Evighedsstudenter søges. Vinder. af artikelkonkurrencen. Forskningen i højsædet 11. Poker forbudt på universitetet - PDF\nEvighedsstudenter søges. Vinder. af artikelkonkurrencen. Forskningen i højsædet 11. Poker forbudt på universitetet\nDownload "Evighedsstudenter søges. Vinder. af artikelkonkurrencen. Forskningen i højsædet 11. Poker forbudt på universitetet 5 21.05.07"\n1 Forskningen i højsædet 11 Vinder af artikelkonkurrencen 10 Poker forbudt på universitetet Modelfoto: Jakob Mark Evighedsstudenter søges Universiteterne i Danmark kæmper en hård kamp for at gøre de studerende til evighedsstudenter på den fede måde. Det skal ikke hedde farvel og tak, når man får sit eksamensbevis, men derimod farvel og på gensyn. På gensyn til fester, foredrag, efteruddannelse og meget andet. Derfor skyder såkaldte alumneforeninger op overalt på universiteterne med det formål at skabe aktiviteter og tilbud til tidligere studerende. Bl.a. på Handelshøjskolen, Aarhus Universitet, hvor man etablerede en alumneforening i I forbindelse med den første gensynsfest sidste år måtte vi stoppe for tilmeldinger, da vi var oppe på 550. Det er klart mit indtryk, at vores alumner meget gerne vil deltage i netværk og komme til relevante arrangementer, siger projektleder Jacob Jensen fra ASB Alumni. I USA bruger universiteterne enorme ressourcer på at hente store donationer hjem fra tidligere studerende. Herhjemme er holdningen, at friendraising må gå forud for fundraising. Spørgsmålet er, om de nye evighedsstudenter vil donere til deres alma mater. Tema om fundraising og alumner side 8-9\n2 2 10 / 2007 Hva mæ grundforskningen? Dekan Erik Meineche Schmidt, Det Naturvidenskabelige Fakultet Overskriften på denne leder er det spørgsmål, man indimellem bliver mødt med i forbindelse med såvel universitetslov og universitetsfusioner som regeringens udmeldinger vedr. nye forskningsmidler frem mod Barcelona-målet i Lad det være sagt med det samme: Grundforskningen har det (stadig) ganske godt, men det er klart, at der skal værnes om den. Det er lige så klart, at det ikke først og fremmest er grundforskning, man tænker på, når man betragter de meget strategisk orienterede udmeldinger i forbindelse med det politiske forlig om globaliseringsmidlerne. Aarhus Universitet er som bekendt blevet betydeligt større på det seneste, og som det ligeledes vil være læserne bekendt, kører der i øjeblikket en omfattende strategiproces på universitetet. Inden udgangen af 2007 skal den munde ud i en strategiplan, som sætter mål for universitetet, såvel centralt som decentralt. Det er fair at sige, at den aktuelle version af den centrale del af strategiplanen først og fremmest forholder sig til det nye Aarhus Universitets bredde og mangfoldighed glimrende illustreret af Lauritz s blomst, som viser, at det nye AU har væsentlige berøringsflader med alle væsentlige samfundssektorer. Hvis vi som universitet skal være med til at opfylde disse sektorers behov for adgang til forskning også på sigt, er det for det første afgørende, at regeringen sikrer grundforskningens vilkår herhjemme men også, at vi i de relevante hovedområders strategiplaner klart markerer både viljen og evnen til at hævde os med relevant grundforskning på de områder, hvor vi har potentialet. Vigtigheden heraf understreges blandt andet af en klar tendens inden for moderne naturvidenskab, hvor gabet mellem grundforskning og anvendelser mindskes. Inden for mange områder, herunder nano, bio og it, er afstanden mellem grundforskningen og dens implikationer for avanceret teknologi ofte ganske kort, og udnyttelse heraf er et vigtigt aspekt af et universitets mission i det globaliserede vidensamfund. Ved Det Naturvidenskabelige Fakultet gennemførte vi for knap to år siden en selvevaluering af forskningen ved fakultetet. Metoden var en slags intern peer-review, hvor udvalgte centrale forskere fra de enkelte institutter (udpeget af mig) hver gav deres beskrivelse og vurdering af de forskellige forskergrupper ved deres egne institutter. Der var tale om en skønhedskonkurrence mere end en intern kappestrid om en pose fakultetspenge, og derfor var det faktisk muligt at opnå en nøgtern vurdering, som dels dannede basis for fakultetets deltagelse i den nationale kernefelt-øvelse, og dels nu kan tjene som udgangspunkt for den fremtidige planlægning på forskningsområdet. Et væsentligt element i denne planlægning vil være, at Det Naturvidenskabelige Fakultet fortsat vil støtte op omkring en række grundforskningsområder, hvor fakultetet enten er eller har potentiale til at være med helt fremme i den internationale elite det eneste relevante kvalitetskriterium for grundforskning. campus in brief Bonus to shorten study time In future, Danish universities will only receive governmental bonuses for bachelors who complete their studies in four years. In a new measure, they will also receive bonuses for graduates, but only for those who complete their studies in two years. These decisions have been passed by a parliamentary majority, with the goal of enticing universities to process a greater number of students through courses of study more rapidly. A committee at the University of Aarhus is already exploring the question of whether the university itself is to blame for increased study times. Both director of studies Eva Teilmann and the Student Council point to the prevailing study culture as one of the causes. This applies to both instructors expectations as to how long a thesis takes, and the implicit requirements for thoroughness in the subject, explains Freja Boe-Hansen, chairperson of the Student Council. The director of studies also thinks the university can do better. Danish universities strengthen alumni efforts You must friend-raise before you can fundraise. That is the message from several alumni associations for Danish universities. In any case, the time is long past where Danish universities said goodbye and good luck to students when they graduated. Today, it is more like so long, see you later. Universities use reunions, anniversaries, alumni magazines, supplementary courses, free lectures and what have you, to forge a closer relationship with alumni. But when it comes to the possibility of fundraising through alumni like the Americans, most universities hesitate. I don t think we can, and I don t think we need to, says rector Lauritz B. Holm-Nielsen from the University of Aarhus. He emphasises the importance of alumni work, but views it in a different light. We shouldn t build alumni activities with a view to fundraising. They should be based on a philosophy of knowledge diffusion, personal networks, and lifelong education, he states. University of Copenhagen prorector Lykke Friis agrees, but does not dismiss the possibility of fundraising at some later date. Research-based advice to the authorities There wasn't enough time for Galathea The high-profile Danish research expedition Galathea 3, which, with the ship "Vædderen" (the Ram) was to travel around the world in eight months, doing research along the way, was hard-pressed for time, say a number of Aarhus researchers who were on board. "I don't think there can be any doubt that many projects had far too little time, because there were too many other things to take into consideration. Since the ship, for publicity reasons, had to completely circle the globe, the trip should have been made at least two months longer" says professor, dr. scient. Niels Peter Revsbech, who took part in several projects under the heading "the ocean's oxygen-poor zones". Lector and whale-researcher Peter Teglberg Madsen, who was in on the project "The sounds of the oceans", agrees. "There was too much in too short a time. Science is to a great degree a question of repeating the same measurements in the same manner many times in a row, and at the same time being flexible enough to follow For instance, there are not enough office facilities for students writing their Master s theses. The university could also support a culture that makes it a matter of course to complete a thesis in six months, and where students attend classes and take the exams, she says. The new taximeter system means that the university will lose the bonus it has been used to receiving for all bachelors. I have been in Lund to study how Sweden has succeeded in getting alumni to bequeath their alma maters large amounts. So it is possible, even in high-tax countries, says Lykke Friis. Anne Jeremiassen of the Copenhagen Business School (CBS) alumni association feels that the importance placed on personal networks by modern career-focused people will lead to an upsurge in universities alumni associations. Thus, CBS now has an alumni association for almost all of the School s courses of study. It seems clear that research-based advice to the authorities will become en increasing aspect of daily activities for researchers at the University of Aarhus. The merger with sectoral research institutes has paved the way for alterations in job structures that in theory mean that all researchers at the university can be forced to carry out tasks for the ministry. This, however, is a worst-case scenario rejected by joint union representative Erik Strange Petersen. I can understand the worries, and they may turn out to be well founded, but with sensible administration, no one will be forced into anything. Naturally, people won t be dragged into things, and it s simply a question of finding a sensible balance, says the union representative. Among researchers likely to be affected by the new act, the prospect of tasks for authorities is not dismissed altogether, but there is clearly a certain amount of scepticism as regards the idea of compulsion. They say that he who pays the piper calls the tune, and it s natural to contribute to society, but it should be an interaction. If they begin setting us to tasks like an assembly line, people will be off, because no one wants to be forced into anything. We are not a workforce to be managed in such at manner, states professor Henrik Balslev from the Department of Biological Sciences. However, departmental head at the Department of Molecular Biology, Erik Østergaard Jensen, does not foresee any great problem. It s always a good thing when research can be used, but if we are to perform tasks for authorities, it must be the things we already are capable of. I think that people will be willing to take on projects, because presumably they only turn up here if it appears that we are the right place for them, and that they therefore lie within our field of competence, he says. up on interesting questions as they turn up. This type of procedure was much restricted on the ship, because the timetable