, med fine instrumenter, og en rimelig overskuelig samling af knapper på midterkonsollen.\n407’s største minus er den noget begrænsede plads på bagsædet, og den ikke så imponerende bagagerumskapacitet på 432 liter. Dette kan et facelift ikke ændre på, så inden man skriver under på slutseddelen, skal bagsædet nok lige prøvesiddes.\nMotoren er magen til den vi testede for 4 år siden - en fin lille common-rail dieselmotor med en dejlig rolig og stille motorgang, men uden de store muskler. De 109 hk føles nogle gange i underkanten, når man har brug for lidt ekstra kræfter på motorvejen. Men generelt mangler man ikke muskler ved daglig kørsel.\nMed sit seneste facelift og lave priser er Peugeot 407 et rigtigt fint tilbud i firmabilklassen. Priserne starter ved 272.990 kr., mens denne HDi udgaver står til 284.990 – en pris der ligger 50.000-80.000 lavere end konkurrenter som Ford Mondeo og Mazda 6. Peugeot 407 har den begrænsede bagsædeplads og et ringe gearskifte som minus, men derudover er der kun at sige, at 407eren er yderst velkørende og veludstyret.


Kateryna i Ansager laver ballonkunst til fester | Ølgod | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ølgod - Spadestik og julestue på Østbækhjemmet i Ølgod\nDu er her: Forside - Ølgod - Kateryna i Ansager laver ballonkunst til fester\nKateryna Litvin i Ansager kreerer ballondekorationer til enhver lejlighed - også til mange til børnefødseldage. Hendes firma er online og hedder XL Balloner. Arkivfoto: Malene Wonsbek\nHun har sit eget voksende firma med en online ballonshop, og kommer selv ud og sætter kunstfærdige heliumsballonsarrangementer op til enhver festlig lejlighed - inklusiv børnefødselsdage.\nAnsager: Kateryna Litvin er "ballondame", det vil sige, hun driver firmaet XL Balloner med en online shop fra Ansager. Hun leverer balloner til hele landet og har taget mange kurser i, hvorledes man laver ballonfigurer, kostumer, porte og al mulig anden ballonteknik. For det er en kreativ og teknisk lille videnskab i sig selv at være "ballondame", og ballontrenden skifter som alt andet løbende.\n- Balloner er med til at indramme festen, og det er næsten kun fantasien, der sætter grænser for, hvordan man kan pynte med balloner, siger Kateryna Litvin, der oprindelig er fra Ukraine, hvor balloner længe har været en naturlig del af enhver festlig lejlighed.\nNoget tyder på, at vi også herhjemme har taget tendensen med at pynte med heliumsballoner til os.\n- Det er især børnefødselsdage for de helt små, jeg har mange kunder til i temaet børnefødselsdage, nemlig de et og to-årige, siger Kateryna Litvin og tilføjer, at æresporte også sagtens kan laves i balloner.


Smalfilmens genopdagelse på video | Information\nRage, tidsskrift og videoantologi, er et forum for 90'ernes kunstneriske smalfilm-undergrund\nEn kvinde skærer sin tunge af og kaster sig ud i et trancesøgende ritual, der involverer citarmusik, røgelse, dryppende blod, en snehvid hund og en hest med et 'tredje øje' i panden. En filmmager eksperimenterer med at udsætte sit kamera for alskens former for fald, rystelser og rotationer, og ender med selv at kaste sig ud fra en bro for at få de ultimative kamikazeoptagelser i kassen. Og i en sekvens med overskriften 'Safe Sex' ses en nøgen mand, der stryges nænsomt på maveskindet af en kvindehånd.\nDet er blot tre eksempler på overrumplende, grænsesprængende eller ironiske billeder fra videoantologien Rage #4, der netop er sendt på gaden. Kassetten rummer i alt nitten produktioner, primært fra Danmark og Norge, og størsteparten er eksempler på dét, man kunne kalde 90'ernes Super 8-revival. En filmisk praksis, der i realiteten involverer både 8mm og 16mm-film samt diverse videoformater.\nScenen med kvinden, der ofrer sin tunge på ekstasens alter, er fra den svensk-danske instruktør Beatrice Eggers' film Blood Trance, en ritualistisk iscenesættelse, der uden forklaringer gennemspiller et æstetisk smukt, men også anfægtende forløb, fyldt med referencer, fra urgamle hedenske seancer over 60'ernes amerikanske eksperimentalfilm, især Kenneth Anger, til 90'ernes kropsmanipulerende subkulturer.