was so tight. Three more months on the same route would have been worth a lot", says Peter Teglberg Madsen. However, most of the Aarhus researchers CAMPUS has spoke to feel that in spite of the pressure of time, excellent research data was brought home, which will now be analysed and give rise to a number of research articles. udgives af Aarhus Universitet og udkommer hver 2. mandag i semestermånederne. Næste nummer udkommer 4. juni. Deadline for indlæg 29. maj kl Redaktion: Fredrik Nielsens Vej 5, bygning 1448, 8000 Århus C T: , Ansvarshavende: Souschef Ingeborg Christensen. T: ; Abonnement: Et årsabonnement koster 150 kr. Studerende ved Aarhus Universitet 100 kr. Henvendelser vedr. abonnement rettes til Torben Johansen, T: , Annoncer: dgmedia Tryk: Avistryk Nord A/S ISSN: Anders Correll Redaktør T: M: Helge Hollesen Journalist T: M: Hans Plauborg Journalist T: M: Martin H. Damsgaard Journalist T: M: Kristian Serge Skov-Larsen, studenterskribent M: Lars Duvander Højholt, studenterskribent M:\n3 10 / 2007 Få Royal Flush med C3 a-kasse! Personlig karrierecoach Få individuel sparring på enhver karriereudfordring af vores store team af karrierecoaches. Din karrierecoach er en aktiv medspiller, som du gratis kan benytte, uanset hvor du er i din karriere. Til jobsøgning, afklaring, stresshåndtering, konflikthåndtering, sikkerhaand.dk 42-mar07-campus-avis.indd :38:22\n4 10 / 2007 Poker-balancegang i festforeninger Flere festforeninger har allerede forsøgt at hoppe med på pokerdillen ved at arrangere turneringer rundt omkring på fakulteterne, men ifølge politiet er lovligheden mere end tvivlsom. Foto: Lars Kruse / AU-foto Festforeninger på Aarhus Universitet har i god tro arrangeret casino og pokerspil om penge. Nu viser det sig ifølge Århus Politi, at nogle af turneringerne har været i konflikt med lovgivningen, men den danske casinolovgivning er en regeljungle, som det kan være meget svært at finde rundt i. lovgivning Første gang man sætter sig til det grønne filtbord og skal forsøge at holde styr på straights, flushes, og hvem der er small blind, kan poker virke som det sværeste i verden. Men første gang man som studenterforening forsørger at arrangere en lovlig pokerturnering, finder man hurtigt ud af, at den danske casinolovgivning får selve pokerspillet til at ligne et nemt spil sorteper. Og sorteper er netop, hvad studenterforeningerne risikerer at sidde tilbage med, hvis de ikke tænker sig rigtig godt om, inden de arrangerer turneringer, hvor penge eller pengepræmier er involveret. Ifølge Århus Politi er det næsten umuligt at springe med på pokerdillen uden at komme i konflikt med lovgivningen. Hvis du vil holde en pokerturnering i Århus, så skal du søge politiet om tilladelse, og vi har ikke givet en eneste tilladelse ud, og vi agter heller ikke at gøre det i fremtiden. Derfor er pokerturneringer som udgangspunkt ulovlige, og hvis man arrangerer dem alligevel, er der risiko for, at det kan ende med en politisag, hvor arrangørerne i sidste ende får en bøde, og barens overskud kan blive konfiskeret, forklarer Svend Aage Nielsen, vicepolitikommisær hos Århus Politi. Turneringer på AU CAMPUS har fundet 6-7 eksempler på pokerturneringer på universitetet, og ifølge Svend Aage Nielsen er mindst et par stykker hvis ikke alle, i konflikt med den danske lovgivning. Det vækker eftertanke hos arrangørerne. Jeg var ikke klar over, at vi havde et problem, før du ringede til mig, og det er da klart noget, vi vil reagere på. Jeg tror, jeg kan garantere, at vi ikke holder flere pokerturneringer. Men det er temmelig ærgerligt, for det var en rigtig hyggelig aften, hvor folk virkelig var glade, lyder det fra en festforening, som havde holdt temabar med mulighed for casino og pokerspil om penge. En anden studenterforening, som har lavet pokerspil uden startgebyr og med sponsorerede præmier, vil ikke love, at de har holdt deres sidste pokerturnering. I stedet vil de prøve at undersøge, om det er muligt at skrue en model sammen, som også politiet er tilfredse med. Jeg forstår ikke helt, hvorfor vi ikke må arrangere turneringer. Vi udkonkurrerer jo langt fra casinoerne, og det er svært at se, hvem der skulle have ondt af, at vi sidder nogle gutter i et lokale og spiller poker. Men hvis vi igen vil arrangere pokerturneringer, så tager vi konsekvensen og laver arrangementet endnu mere lukket, så der absolut ikke er nogen tvivl om, at man ikke kan gå direkte ind fra gaden for at spille, siger festforeningen. Jungle af regler Hos Dansk Poker Forbund kender man udmærket til de problemer, som festforeningerne er blevet fanget i, og deres medlemmer har også meget svært ved at finde rundt i reglerne. Det vil pokerforbundet løse ved hjælp af en retssag. Vi arbejder sammen med vores advokat på et sagsanlæg mod Dansk Casinoforening for at finde ud af, om poker virkelig er et hasardspil, som casinoerne har eneret på, og hvis vi får medhold, vil det blive meget nemmere at arrangere lovlige pokerturneringer i fremtiden, siger Frederik Hostrup Petersen, formand for Dansk Pokerforbund. Indtil resultatet af denne retssag foreligger, så anbefaler han studenterforeningerne at ringe til den lokale politikreds, inden de begynder at dele kort ud. Det er politiet, der har det sidste ord, og vi har erfaringer for, at der er meget stor forskel på, hvordan de vælger at tolke paragrafferne om hasardspil i de forskellige politikredse. Derfor er det eneste sikre at ringe og spørge, siger Frederik Hostrup Petersen. Men i Århus siger politiet altså stop, inden de første kort overhovedet er kommet på bordet. Kristian Serge Skov-Larsen / Khader populær i rundspørge på Statskundskab Naser Khaders parti, Ny Alliance, får en femtedel af stemmerne i en rundspørge blandt de studerende på Institut for Statskundskab, som ellers har ry for at være trofaste over for den radikale Marianne Jelved. Adskillige valgundersøgelser har over årene placeret Det Radikale Venstre i regeringskontorerne, hvis vælgerskaren udelukkende bestod af de studerende på Statskundskab i Århus. Men nu viser de første tegn sig på, at Ny Alliance har gjort sit indtog i dansk politik. I en rundspørge på instituttet får Naser Khaders parti 19 procent af de studerendes stemmer. Vælgerne stjæler Ny Alliance både fra Det Radikale Venstre og Venstre, og dermed følger de Mere engelsk på Handelshøjskolen Fra næste semesterstart vil mere end halvdelen af de 800 nye studerende på Handelshøjskolen udelukkende blive undervist på engelsk, og underviserne er klar til udfordringen. Når der til september starter omkring 800 nye studerende på Handelshøjskolen, Aarhus Universitet (ASB), vil 60 procent af de nye studerende udelukkende blive undervist på engelsk frem til deres dimission. Antallet af engelsksprogede kandidatuddannelser vil stige i de kommende år. Uddannelsesdekan Peder Østergaard forklarer, at undervisningen på engelsk giver de studerende de bedste muligheder i deres fremtidige karriere. Mange af dem vil få arbejde i virksomheder, hvor engelsk indgår som en naturlig del af hverdagen. Derudover er målet at tiltrække flere studerende fra udlandet til ASB. studerende i undersøgelsen trop med resten af den danske vælgerskare. Resultaterne viser desuden, at det især er mændene, der er hoppet over til det borgerlige parti, der endnu ikke har fremlagt et bud på en uddannelsespolitik. Ud af cirka 1300 adspurgte fandt 79 frem til tasterne og besvarede rundspørgen. Lars Duvander Højholt God evaluering til underviserne Ifølge de studerendes evaluering af underviserne på ASB er underviserne klar til at tage den engelsksprogede udfordring op. På en skala fra 1 5, hvor 5 er den højeste karakter, scorer lærernes engelskkompetencer 3,9 point på forelæsningerne. På øvelsesholdene ligger niveauet på 4,19 point. Handelshøjskolen har desuden iværksat en række initiativer for at styrke undervisernes kompetencer yderligere. De kan for eksempel få individuel coaching af sproglærere, der overværer deres undervisning, eller deltage i sprogkurser i Danmark og i udlandet. Konkurrencen er udskrevet af: Forlaget Samfundslitteratur Roskilde Universitetsforlag Forlaget biofolia 2007 SKRIV en god lærebog og VIND kr. Forlaget Samfundslitteratur. w w w. l a e r e b o g s p r i s e n. d k Martin H. Damsgaard /\n5 10 / 2007 Jurister med og uden bestalling Skal jurister uddannet på Handelshøjskolens juridiske institut (cand.merc.jur.) kunne opnå advokatbestalling og dermed møderet for retten? Spørgsmålet har været diskuteret flere gange de seneste år, men er nu dukket op igen. Ifølge kilder, CAMPUS har talt med, fordi det indgik i forhandlingerne, at spørgsmålet skulle tages op på ny i forbindelsen med fusionen mellem universitetet og Handelshøjskolen. Det handler i bund og grund om, hvilken supplering der skal til, for at cand.merc. jur.-kandidater kan opnå en eller anden form for bestalling. Vi står ret grundfast på, at hvis man skal have fuld advokatbestalling, kræver det også en fuld cand.jur.-uddannelse. Ellers ender vi med at uddanne A- og B-advokater, siger institutleder Jørgen Albæk Jensen fra det gamle Juridisk Institut på Aarhus Universitet. Ønske fra advokatkontorer Hans kollega på det nye Juridisk Institut fra Handelshøjskolen, Aarhus Universitet, Karsten Engsig Sørensen, mener, at det er på høje tid, at de erhvervsøkonomiske jurister også får muligheden for at opnå bestalling. Det er et ønske fra mange af de store advokatkontorer, at de gerne vil have anderledes og mere erhvervsrettede advokater ind, og der er også en del af vores studerende, som gerne vil den vej, siger Karsten Engsig Sørensen. Han mener ikke, at der er nogen fare for, at det resulterer i A- og B-advokater. AU på hjul Siden maj måned har Aarhus Universitet (AU) i bogstaveligste forstand siddet på hjul. Nærmere betegnet på hjulene af 25 bycykler, som cykelmanglende turister og århusianere kan låne for 20 kroner. Man kan aflevere og hente cyklerne i bycykel-stativerne rundt omkring i byen. Formanden for Studenterrådet ved AU, Freja Boe-Hansen, hilser initiativet velkommen: Bycyklerne er en superidé. Århus har manglet dem i mange år, og selvfølgelig skal universitetet være med. Det kan kun komme de studerende og deres kammerater til gode, siger Freja Boe-Hansen. Det kan overvejes, om de skal have noget faglig supplering, og derfor vil vi gerne have den her diskussion i en arbejdsgruppe mellem det gamle og det nye institut. Det er oplagt ikke mindst i lyset af fusionen at overveje, om det gamle jurainstitut ikke kunne være med til at bidrage til efteruddannelsen, siger Karsten Engsig Sørensen. Han fremhæver, at alle advokater i forvejen skal igennem en eksamen, hvor advokatbranchen selv holder kontrol med, at advokaterne har den fornødne indsigt i de forskellige retsområder. Derfor kan jeg ikke se, at kvalitetssikringen skulle blive et problem, siger han. Begrænset bestalling Jørgen Albæk Jensen mener dog ikke, at eksempelvis et års efteruddannelse er nok. Det gør jo en væsentlig forskel, at vores uddannelse varer fem år, mens cand.merc.jur.- uddannelsen handler om jura i to et halvt år og om økonomi i resten af tiden. Man kunne måske forestille sig en art begrænset bestalling, så man kun må tage sig af bestemte sager. For man kan jo ikke give fuld bestalling og så sige til folk, at de ikke må slå sig ned som advokater i de små provinsbyer og tage sig af alle mulige sager, de reelt ikke er ordentligt uddannede til, siger Jørgen Albæk Jensen. Foto: Søren S. Kjeldgaard / AU-foto Dygtige studerende lider af eksamensangst Der er rift om pladserne på Studenterrådets nye kurser for studerende, som lider af eksamensangst, og det er de dygtige studerende, der henvender sig. Advokatrådet siger både og I en ny betænkning fastslår et udvalg under Justitsministeriet på baggrund af en udtalelse fra Advokatrådet, at det ikke er uproblematisk at lade cand.merc.jur.-kandidater få advokatbestalling. Uddannelsen kan i dag sammensættes på en måde, så kandidaterne ikke har haft ret mange juridiske fag og måske slet ikke har haft fag i procesret eller offentlig ret, hedder det i betænkningen. Udvalget er dog ikke afvisende over for, at der med den rette efteruddannelse kan åbnes op for en bestalling for cand.merc.jur.-kandidater. Formanden for Advokatrådet og medlem af Aarhus Universitets bestyrelse, Sys Rovsing Koch, siger til CAMPUS, at hun mener, der bør kunne findes en løsning mellem parterne på Aarhus Universitet. Personligt ser jeg gerne, at der var mere end én uddannelse, der kunne give adgang til en advokatbestalling. Det handler om at give cand.merc.jur.erne en ordentlig efteruddannelse, siger hun. Repræsentanter fra de to institutter skal den 21. maj for første gang mødes i en arbejdsgruppe for at se, om det kan lade sig gøre at finde hinanden i en fælles løsning. Hans Plauborg / Uni-noter Forskere ser ned på gratis viden Næsten alle forskere mener, der skal være åben og gratis adgang til forskningsresultater på nettet også kaldet open access. Alligevel mener 64 procent samtidig, at open access kan ødelægge deres egne chancer for at få midler til forskningsprojekter, og under en tredjedel påtænker at publicere via open access. Det er resultatet af en ny undersøgelse, Open Access & Science Publishing, der er lavet af tyske og amerikanske forskere. Undersøgelsen viser, der er tre hovedgrunde til den manglede vilje til at publicere via de gratis digitale fora: Publiceringsformen mangler prestige, forskningsinstitutionerne er ikke gode nok til at støtte forskerne i denne form for publicering, og endelig mangler forskerne en grundlæggende tiltro til det nye medie. Turisme og popmusik på Aalborg Universitet Aalborg Universitet tilbyder fra september to nye uddannelser i henholdsvis turisme og popmusik. Overbygningsuddannelsen i turisme bliver den 12. såkaldte eliteuddannelse på det nordjyske universitet, hvor kun særligt dygtige og motiverede studerende får adgang. Samtidig lancerer universitetet bacheloruddannelsen Populærmusik og lydproduktion, hvor den akademiske teori skal kombineres med praktisk musikalsk læring i, hvordan man får musik til at lyde som Johnny Reimar eller Nephew. Med uddannelsen i populærmusik imødekommer vi et indlysende behov. Jeg vil tro, at halvdelen af de studerende på den ordinære musikuddannelse her på stedet begyndte med populærmusikken for øje, siger lederen af den nye uddannelse, Martin Knakkergaard, til Nordjyske Stiftstidende. DTU jagter jyder Danmarks Tekniske Universitet (DTU) har været på charmeoffensiv i Århus for at få flere jyder til at læse ingeniørvidenskab i Lyngby. I uge 19 holdt universitetet således åbent hus i lokalerne på Veterinærinstituttet (tidligere Danmarks Fødevareforskning), der sammen med andre forskningsinstitutioner blev en del af DTU per 1. januar. Langt de fleste af DTU s studerende kommer i dag fra Sjælland, men DTU-rektor Lars Pallesen tror, der kan lokkes flere unge jyder over bæltet. DTU er et specialuniversitet for hele Danmark. Indtil nu har vi holdt mest til i Lyngby, men med vores nye lokaler i blandt andet Århus og Silkeborg er vi meget mere spredt geografisk, og det forventer vi os meget af, siger rektor Lars Pallesen til JP Århus. eksamensangst Det er dygtige og flittige studerende, der er i stand til at præstere på et højt niveau, der kommer på kurserne, siger psykoanalytiker Anne Latour. Hun har siden efteråret 2006 afholdt tre kurser i eksamensangst for Studenterrådet (SR) ved Aarhus Universitet. SR har i alle tre tilfælde oplevet en efterspørgsel, der langt overstiger dets andre kurser. Anne Latour har afholdt kurser i eksamensangst siden 1989 og har blandt andet en baggrund som gymnasielærer. Generelt er kursisterne bange for ikke at kunne leve op til deres egne tårnhøje forventninger. De tænker hele tiden negativt om sig selv, og det giver næring til eksamensangsten, der springer ud i fuldt flor, når de er til eksamen og blokerer for al deres viden, forklarer Anne Latour., Har selv haft eksamensangst Ud over at have mange års erfaring i at hjælpe studerende med eksamensangst har Anne Latour også selv lidt af eksamensangst. Jeg har prøvet at være så bange til eksamen, at jeg knap kunne huske mit eget navn, fortæller hun. Det var derfor, at hun i sin tid, sammen med en medstuderende på psykologi, udviklede det koncept mod eksamensangst, som hun i en revideret udgave underviser ud fra i dag. Jeg vil lære de studerende at ændre deres indre dialog fra negativ til positiv. Hver gang de skælder ud på sig selv, skal de i stedet for fokusere på alle de positive ting, de hele tiden foretager sig, og rose sig selv for det. Det lyder simpelt, men er i virkeligheden et hårdt og langvarigt arbejde. Når det er lykkedes, giver det en fornyet selvtillid, der minimerer eksamensangsten, og med tiden kan den helt forsvinde, siger Anne Latour. Vil ikke have penge Anne Latour gør sit arbejde for Studenterrådet på frivillig basis. I fremtiden vil jeg ikke have betaling for mine kurser. Da jeg var studerende, var jeg glad for at få hjælp til at bearbejde min eksamensangst, og nu vil jeg gerne give min viden videre, siger hun. Skolelederen for SR s kursusvirksomhed, Helene Schvartzman, er taknemmelig for hjælpen. At Anne Latour fra nu af vil arbejde frivilligt for SR betyder, at vi kan holde kursusprisen nede på et minimum, siger Helene Schvartzman. Indtil videre har 36 studerende, primært fra Aarhus Universitet, været på kursus om eksamensangst. Fra efteråret 2007 vil Anne Latour opholde sig i SR s lokaler på Aarhus Universitet en fredag om måneden for at holde samtaler med de studerende, der henvender sig, og afholde kurser efter behov. Martin H. Damsgaard / Jordlignende planet opdaget Amerikanske forskere har opdaget en planet kun 20 lysår fra jorden som, de mener, kan rumme liv. Det oplyser The National Academies of Science på deres hjemmeside. Planeten hedder Gliese 581 C og ligger med en afstand til sin forældrestjerne, (dens sol red.), der giver den en temperatur, der gør, at vand hverken kan fryse eller koge af planetens overflade. Det er meget vigtigt, da vand er grundstenen for alt liv. Gliese 581 C er omkring 50 procent større end jorden og har fem gange så meget masse. Derfor har den fået øgenavnet Super-jorden, men det er faktisk den mindste planet, der er blevet opdaget uden for vores solsystem.\n6 10 / 2007 Galathea havde ikke nok tid Fester, druk, prostitutionsbesøg og journalister, der hellere ville tage solbad eller se videofilm end skrive om forskning. Efterspillet om Galatheaekspeditionen har budt på mange kulørte oplysninger. Men hvad med forskningen? CAMPUS har spurgt nogle Århus-forskere, hvad turen var værd forskningsmæssigt. Forskning eller fest? Det kan godt være, at der var nogle Galatheafolk, der havde tid til spontane fester på dækket, men professor, dr.scient. Niels Peter Revsbech fra Biologisk Institut var ikke en af dem. Det var dæleme hårdt og effektivt arbejde, fra vi stod op, til vi gik i seng, siger Niels Peter Revsbech, der var leder af et par af projekterne under temaet Havets iltfattige zoner og med på Vædderen på turen langs den sydamerikanske vestkyst. Han tøver ikke med at kalde Galathea Ekspeditionen for en fantastisk tur, der også forskningsmæssigt kastede meget af sig. Jeg har mindst to gode publikationer som et direkte resultat af togtet, og det overordnede projekt mange flere. Desuden har vi sammen med vores chilenske samarbejdspartnere fået i Foto: Peter Henriksen Plankton-projektet: Den såkaldte CTD sættes i vandet. Den kan måle temperatur, saltholdighed og fluorescens, der er et mål for mængden af planktonalger i vandet. De grå cylindre er vandhentere, der kan opsamle 30 liter vand fra forskellige dybder. Foto Peter Henriksen omegnen af en million kr. fra en amerikansk fond, og det skyldes også resultaterne på turen, siger Niels Peter Revsbech. Han fremhæver dog også, at han og hans forskerhold havde usædvanligt gode forhold om bord, fordi man specifikt havde krævet den nødvendige forskningstid. Jeg tror ikke, der er tvivl om, at mange projekter havde alt for lidt tid, fordi der var mange andre hensyn at tage. Når skibet nu af publicitygrunde absolut skulle hele jorden rundt, burde man have forlænget turen med mindst to måneder, siger Niels Peter Revsbech. Forskningstid og sejltid Og netop manglen på tid lader til at være den gennemgående anke fra forskernes side, når de skal evaluere det otte måneder korte togt. Forskning har svært ved at få den nødvendige Man har villet meget på kort tid. Videnskab handler i høj grad om at gentage målinger på samme måde mange gange i træk, og samtidig skal man være fleksibel nok til at forfølge interessante emner, når de pludselig opstår. Den procedure havde trange kår på skibet. lektor Peter Teglberg Madsen tid, om det så er på land eller på vand, og på Galathea var de sædvanlige konkurrenter som administrations- og undervisningstid udskiftet med sejl- og medietid. Jeg tror, alle oplevede et stort tidspres undervejs. Hvis en operation mislykkedes på en given position, var det som regel nødvendigt helt at opgive den, fordi vi skulle videre. Det er klart, at når tiden er så knap, er konkurrencen mellem projekterne om bord også stor, siger laboratorieleder Jens Tang Cristensen fra Marin Økologi, der var del af ekspeditionens største projekt Havets kulstofkredsløb og med på skibet fra start til slut med undtagelse af ni dage i Caribien. Lektor og hvalforsker Peter Teglberg Madsen, der var med på projektet Lyd i oceanerne, er enig. Man har villet