\nAndet eksempel (manden der kaster sig ud med kameraet) stammer fra den schweiziske instruktør Thomas Islers suggererende filmeksperiment Faster, Movie! Kill! Kill!, en drilsk hilsen til kultinstruktøren Russ Meyers 60'er-klassiker Faster, Pussycat! Kill! Kill!, filmhistoriens ultimative hyldest til storbarmede kvinder.\nEndelig er det tredje eksempel fra den norske filmmager Thomas Eikrems blot ét minut lange film Supercool, en række ultrakorte sekvenser, ironiske piktogrammer, der illustrerer fænomener som 'High Art', 'Fashion' m.m.\nThomas Eikrem, der bor i København, er tillige manden bag Rage, et navn, der dækker over en serie videoantologier (videozines) og et tidsskrift, begge dele helliget 90'ernes filmiske subkulturer, specielt genkomsten af Super 8-formatet, også kaldet smalfilm. Samtidig med den nye videokassette, Rage #4, er udsendt tidsskriftet Rage #7, ligeledes med Eikrem som redaktør.\nI miljøet omkring Det Danske Filmværksted, og i forbindelse festivaler og enkeltarrangementer, har man i de senere år kunnet iagttage, at interessen for video er dalet til fordel for en genopdagelse af filmmediet. De yngste filmmagere, og dele af 'videogenerationen', har kastet sig over det halvprofessionelle 16mm-format, men overraskende nok oplever især Super 8, forløberen for amatørvideoen, en renæssance.\nEfter at have været et populært redskab for billedkunstnere og eksperimenterende filmfolk i 60'erne og 70'erne virkede det, som om smalfilmen ville udgå, da videomediet for alvor blev lanceret. Men enkelte entusiaster holdt fast i filmen, og fra midten af 80'erne fik den avantgardistiske Super 8-film en genopblomstring i New York, hvor folk som Nick Zedd og Richard Kern - under navnet Cinema of Transgression - pustede nyt liv i amerikansk undergrundsfilm med rå, punkede og tabustormende no budget-film.\nOgså mere etablerede instruktører som engelske Derek Jarman holdt fast i 8mm-formatet til visse projekter, og i starten af 90'erne begyndte det grovkornede, ridsede og håndholdte 'Super 8-look' at snige sig ind i musikvideoer og reklamer som en gimmick. Man var blevet træt af videoens højteknologiske glathed, og det kom så vidt, at der i visse typer videoudstyr blev indbygget en effekt, så man ved et tryk på en knap kunne få superprofessionelle elektroniske optagelser til at ligne slidte smalfilm fundet på bunden af farfars skuffe.\nParallelt med den kommercielle Super 8-trend opstod imidlertid også en mere subkulturelt orienteret smalfilm-undergrund, til dels gengangere fra 80'ernes videokunst, men også nye, unge instruktører, der vendte både videokunsten og den mere etablerede film ryggen og fandt et nogenlunde let tilgængeligt nicheredskab i smalfilmen. Herhjemme har bølgen været båret af navne som Bynke Maibøll, Pernille Fischer-Christensen, Beatrice Eggers og Thomas Eikrem. Instruktører, der alle er repræsenteret på antologien Rage #4.\nDe nitten produktioner, der findes på båndet, er primært hentet fra Danmark og Norge, og stilistisk svinger de mellem poetiske, skønhedssøgende billedfortællinger, konceptpræget video- og filmkunst, klassisk eksperimentalfilm à la Jack Smith eller Andy Warhol og mere kryptiske værker med afsæt i 90'ernes optagethed af subkulturelle fænomener. En stor del af værkerne er præget af humor og en behagelig uhøjtidelighed, og selv om kvaliteten naturligvis er svingende, er der bemærkelsesværdigt mange stimulerende øjeblikke undervejs.\nDet nye nummer er tilsyneladende udgivet med væsentlig forsinkelse - i kolofonen står 1996 - og indholdet vidner da også om hastværk. Layout'et er særdeles luftigt, og de fleste artikler er meget korte, ofte skitseagtige introduktioner til scenens ikoner eller miniinterviews med folk som Michael Gira fra New York-gruppen The Swans og Wiener-aktivisten Kurt Kren.\nI samtalen siger Knud Vesterskov: "Anmeldere har mange meninger om alt og alle, men deres verdensbillede er begrænset. Små mennesker med universelle meninger er urokkelige. Tænk sig at skulle have meninger om alt! Jeg hader hvad anmelderne står for, det almindelige, det selvfølgelige og det normale."\nAndy WarholDerek JarmanRuss MeyerVeit Harlan