meget på kort tid. Videnskab handler i høj grad om at gentage målinger på samme måde mange gange i træk, og samtidig skal man være fleksibel nok til at forfølge interessante emner, når de pludselig opstår. Den procedure havde trange kår på skibet, fordi tidsplanen var meget stram. Tre måneder mere på den samme rute havde været meget værd, siger Peter Teglberg Madsen. Ros til besætning Den unge hvalforsker har tilbragt over to år til havs på forskellige internationale forskningsfartøjer og er dermed vant til at udføre meget af sin forskning på havet. Han har stor ros til skibets besætning. De leverede en stor og helhjertet indsats, og jeg er overrasket over, hvor meget der lykkedes, selv om Vædderen er et krigsskib, der ikke er bygget til forskning, og besætningen ikke trænet i dataindsamling. Når det er sagt, kan jeg ikke lade være med at tænke på, hvad man kunne have fået ud af det på et veludstyret oceanografisk forskningsskib med en trænet besætning, siger Peter Teglberg Madsen, der erklærer sig stort set tilfreds med de data, der blev indsamlet under Lyd i oceanerne. En anden ekspeditionsdeltager, professor, dr.scient. Torkel Gissel Nielsen fra Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet, kalder det faglige udbytte meget lovende. Han var forskningsleder på projektet om plankton i de tropiske have og vurderer, at der kan komme fem-syv videnskabelige artikler ud af det. Vi arbejder videre, og har i sagens natur endnu ikke et overblik. Det er de færreste havprojekter, der kan rapportere med det samme. Der vil typisk være et efterarbejde med at oparbejde prøver. I første omgang tager vi fat i de nærliggende historier, men det helt store slæb ligger i de store globale projekter, som der skal søges penge til, siger Torkel Gissel Nielsen. Uventet succes Lektor Peter Funch fra Biologisk Institut ser i hvert fald to videnskabelige artikler for sig i forlængelse af Galathea-projektet om dolkhaler, der også kaldes levende fossiler, fordi de ikke har ændret sig de sidste 400 mio. år. Som sikkert alle andre kunne vi godt have brugt mere tid, så vi eksempelvis kunne have trawlet efter dolkhaler ud for kysten i Boston. Til gengæld udnyttede vi, at der var mange andre forskere om bord med udstyr, vi ikke selv havde, og for eksempel fik vi taget masser af billeder og lavet film af larver og dolkhaleæg, der udvikler sig. De skal bl.a. bruges i undervisningen, så det kan man sige var en succes, vi ikke havde kalkuleret med på forhånd, siger Peter Funch. Hans Plauborg / Lange studietider under luppen Et nyt taxametersystem skal straffe lange studietider. Og universiteterne kan gøre det bedre, erkender studiechef Eva Teilmann. Men der er også fornuftige årsager til, at studerende overskrider studietiden. Bonusordning 1 Hvorfor bliver de studerende ikke færdig til tiden? Det gransker Studieudvalget ved Aarhus Universitet for tiden. Dekaner og studerende skal her finde ud af, hvor universitetet selv spænder ben for, at studerende kommer hurtigere gennem studierne. Men de skal også identificere de benspænd, som Videnskabsministeriet udstikker med sine bekendtgørelser. Og lykkes det at fjerne forhindringer for kortere studietider, vil der være penge at hente. I Folketinget er der nemlig flertal for at belønne universiteter, hvor de studerende holder studietiden, og omvendt straffe universiteter, hvor de studerende i samme flertals optik er for sløve. Og det er de, hvis de bruger mere end fire år på en bachelorgrad og mere end to år på at blive kandidater. Universiteterne får i dag en bonus for alle bachelorer, de uddanner. Fremover udbetales den kun for dem, der overholder den normerede tid. Samtidig indføres en bonus for alle de kandidater, der uddannes på to år. Desuden er der lagt op til, at universiteterne skal have penge fra den såkaldte Globaliseringspulje bl.a. til at styrke studievejledningen. Netop på det område er Aarhus Universitet i gang med at opruste indsatsen. Bedre studiekultur Men på andre områder kan universiteterne også gøre det bedre, medgiver studiechef Eva Teilmann fra Studiekontoret, som også er med til at udrede årsagerne til forsinkelser. Det er ikke altid, vi giver de studerende de bedste betingelser for at gennemføre deres uddannelse til tiden. Der mangler f.eks. specialepladser og en kultur, hvor det er en selvfølge at skrive sit speciale på et halvt år. Og ligesom i gymnasiet kunne kulturen på universiteterne også understøtte, at de studerende kommer til timerne og går til eksamen, siger Eva Teilmann. Hun beklager, at kvaliteten af en uddannelse gøres til et spørgsmål om, hvor mange der gennemfører den på normeret tid. Vi synes jo, det er fornuftigt, at studerende tager på ophold i udlandet eller finder et studierelevant job. Men det forsinker dem. Og f.eks. kan udsigterne til job gøre det fornuftigt at skifte studium. Vores studievejledning støtter de studerende i det valg, men det giver jo også længere studietid.kvindelige studerende, der får børn, er også med til at forlænge studietiden. Hvis de går på orlov, mister de nemlig de ekstra SU-klip, der skal finansiere en studieforsinkelse, siger Eva Teilmann. Det ekstra år, som studerende har til deres bacheloruddannelse, tager netop højde for bl.a. studieskift, siger Venstres forskningspolitiske ordfører, Torsten Schack Pedersen. Han mener heller ikke, udlandsophold behøver at forsinke en uddannelse. Det har vi sikret os mod ved at kræve meritgodkendelse på forhånd, hvis de studerende vil have taxameterpenge med til udlandet, siger han. Charlotte Fischer fra Det Radikale Venstre ser det nye taxameter som en tilskyndelse til god undervisning og vejledning. Ordningen skal hverken føre til højere adgangskrav eller lavere kvalitet på studierne for at få flere studerende igennem til tiden. Det har vi været meget opmærksomme på, og derfor nærer vi også en vis sund skepsis over for hele denne taxameterordning, siger hun. Beregninger har vist, at det generelt er universiteterne i Roskilde og Aalborg, der procentvis uddanner flest bachelorer på normeret tid, og at det på alle universiteterne er de samfundsvidenskabelige fakulteter, der klarer sig bedst. Omvendt er det på kandidatuddannelserne kun mellem 4 og 20 procent, der når i mål inden for to år. Kun Naturvidenskab på Aalborg Universitet og Syddansk Universitet skiller sig ud med henholdsvis 59 og 43 procent færdige til tiden. Aarhus Universitet står til at tjene fem millioner kr. på det nye taxameter, mens København omvendt mister 18 millioner kr. viser beregninger fra Finansministeriet. Torsten Schack Pedersen erkender, at det kun er små beløb, den nye bonus bringer i spil på universiteternes budgetter. Det største udsving er kun 1,3 procent på universitetets bevilling til uddannelser, men vi vil gerne understøtte en nødvendig udvikling med et økonomisk incitament, siger han. Læs også Spildtid sinker studerende, s. 11. Helge Hollesen /\n7 10 / 2007 Myndighedsbetjening tvang eller samspil? Det er nu lovfæstet, at universitetet og dets ansatte kan pålægges at udføre opgaver for en minister. Det er en markant ændring af universitetsforskernes vilkår men ifølge fællestillidsmand Erik Strange Petersen bør det ikke give problemer. forskningsfrihed Det står klart, at myndighedsopgaverne vil blive en større del af hverdagen for forskerne ved Aarhus Universitet. Fusionen med sektorforskningsinstitutionerne har nemlig banet vej for den ændring i stillingsstrukturen, der principielt set betyder, at alle forskere ved universitetet kan tvinges til at udføre opgaver for ministeriet. Det er dog et skrækscenario, der afvises af fællestillidmand Erik Strange Petersen. Jeg kan godt forstå bekymringen, og den kan også vise sig berettiget, men med en fornuftig forvaltning er der ingen, der bliver tvunget til noget. Man skal selvfølgelig ikke trække ting ned over hovedet på folk, og det handler om at finde en balance, lyder det fra fællestillidsmanden, der ikke mener, ændringen vil kunne mærkes fra dag til dag. Det vil blive en udviklingsproces over længere tid. Danmarks Miljøundersøgelser er jo stadig de samme og bor de samme steder, så det vil være naturligt, at de stadig varetager de fleste opgaver for ministeren. På sigt Ny universitetslov Den 8. maj blev de seneste ændringsforslag til universitetsloven vedtaget, hvor ikke mindst muligheden for myndighedsbetjening springer i øjnene. De vigtigste ændringer følger her: 1. Med lovforslaget udvides universiteternes formålsbestemmelse, så universitetet efter aftale med en minister får mulighed for at udføre opgaver for denne. Omfang, kvalitet og betaling for udførelsen af myndighedsbetjeningen vil blive fastlagt i fireårige aftaler. 1. Al ph.d.-uddannelse skal organiseres inden for rammerne af ph.d.-skoler under ledelse af en ph.d.-skoleleder. 1. Der etableres obligatoriske aftagerpaneler ved universiteterne, der skal bidrage til, at universitetsuddannelserne udvikles i et dynamisk samspil med arbejdsmarkedets aftagergrupper. 1. Der skabes mulighed for, at videnskabsministeren kan fastsætte regler om, at de studerendes evalueringer af undervisningen skal offentliggøres på universiteternes hjemmeside. 1. Med det formål at nedbringe unødvendige forlængelser af studietiden og øge de studerendes retssikkerhed forpligtes universiteterne til at nedsætte ankenævn for meritafgørelser. Kilde: Folketinget.dk L140 Med en fornuftig forvaltning er der ingen, der bliver tvunget til noget. Fællestillidsmand Erik Strange Petersen vil opgaverne dog brede sig til hele universitetet, når det er nødvendigt, og når man er klar til det, mener han. Selv peger han på, at der kan opstå problemer, hvis man ikke giver forskerne den rette tid til at løse opgaverne: Hvis der kommer udredningsopgaver med tidsbegrænsning og deadlines, så kan det være, at man må slippe dem hurtigere, end man har lyst til, og det kan åbne op for kritik. I forlængelse heraf er der dog flere, der har udtrykt bekymring for, at kritikken vil forstumme i selvcensur, da myndighedsopgaverne kan komme til udgøre en vigtig økonomisk post for institutterne. Så galt behøver det ikke at gå, men det er værd at være opmærksom på, og det vil fagforeningerne uden tvivl være, fortæller Erik Strange Petersen, der gentagne gange er blevet forsikret om, at forskningsfriheden ikke vil blive rørt. Ændring skaber utryghed Blandt forskerne, der kan blive påvirket af lovændringen, er man ikke afvisende over for myndighedsopgaver, men udtrykker dog tydelig skepsis over for tvangstankegangen. Man siger jo, at de, der betaler gildet, også skal have lov at bestemme noget, og det er helt naturligt, at man kan hjælpe samfundet, men det bør være et samspil. Hvis de begynder at pålægge os opgaver som på en fabrik, så smutter folk, for der er ingen, der vil tvinges til noget. Vi er slet ikke en arbejdsstyrke, man kan styre på den måde, lyder det fra professor Henrik Balslev fra Biologisk Institut. Det synspunkt bakkes op af Claus Munck Petersen, professor i medicinsk biokemi. Hvis man af samfundsmæssige årsager anmoder mig om at gøre noget, så vil jeg selvfølgelig overveje det, men hvis jeg direkte bliver pålagt forskning, så er det jo en væsentlig ændring af den stilling, jeg har, udtaler han. Man må ikke glemme, at det er forskerne, der driver værket, og de skal have lysten, for ellers duer det ikke. Institutleder Erik Østergaard Jensen Den tanke, at man kan pålægges opgaver, ligger langt fra den kultur, der hersker blandt mange forskere i dag, og derfor tror Henrik Balslev, at det vil tage lang tid, før det vil glide naturligt. Det bliver en proces. Der vil helt sikkert være nogle, der gerne vil påtage sig myndighedsopgaver for at tjene samfundet, og andre igen, der vil føle sig utrygge ved det. Det kan godt være en generationskløft, der skiller de to grupper, mener Henrik Balslev. Ingen tvang Når ministeriet pålægger universitetet en opgave, vil det i sidste ende blive institutledernes opgave at vælge de rette forskere, men det bliver ikke med tvang, fortæller Erik Østergaard Jensen, der er institutleder ved Molekylærbiologisk Institut. Vi er i en tid, hvor der skal søges mange penge for at overleve, og det er et enormt pres, for vi starter næsten på nul, men jeg har ikke tænkt mig at tvinge nogen som helst til noget, de ikke har lyst til, lyder det fra Erik Østergaard Jensen. Man må ikke glemme, at det er forskerne, der driver værket, og de skal have lysten, for ellers duer det ikke, fortsætter han. Erik Østergaard Jensen spår dog ikke de helt store problemer. Det er jo altid godt, når forskningen kan anvendes, men hvis vi skal udføre myndighedsopgaver, så skal det være til de ting, vi i forvejen kan. Jeg tror gerne, at folk vil påtage sig opgaver, for det havner vel kun her, hvis man mener, vi er de rette, og at det derfor ligger i forlængelse af vores kompetencer, slutter han. Lars Duvander Højholt Medicinere på gaden Foto: Pedro P. H. Lopez, FADL. Foto: Pedro P. H. Lopez Mindre salmonella i økologiske grise 160 århusianske medicinstuderende drog torsdag den 10. maj om morgenen til København for at deltage i en stor demonstration mod regeringens reform af speciallægeuddannelsen. I alt dundrede mellem 1000 og 1200 medicinstuderende fra hele landet deres budskaber ud på ruten fra Panum Instituttet til Christiansborg. Efter en times march tog de kittelklædte demonstranter opstilling på slotspladsen, hvor der i endnu en times tid blev afholdt taler og sunget protestsange. /mhd Risikoen for at blive smittet med salmonella fra svinekød er mindre, hvis kødet stammer fra økologiske frilandsgrise. Det viser forskning fra Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, der konkludere, at økologiske grise tilsyneladende er bedre til at modstå infektion med salmonella end både konventionelle udendørs- og indendørsgrise. Den større modstandsdygtighed over for salmonellabakterien skyldes hovedsageligt, at de økologiske grise fodres anderledes end de konventionelle grise. /ac Spildtid sinker studerende Bonusordning 2 Studiekulturen er med til at forlænge studierne, siger de studerende på Aarhus Universitet. Det gælder både undervisernes forventninger til, hvor lang tid vi skal bruge på specialet, og de implicitte krav til omfanget af den faglige fordybelse, forklarer Freja Boe-Hansen, der er formand for Studenterrådet, som har opregnet en række faktorer, der forlænger tiden på universitetet. Men rådet peger også på, at Videnskabsministeriet selv er med til at forlænge studietiden. For eksempel medfører en kort orlovsperiode, at studerende ikke kan gå til eksamen i det semester, de har søgt om orlov. De mener også, at ministeriets krav om, at de studerende skal bestå deres bacheloruddannelse, før de kan begynde på en kandidatuddannelse, er med til at forlænge studietiden. På universitetet kan de studerende dog også finde en række forhold, som sinker dem i studierne. Ofte får de ikke fuld meritoverføring af fag fra andre universiteter. De skal vente længe på omeksamen, på at få deres karakterer, på at få tildelt vejledere eller få et studieprogram godkendt. På nogle fag står de i kø for at komme på obligatoriske forløb som f.eks. laboratoriekurser, og de må også konstatere, at de har spildt tiden, når kun dele af et udlandsophold eller et projektorienteret forløb bliver godkendt. /hh\n8 10 / 2007 Venner søges penge ingen hindring Man skal friendraise, før man kan fundraise, lyder meldingen fra flere alumneforeninger på de danske universiteter. Netværkssamfundet gør det endnu vigtigere for universiteterne at styrke tilknvytningen til og mellem tidligere studerende. Fundraising Den tid er forbi, hvor universiteterne i Danmark siger farvel og tak til de studerende, når de får kandidatbeviset i hånden. I dag hedder det snarere farvel og på gensyn. Sådan har det altid heddet i de engelsktalende lande, hvor man ikke kunne drømme om at slippe kontakten til de kandidater, man selv har udklækket, og nu er der også for alvor kommet gang i alumneaktiviteterne på universiteterne herhjemme. Vi ønsker, at KU s studerende skal være evighedsstudenter på den fede måde, skriver prorektor på Københavns Universitet (KU) Lykke Friis bl.a. på sin blog på universitetets hjemmeside. Hun står i spidsen for en ny alumneforening, der er begyndt i det små, men som for alvor skal gå i luften fra september. På KU er vi novicer, når det gælder alumne-arbejdet. Med den nye forening ønsker vi at sende et kraftigt signal om, at man ikke kun læser på KU i de år, hvor man indskrevet. Der skal derimod være tale om en relation for hele livet, hvor man løbende vender tilbage sit gamle universitet for at møde de gamle studiekammerater, få Ordforklaring opdateret kompetencer og ikke mindst give de nye studerendea en hånd med at klare sig igennem et studieforløbs op- og nedture, siger Lykke Friis. Fund- og friendraising I USA er der store alumneforeninger, der råder over både plejehjem og kirkegård. Det er Harvard for livet, men også for evigheden. Lykke Friis afviser, at noget lignede vil ske på Københavns Universitet. Altså, mindre kan jo gøre det. Der er også mange af de universiteter, vi samarbejder med, der har held med fundraising fra tidligere studerende. I første omgang vil vi satse på social kapital og friendraising, men jeg vil ikke udelukke, at vi om nogle år vil gå over i fundraising-fasen. Jeg har bl.a. været en tur i Lund for at studere, hvordan det i Sverige er lykkes at få alumner til at testamentere større beløb til deres alma mater. Så det kan altså godt lade sig gøre selv i et land med et højt skattetryk, siger Lykke Friis. Handelshøjskolen, Aarhus Universitet etablerede i 2006 alumnenetværket ASB Alumni. Her er man også indstillet på, at friendraising kommer før en mulig fundraising. Grundstammen i ordet alumne er alumnus, der på latin betyder fostersøn, der igen er afledt af alere, som betyder at brødføde. En alumne er altid en person, men kan i moderne sprogbrug betyde flere ting: en beboer på et kollegium, en beboer på et psykiatrisk hospital, en tidligere studerende fra et universitet eller en anden højere læreanstalt. Alumneorganisatoner er primært organiseret omkring individuelle universiteter eller fakulteter, men forekommer også blandt studenter, som f.eks. har studeret i et bestemt land. Medlemskab af en alumneorganisation er en selvfølge blandt tidligere studerende i engelsktalende lande. I Europa er alumneorganisationerne i fuld gang med at blive mere og mere almindelige, eftersom universiteterne modtager færre offentlige midler og bliver mere afhængige af private investeringer. Vi er stadig i friendraisingfasen, men vi har bestemt overvejet, at vi på et senere tidspunkt skal forsøge os med fundraising via alumner, siger Alumni Manager Jacob Jensen. Netværket har ifølge Jacob Jensen allerede stor succes. I forbindelse med den første gensynsdag, som vi holdt sidste år, måtte vi stoppe for tilmeldinger, da vi var oppe på 550. Det er klart mit indtryk, at vores alumner meget gerne vil deltage i netværk og komme til relevante arrangementer. Og jeg tror, det bliver endnu lettere at mobilisere alumnerne i fremtiden, fordi vi nu gør et stort arbejde med skabe opmærksomhed om netværket og vores tilbud over for de nuværende studerende, siger Jacob Jensen. Netværkets betydning Danmarks Tekniske Universitet (DTU) og Copenhagens Business School (CBS) har igennem flere år haft alumneforeninger, men fundraising gennem alumner har man slet ikke forsøgt sig med. Fundraising!? Nej, der gør vi ikke i, siger specialkonsulent Gitte Andresen fra DTU og henviser kategorisk til universitets hjemmeside, hvis man vil vide mere om DTU s alumneaktiviteter. Anne Jeremiassen fra alumneforeningen på CBS er mere imødekommende. Man siger jo ikke nej til donationer, men det er ikke muligheden for at skabe profit, der har drevet vores aktiviteter. I øvrigt tror jeg slet ikke, at det at give penge til sit gamle universitet ligger i dansk og skandinavisk mentalitet. Men vi kan nok blive bedre til at hente penge hjem fra virksomheder og fonde, siger hun. Anne Jeremiassen mener, at det Et begavet universitet Aarhus Universitet modtog navnlig i forbindelse med grundlæggelsen og de første leveår flere gaver og donationer fra private enkeltpersoner og fonde. CAMPUS har bedt Palle Lykke fra Universitetshistorisk Udvalg om at ridse nogle af de vigtigste op. personlige netværks store betydning for moderne karrieremennesker vil få universiteternes alumneforeningerne til at blomstre. Det gør de allerede på CBS, hvor næsten alle studieretninger har deres egen alumneforening. Det gælder også for den prestigefyldte MBA-uddannelse, og ifølge et medlem af bestyrelsen for MBA-alumneforeningen, administrerende direktør Christian Emborg, er det netop netværket, der er det største aktiv ved alumneforeningen. 1920: Aarhus Oliefabriks direktør Frederik Lausen donerer stort beløb til opkøb af præparater i udlandet med henblik på oprettelse af et naturhistorisk museum for derved at få sat universitetssagen i gang. Lausen gav senere et meget stort beløb til opførelse af den første bygning. I vores database har vi nu over 700 profiler på MBA ere fra CBS, som jeg har adgang til og kendskab til det er jo et fantastisk aktiv for mig og min virksomhed, siger han i et interview til dagbladet Børsen. Man kunne så passende spørge, om den administrerende direktør også ville betale for at få adgang til det netværk. Hans Plauborg / Forskningsordførere: Der skal ikke være sammenhæng mellem private donationer og offentlige tilskud Engelske universiteter skal være bedre til at fundraise. Derfor har Blair-regeringen afsat et årligt beløb på foreløbig 200 mio. pund, der skal styrke universiteternes incitamenter til at rejse penge fra private donorer. For hver to pund, et universitetet kan hive hjem fra private donorer, lægger staten et pund oveni dog foreløbig kun op til to mio. pund for hvert universitet. Håbet er, at de engelske universiteter får blod på tanden og selv opretter fundraisingenheder efter forbillede fra de amerikanske universiteter. CAMPUS har spurgt forskningsordførerne fra de politiske partier i Danmark, om de kan forestille sig en lignende model i Danmark. Tre svarede. Der skal ikke være nogen sammenhæng mellem private donationer til universiteterne og de offentlige tilskud. Det vil øge virksomhedernes mulighed for at bestemme, hvad der skal forskes og undervises i på universiteterne, og det er helt uacceptabelt, siger Enhedslistens forskningsordfører, Per Clausen. Han mener tværtimod, at reglerne for private donationer til universiteterne skal skærpes, så det sikres, at donationer ikke giver nogen mulighed for at påvirke universiteternes forsknings- og undervisningsprofil. Venstres forskningsordfører, Torsten Schack Pedersen, kan heller ikke se, hvorfor private midler per automatik skulle kaste offentlig medfinansiering af sig. Hvis et universitet er i stand til at tiltrække private fondsmidler til den almindelig drift, er det en fordel for universitetet, så det er jo incitament nok i sig selv, siger han og tilføjer, at Venstre generelt ønsker at tildele basismidler efter mere objektive kriterier, men at det slet ikke er en del af overvejelserne, at private donationer til universiteterne skal kunne påvirke tildelingen af basismidler. Socialdemokraternes Rasmus Prehn er også afvisende: Jeg er bange for, at det vil betyde, at de stærkeste universiteter bliver endnu stærkere, mens andre får det svært. Og da jeg generelt har den opfattelse, at vi har brug for mangfoldighed og forskellighed i universitetsverdenen, og for at sikre en regional balance, tror jeg, det er den forkerte vej at gå, siger Rasmus Prehn, der på baggrund af CAMPUS henvendelse overvejer at stille nogle 20-spørgsmål til videnskabsminister Helge Sander om emnet. Hans Plauborg /\n9 10 / 2007 I dag friendraiser universiteterne med deres alumner spørgsmålet er, om de fremover også skal til at fundraise. Rektor: Alumner er ambassadører Modelfoto: Lars Kruse / AU-FOTO Fundraising skal ikke være formålet med universitetets alumneaktiviteter, siger rektor Lauritz B. Holm- Nielsen, der mener, man skal pleje sine alumner af andre grunde. Års-, jubilæums- og gensynsfester, alumnemagasinet AU-gustus, tilbud om efteruddannelse, gratis forelæsningsrækker på Folkeuniversitetet mm. Listen over aktiviteter og tilbud fra Aarhus Universitet til tidligere studerende er længere end på de fleste andre danske universiteter. Forsøg på at rejse penge fra alumner via donationer har der hidtil ikke været brugt ressourcer på, og der skal der ifølge rektor Lauritz B. Holm-Nielsen heller ikke. Jeg tror ikke, vi kan, og jeg tror heller ikke, vi har behov for det, siger han. Når visse amerikanske universiteter kan samle astronomiske beløb ind fra private givere, skyldes det ifølge Lauritz B. Holm-Nielsen en kombination af kultur og økonomi I USA har man jo en kultur, hvor man giver penge til alle mulige godgørende formål. Samtidig kan enkeltpersoner trække deres bidrag til et universitet fra i skat, og det incitament har danske alumner ikke, siger Lauritz B. Holm-Nielsen, der har et indgående kendskab til den amerikanske universitetsverden efter flere år med bopæl i landet. Hvorfor alumneaktiviteter? Han vil hellere se AU s alumneaktiviteter i et andet lys. Vi skal være meget bevidste om, at vores alumner er vores ambassadører. De sidder på vigtige poster alle mulige steder i samfundet, og deres opfattelse af Aarhus Universitet er med til at præge hele samfundets opfattelse af universitetet. Hvis de har en positiv opfattelse og varme følelser over for deres gamle universitet, giver det goodwill og er det en af de bedste måder at rekruttere nye studerende på, siger rektor. Lauritz B. Holm-Nielsen fremhæver bl.a. alumnemagasinet AUgustus som en vigtig satsning i universitetets bestræbelser på at holde kontakten til tidligere studerende. Ud over store og små historier fra alma mater indeholder magasinet også tilbud efteruddannelse, gratis forelæsninger og meget andet. Vi skal ikke opbygge alumneaktiviteter af hensyn til fundraising. Vi skal have dem ud fra en filosofi om betydningen af videnspredning, personlige netværk og livslang uddannelse. Desuden tror jeg, at de fleste alumneaktiviteter ligger bedst placeret decentralt. Det er trods alt på institut- og fakultetsniveau, de fleste har det stærkeste tilhørsforhold, og derfor glæder det mig da at se, hvordan faglige alumneforeninger skyder op rundt omkring, siger Lauritz B. Holm-Nielsen. Hans Plauborg / 1926 Etatsråd C.G. Filtenborg testamenterer én million kroner til et legat for studerende. 1928: Julius A. Christensen, en lokal kulgrosserer, donerer kr., som anvendes til køb af en tidligere øjenklinik, som indrettes til kollegium Marselisborg Studentergaard på Marselis Tværvej. 1933: De Forenede Teglværker giver for en million kroner gule mursten til opførelse af den første universitetsbygning. Men mange andre gav også virksomheder såvel som enkeltpersoner. Sidstnævnte gav typisk kroner pr. person, idet man underskrev et gavebrev på beløbet. 1933: Ny Carlsbergfondet donerer kr. til anlæggelse af Universitetsparken. 1938: Otto Mønsteds Fond betaler opførelsen af Kollegium 3 på betingelse af, at studerende ved Det Økonomiske og Juridiske Fakultet får fortrinsret. Kollegierne i universitetsparken opførtes normalt på baggrund af enkeltdonationer á 5.000, hvilket svarede til ét værelse. 1941: Thomas B. Thriges Fond betaler 1,1 millioner kroner til jævnspændingsanlægget i Højspændingslaboratoriet, hvor også bygningerne er betalt via private gaver 1944: Gunnar Andreasen donorer aktiekapitalen på kroner i sin fabrik Cheminova kvit og frit til Aarhus Universitet. 1954: Ellen Dahl, enke efter overretssagfører Knud Dahl, skænker Sandbjerg Gods til Aarhus Universitet. Fundraising the american way Amerikanske universiteter bruger enorme ressourcer på at hive enorme beløb ud af private donorer. Og det er ikke kun elite-universiteterne, der hiver midler hjem fra tidligere studerende og private fonde. Donationer University of Virginia er det ældste og et af de bedste offentlige universiteter i USA. Ved den seneste ranking i efteråret 2006 kunne de små studerende og godt 2000 forskere og undervisere glæde sig over, at universitetet igen var havnet på en andenplads over de bedste offentlige universiteter i USA. De sidste ti år har universitetet aldrig ligget under tredjepladsen. Succesen har givet universitetet storhedsvanvid. For nylig lancerede ledelsen den mest ambitiøse fundraising-kampagne, der nogensinde er set på et offentligt amerikansk universitet. Målet er at indsamle tre milliarder dollars fra private donorer inden Beløbet overgås kun af de private eliteinstitutioner Stanford, Columbia og Cornell. På universitetets hjemmeside kan enhver med et VISA- eller American Express-kort golden eller ej gå ind og yde et generelt eller specifikt bidrag til universitetet. Det langsigtede mål er at styre University of Virginia helt op i toppen blandt verdens bedste universiteter ved at skabe en helt ny model for videregående uddannelse i USA det i bund og grund privatfinansierede offentlige universitet. 911,16 mio. dollars på et år Der er gode grunde til, at University of Virginia og andre offentlige universiteter er ude med raslebøssen. De offentlige bevillinger til de amerikanske universiteter er således faldet støt de senere år. Formanden for foreningen af fundraisere på universiteterne i USA, John Lippincott, siger i et interview til avisen Times Higher Education Supplement (THES), at private gaver og donationer er det eneste, der kan løfte selv helt grundlæggende institutionelle mål. Og prisen for at gøre en forskel og udføre det fremragende er støt stigende, siger Lippincott.Tre milliarder på fem år lyder af meget, men er dog noget under Stanfords målsætning om at hente 4,3 milliarder dollars hos private donorer inden Det er mindst to millioner dollars om dagen de næste fem år. Og lyder det af meget, er det rent faktisk et konservativt mål. I 2006 hentede elite-universitetet i Californien 911,16 millioner dollars hos private donorer. Det skal ses i forhold til, at private donationer til universiteter er i hastig vækst i USA. Stigningen fra 2005 til 2006 var således næsten 10 procent til i alt 28 milliarder dollars. Af det beløb kom 30 procent fra alumner (tidligere studerende), 25 procent kom fra filantropiske og almennyttige fonde og 16 procent fra virksomheder. Resten kom fra andre private kilder, herunder institutionsinterne kilder. Metoder til at finde donorer Så store beløb, som der er tale om, kommer ikke rullende af sig selv, bare fordi man har et godt navn og ry. De amerikanske universiteter bruger enorme ressourcer på at hente pengene hjem. De administrative afdelinger, der står for fundraising, beskæftiger masser af folk og de er godt lønnede. Robert Sweeney, der leder fundraising-aktiviteterne på University of Virginia, hæver årligt dollars det samme som den amerikanske præsident. Metoderne til at identificere mulige donorer er nogle gange en CIAagent værdig. Der laves grundige forundersøgelser, inden universiteterne som University of Virginia offentligt melder målsætningerne ud. Målene skal være realistiske. Offentlige registre, persondatabaser og andre kilder bliver flittigt studeret f.eks. for at finde ud af, om en tidligere studerende har fået et nyt vellønnet job. Der foretages krydsreferencer mellem offentligt tilgængelige skatteoplysninger og f.eks. ejerskab af biler for at finde ud af, hvem der har noget på kistebunden. Næsten intet er helligt. Som lederen af fundraising-aktiviteterne ved University af Arkansas, G. David Gearhart, siger til THES, tager det ofte op til 18 måneder at bearbejde de helt store donorer dem, der lægger fra dollars og opefter på én gang. Der bliver også lagt planer for, hvordan universiteterne efterfølgende promoverer donoren dvs. får det ud til offentligheden, at den og den har doneret et stort beløb. Erfaringerne viser, at det kun er meget få donorer, der ønsker at være anonyme. Universitetsledelserne er udmærket klar over, at fundraising er en vigtig opgave for dem, måske den afgørende. En spørgeundersøgelse fra 2005 blandt 764 amerikanske universitetsrektorer viste således, at 91 procent ugentligt havde fundraisinggøremål. Det gjorde fundraising til den mest udbredte rektorale opgave overhovedet. Hans Plauborg /\n10 10 10 / 2007 De ansatte: AU skal være professionelt Mere end 2600 medarbejdere på Aarhus Universitet har via nettet besvaret et spørgeskema om den nye strategi. De ansatte ønsker blandt andet, at deres fremtidige arbejdsplads bliver professionel og mangfoldig. strategi Aarhus Universitets (AU) fremtid og kommende strategi har i den grad de ansattes interesse medarbejdere, eller 35 procent af de adspurgte, har helt eller delvist besvaret et seks sider langt, elektronisk spørgeskema om udvalgte områder af strategien. Besvarelserne er ligeligt fordelt mellem TAP-ansatte og VIP-ansatte, og rektor glæder sig over den høje svarprocent: Medarbejderne på AU har vist et imponerende engagement i arbejdet med universitetets nye strategi. Med sådan et skulderklap i bagagen kan strategien virkelig være med til at forme en lys og lovende fremtid for Aarhus Universitet, siger Rektor Lauritz B. Holm-Nielsen. Enigheden blandt medarbejderne er stor i besvarelserne. På en liste med 19 forskellige værdier skulle de ansatte vælge fem, der bedst repræsenterer deres idealer for arbejdet på universitetet. Her har mere end 40 procent sat kryds ved enten professionelt, åbent og engageret eller samarbejdende, og topscoreren blandt de tre punkter er professionelt, der går igen på godt og vel halvdelen af alle besvarelserne. Mangfoldig og global Den samme tendens viser sig på den næste side, hvor spørgsmålet lyder, hvilke scenarier medarbejderne gerne ser AU udvikler sig i retning af. Her måtte man højst sætte tre krydser på en liste med ti forskellige scenarier. Som en sikker nummer et ligger mangfoldighedsuniversitet, der har samlet hele 49 procent af alle krydser, og på andenpladsen kommer globaliseringsuniversitet, der også har fået en pæn opbakning med 35 procent af besvarelserne. Go Dolphins Mange har kun besvaret afkrydsningsspørgsmålene, men nogle har også taget sig tid til at formulere svar til de åbne tekstfelter. Her handlede spørgsmålene om, hvilke mål AU skal prioritere i sin strategi, og hvordan universitetets vision samt slogan eller brand skal lyde. Der er kommet mange gode bud på et fremtidigt slogan for AU. Et af dem lyder kort og godt Go Dolphins, et andet Global research with local feelings og et tredje Tradition meets innovation. Men der er også de besvarelser, der forholder sig mere kritisk til idéen om et slogan eller brand for AU. Her er holdningen blandt andet, at et slogan er varm luft, og Aarhus Universitet er brand nok i sig selv. Kritik af vision Den foreløbige vision har også fået konstruktiv kritik med på vejen. Det er især anden del, som flere har studset over. Her står der, at AU skal bidrage væsentligt til global velfærd i overensstemmelse med fremtidens behov, men hvordan kender man fremtidens behov, og hvornår ved man, om man har bidraget væsentligt til global velfærd, spørger nogle af kritikerne. De spørgsmål og resten af besvarelserne skal en arbejdsgruppe nedsat af fusionssekretariatet beskæftige sig med. Gruppen skal i lyset af de mange konkrete forslag, som spørgeskemaerne har kastet af sig, producere et nyt udkast til mission, vision og værdier for AU, som ledelsen derefter lægger den sidste hånd på. Det er særdeles positivt, at vi har fået så mange besvarelser, og at de generelt har vist tydelige og ensartede holdninger. Jeg tror, det betyder, at ledelsen i sidste ende kan formulere en dynamisk og handlingsorienteret vision, der passer godt til så energisk en organisation som AU, siger Flemming Larsen, leder af fusionssekretariatet. Man kan læse fusionssekretariatets samlede referat af alle besvarelser på: Martin H. Damsgaard / Uddrag af rektors tale Verdner af Udforskning, Passion og Fællesskab ved Aarhus Universitets 100-års jubilæum, år Vinderartiklen Der var folk der rystede på hovedet da Aarhus Universitet efter årtusindskiftet ændrede kursen. I en tid præget af kulturel indelukkethed og individualisme stødte en ny generations gryende værdier som mangfoldighed og fællesskab ofte panden mod muren. Men ledelsen stod fast på den verdensåbne, menneskelige kurs som gjorde Aarhus Universitet til Danmarks stærkeste brand siden H.C. Andersen. I år 2012 indviede man de fem store oplevelsescentre. Det begyndte med Kulturoplevelsescenteret og Sprogoplevelsescentret, som i weekenderne fyldte universiteterne med alle slags danskere. De teknisk nyskabende museer forstod tidens hunger efter udforskning, viden og leg, og siden fulgte oplevelsescentrene for henholdsvis Natur, Religion og IT. Universiteterne blev folkeligt forankrede på en måde der aldrig før var set, og optaget steg som en konsekvens væsentligt i de følgende år. En anden bemærkelsesværdig beslutning var Mangfoldighedsdokumentet, der fastslog at universitetet på alle niveauer aktivt ville anspore til pluralisme. Når et netværk af bare 4 studerende med en ny idé baseret på et synspunkt, en interesse eller en samhørighedsforståelse meldte sig på banen, stillede universitetet op med grupperum, talerstol og små økonomiske tilskud. De mange nye studenternetværk blev en kæmpe gevinst for studenterdemokratiet, gennemførselsprocenten og innovationen. Utallige små netværk, grupper, klubber, loger og foreninger så dagens lys i det man senere har kaldt den netværksdemokratiske vækkelse. Fortidens skræk for det religiøse og folkekirkens særstatus blev effektivt brudt da man - under store protester - opførte templet, moskéen og kirken, hvor grupper af studerende og ansatte kunne mødes for at meditere, bede og netværke. De munke, imamer og pastorer som netværksgrupperne bød indenfor, satte på en konstruktiv måde gang i debatter om værdier og etik som kom til at forme vores selvforståelse. Alle de traditionelle kantiner blev nedlagt, og i stedet blev der plantet mange små sushibarer, wokhuse, bagerier og spisesteder der specialiserede sig i vegetarmad, halalshawarma, norske fiskeretter eller indisk naanbrød. De små gastronomiske enheder blev placeret i klynger, så valget mellem verdens køkkenkunster blev en daglig begivenhed. Det var et modigt og klogt valg universitetets ledelse traf, da de i 2011 gjorde Verdens naturarv, kulturarv og udvikling til det samlende projekt for hele institutionen. Det var globalt, fremsynet og gennemtænkt. AU Global Teams talentspejdere, som særligt opererede i Afrikas og Asiens udviklingslande, inviterede grupper af unge mennesker til Århus for at give dem uddannelse, og uddannelse i at uddanne. I dag ser vi hvordan disse unge mennesker er vendt tilbage til Sydsudan, Angola, Cambodja og Myanmar, hvor de bygger uddannelsessektorer op som skaber fremgang, stolthed og grobund for demokrati. Medvirkende til succesen var naturligvis også den fremsynede idé at alle undervisere på universitet hvert 10. år skulle tilbringe ét semester i et udviklingsland. Undervisere i medicin, økonomi og sprog har på den måde været med til at stabilisere verden, og vi er stolte over vores indsats. Det er fortjent at vi i år blev belønnet med Nobels Fredspris, som det første universitet i verden. Undervisningen ændrede langsomt karakter. Teams af undervisere erstattede eneunderviseren, og nye videokonferencer blev kreativt udnyttet i de såkaldte globale parallelklasser. Jeg husker stadig hvordan Statskundskab som de første indførte fælles undervisning med store amerikanske universiteter, og hvordan det første globale projekt mellem et hold arkæologistuderende fra Århus og Athen i 2019 blev godkendt og siden indført som obligatoriske forløb i studieordningen. Siden gik det slag i slag, og de globale parallelklasser har tilføjet en dimension vi nu dårligt kan forstille os at være foruden. Som følge af internationaliseringen tog vi det vigtige skridt at opprioritere både dansk og engelsk i undervisningen. Center for Dansk som Undervisningssprog og Centre for Educational English tilførte os et stærkt boost. Mange ikke-danske studerende lærte dansk med en hastighed og en målrettethed som siden blev genstand for mange videnskabelige studier. Hemmeligheden var bl.a. sprogcoaches, hovedsageligt studerende trænet i praktisk sproglæring, som i perioder mandsopdækkede nytilkomne med dansk sprog til deres sprogselvtillid røg i top. Gennem de samme læringsprincipper styrkede danske studerende og ansatte deres engelskfærdigheder fundamentalt. Aarhus Universitet valgte at satse på verden, mennesket og fællesskabet. Det blev vores største aktiv, vores brand og økonomiske redning. Vi blev et foregangsuniversitet med stærke værdier og visioner, som ramte en åre i årtusindskiftets generation. Det høster vi frugterne af i dag. af rektor Vusumuzi Østergaard Hwa-Young forfattet af stud.mag. Carsten Almann Levisen Foto: Lars Kruse / AU-foto Vinderen AU s artikelkonkurrence om universitetets fremtidige vision blev vundet af den nyuddannede cand.mag. Carsten Almann Levisen. Førstepræmien er et gavekort på en rejse til kroner, som Carsten Almann Levisen får overrakt den 24. maj kl i Nobelparken. Han fortæller, at han brugte flere uger på at brainstorme til artiklen, inden han satte sig til tastaturet og skrev teksten på en formiddag. Karsten Juul-Olsen, konsulenthuset Cubion, var med i dommerkomiteen, der udvalgte vinderartiklen: Ud over at den er humoristisk og godt skrevet, så udmærker den sig især ved at skabe en helhedsvision for Aarhus Universitet. En ide om at vinde Nobels Fredspris er tilstrækkelig sprælsk og visionær til, at den kan samle alle hovedområder på universitetet, siger han. / mhd\n11 10 / Dårligt image Universiteterne scorer ikke højt i INGENIØRENs årlige imageundersøgelse. Det irriterer rektor på Ingeniørhøjskolen i Århus Ove Poulsen, der mener, at universiteterne skal tænke på medarbejderpleje, hvis de vil tiltrække og fastholde de dygtige ingeniører. IHA's rektor Ove Poulsen: " Løn er et issue i dag". Ry og rygte Modelfoto: Lars Kruse / AU-FOTO I sidste uge offentliggjorde INGENIØREN den årlige imageundersøgelse af private og offentlige virksomheder med mere fire ansatte ingeniører, herunder de fem universiteter Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Syddansk Universitet (SDU), Aalborg Universitet (AAU) og for første gang Københavns Universitet (KU) og Aarhus Universitet (AU). Analysen bygger på svar fra 2007 erhvervsaktive ingeniører og 898 ingeniørstuderende, og de placerer universiteterne midt i feltet med DTU som den førende med en placering midt i tyverne ud af i alt 111 virksomheder og universiteter. Rektor Ove Poulsen fra Ingeniørhøjskolen i Århus (IHA), der er tidligere direktør for Mikroelektronik Centret ved DTU, og med 20 års ansættelse på AU er skuffet over placeringen af de danske universiteter og specielt DTU, som han mener burde være placeret i top 10. AU s samlede placering som nummer 79 (blandt ingeniørerne) og 59 (blandt de studerende) forklarer Ove Poulsen med, at man først nu er ved at opbygge et egentligt ingeniørmiljø på AU, for øvrigt i tæt samarbejde med Ingeniørhøjskolen i Århus. Skammer sig Hvis ikke et stort ingeniøruniversitet som DTU, der gerne skulle være ingeniørernes Mekka, er attraktivt for ingeniører på samme måde, som AU er attraktivt for naturvidenskabsfolk, så er der noget helt galt. Og jeg skammer mig på standens vegne over, at man ikke lytter til sine kunder, dvs. de ingeniørstuderende og de færdige kandidater, siger Ove Poulsen med henvisning til DTU s rektor Lars Pallesens udtalelser til INGENIØREN. Lars Pallesen giver her udtryk for, at resultatet er udtryk for janteloven, hvor nogle ikke har det godt med, at det går DTU godt. Vi stræber højt, har nok en lidt kontant facon og lidt høj cigarføring. Det falder i nogens smag, mens andre ikke bryder sig om det. Sådan er det bare, siger Lars Pallesen til INGENIØREN. Vi skal under ingen omstændigheder forsøge at forklare, hvorfor vi kommer så dårligt ud af denne undersøgelse. Vi må begynde at betragte os selv som helt almindelige arbejdspladser på linje med erhvervsvirksomheder som Novo Nordisk, Mærsk og Danfoss og acceptere, at vi konkurrerer på lige fod med dem om talentet, og at de dygtige ingeniører går derhen, hvor de får anerkendelse for det arbejde, de udfører, siger Ove Poulsen. Han mener, at universitetsverdenen generelt skal arbejde hårdt med at udvikle en velfungerende og normal arbejdspladskultur, med en høj grad af personalepleje hvilket imageundersøgelsen også viser, idet ingen af universiteterne scorer særlig godt i denne kategori, specielt DTU og KU, der får bundkarakterer. På et traditionelt universitet er du selv fuldstændig herre over din egen succes. Det er du ikke på en rigtig arbejdsplads. Der er ansvaret for succes ligeligt fordelt mellem medarbejderen og arbejdspladsen. Personalepleje bliver den store udfordring for ledelserne på universiteterne. Når Novo Nordisk ligger i toppen af denne undersøgelse år efter år, så skyldes det, at de arbejder intenst med ledelse og human ressource, og at de er gode til at fastholde de gode værdier i virksomheden, siger Ove Poulsen. Bundkarakter til løn og goder Alle de adspurgte i imageundersøgelsen giver universiteterne bundkarakter, hvad angår løn og goder. Det er måske ikke så overraskende, men dog en parameter, der trækker meget ned fac u lt y o f s c i e n c e u n i versity of cope n h ag e n S t u d y e S c i e n c e - a n e w m a s t e r s d e g re e w w w. e s c i e n c e. d k escience is scientific research that to a large extent depends on the use of computers and modern information technology, for example, weather forecasting, seismic monitoring, protein structuring, gene mapping, and astrophysics. As computers have become larger and faster, escience becomes increasingly important for all kinds of science, and therefore the Faculty of Science at the University of Copenhagen has decided to offer a new graduate degree in escience. The escience programme is for those students who through a Bachelor of Science (or similar engineering) degree have a solid foundation in a specific scientific field and who would like to use modern technology to create new scientific insights. i den samlede imagescore specielt hvis man ser det sammen med karrieremuligheder, hvor universiteterne også scorer dårligt. Den store lønfremgang, vi ser for ledelserne på universiteterne i dag, får selvfølgelig konsekvenser for medarbejdernes forventninger. Jeg mener dog ikke, at man udelukkende kan købe sig til forandringer gennem en lønfremgang. Det er noget, som skal bygges ind i en struktur, hvor det hæftes sammen med øget performance, siger Ove Poulsen. Han erkender dog, at det kan blive mere end svært at tiltrække og fastholde de dygtige medarbejdere, hvis der ikke sker noget inden for løn- og karriereområdet. Løn er et issue i dag, specielt fordi den internationale konkurrence bliver hårdere og hårdere. Omvendt skal et universitet ikke være lønførende det vil være ødelæggende for miljøet og arbejdskulturen. Vi må ikke glemme, at man får utrolig meget for pengene på universiteterne i dag, fordi medarbejderne også går efter den anerkendelse, man trods alt kan opnå på de danske universiteter, og det er jo i sidste ende det, som giver skarpheden i systemet, siger Ove Poulsen. The programme is offered as an alternative to continuing in graduate study in the field of your Bachelor. The idea is to mix the use of advanced information technology with your original field of study so that you, for example, can use advanced mathematical models for simulation or visualize large data sets. The new master s degree is offered in collaboration between all departments at the Faculty of Science. It will be based at the newly established escience centre. The degree programme is internationally oriented and will be offered in English. A degree in escience will open up many opportunities both within high tech industry and academia including exciting PhD opportunities; for examples, see Application deadline and admission requirements The new escience programme will start Autumn 2007 and the application deadline is Monday 11 June In general, the admission requirement is a Bachelor of Science that includes certain mathematics and computer science courses, or a similar engineering degree. For details, consult If you have different qualifications, it may still be possible to enter the programme. It will also be possible to switch from another master s programme to the new escience programme. Kort om imageundersøgelsen Den omfatter dels ingeniører fra de 111 virksomheder og institutioner i Danmark, der har mere end fire ansatte ingeniører, og dels ingeniørstuderende, der afslutter uddannelsen inden for 2-3 år ingeniører, svarende til 36 procent af de adspurgte, og 898 ingeniørstuderende, svarende til 40 procent af de adspurgte, har medvirket i undersøgelsen. Vinderen af årets imageanalyse blev Novo Nordisk, der nærmest enevældigt har regeret listen de sidste syv år. Novo Nordisk oser af troværdighed og viser enhed som organisation, og det er et krav for at dominere denne imageundersøgelse, skriver INGENIØREN. Hele imageundersøgelsen kan læses i IN- GENIØRENs profilmagasin, der udkom fredag den 13. maj. Further information There is an information meeting on 25 May 2007 in Auditorium 5, H.C. Ørsted Institute, Universitetsparken 1, Copenhagen. For more information, please refer to or contact the Head of the escience Programme, Professor Eric Jul, phone , mobile , diku.dk, or the Study Advisor, Niels Peter Milthers, tlf , The new escience degree is one of many new degree programmes offered by the University of Copenhagen. Read more about similar programmes, for example, the Bio Informatics Programme, at Uddrag af INGENIØRENs imageundersøgelse blandt erhversaktive ingeniører og ingeniørstuderende. Universitet DTU AAU SDU AU KU Samlet 28 (+1) 22(+29) 46 (-9) 34 (-17) 71 (-10) 60 (+35) Karrieremulighed 98 (0) 49 (+6) 83 (0) 47 (-23) 94 (-9) 87 (+1) Universiteternes image blandt ingeniører Universiteternes image blandt ingeniørstuderende 75 Ledelse Kultur Udfordring 108 (-10) 107 (-10) 54 (-4) 104 (-62) 85 (-12) 79 (+19) (-30) 27 (-2) 37 (-17) 14 (-3) 71 (-10) 78 (17) (-1) 3 (+2) 34 (-12) 16 (-13) 55 (-6) 35 (50) Medarbejderindflydelse 7 (-4) 4 (+8) 23 (-8) 10 (-8) 48 (-6) 49 (+27) Løn/goder Prestige Tiltrækning Innovation Tallene i parentes angiver bevægelse (+ = positiv) og (- = negativ) sammenlignet med tilsvarende undersøgelse i var det første år AU og KU deltog i undersøgelsen (-11) 111 (-11) 107 (-10) 110 (-13) 103 (-8) 106 (-10) (+4) 26 (+44) 40 (-2) 55 (-28) 73 (-8) 91 (+5) (+22) 22 (+3) 53 (-14) 63 (-40) 87 (-23) 99 (-2) (-2) 4 (+7) 28 (-9) 15 (-5) 63 (-21) 35(+39) Hensyn til omgivelserne 9 (-2) 13 (0) 27 (-5) 18 (-12) 34 (0) 26 (+64) Kommunikation 22 (+3) 8 (+2) 37 (-5) 31 (-8) 42 (-4) 41 (23)\n12 12 CAMPUS 10 / 2007 OPINION Redigeret af Helge Hollesen Indlæg sendes til Det effektive studium Klummepanelet: (Klummen er udtryk for skribentens egen holdning.) Maria Fabricius Hansen, dr.phil., lektor, Afd. for Kunsthistorie Helge laver denne side Kortere, mere effektive studieforløb! lyder et aktuelt politisk opråb. Underligt naivt, egentlig, for hvad vil effektivt sige, hvis man ikke lærer tilstrækkeligt? Eller hvis den skolificering, der er en realitet, når masseuniversitetet skal producere flest mulige kandidater på kortest mulig tid, gør, at en fundamental, akademisk force, nemlig selvstændighed, går fløjten? Selvstændighed i udtænkning og formulering af opgaver på studie- eller forskningsniveau har der faktisk været en ganske stærk tradition for i Danmark i forhold til det udland, som vi sammenligner os med; hvorimod diverse målinger på faktuel viden som bekendt klummen sjældent falder ud til vores fordel. Hvor den studerende i udlandet helt frem til ph.d.-niveau som regel får tildelt et emne af sin vejleder, har vi hidtil overladt denne vigtige, opfindsomheds-fremmende del af et uddannelsesforløb til den studerende. Det siger sig selv, at ønsker man en forskning, der ikke blot reproducerer det, som den ældre generation af undervisere allerede har udtænkt, er den danske model værdifuld. Men selv at indkredse et emne og en problemformulering er så afgjort en af de helt store tidsslugere i et studieforløb. Det samme gør sig gældende på forskningsniveau: Stadig strammere forskningsplaner, udviklingskontrakter og krav om netværksbaserede projekter styrer den enkelte forskers valg af materiale og sætter rammen for udforskningen af det. Effektivisering? ja, men hvad med sikringen af kvalitet? Jon Boiesen, stud.mag. Gitte Nielsen, afdelingssekretær, Afd. for Epidemiologi Internationalisering! lyder et andet bud. Det er anderledes perspektivrigt. Den øgede værdsættelse af en fortrolighed med et internationalt forskningsmiljø, af professionelle forbindelser på kryds og tværs af nationale landegrænser, kan kun styrke vores faglighed og vores uddannelser. Men at rejse tager tid. Det er ikke altid lige effektivt på kort sigt at rejse ud, hvis målet er levering af flest mulige eksaminer hurtigst muligt. Derfor er der egentlig forbløffende få studerende, der rejser ud, og i hvert fald slet ikke så mange, som universitetet gerne så. Systematisering af udvekslingsaftaler gør det sådan set nemmere at være studerende i udlandet, end det har været tidligere. Og fonde sponsorerer gerne et udlandsophold i forbindelse med specialeskrivning, men de leverer nødigt løn til den studerende, der sidder hjemme med arbejdet. Forudsætningen for studierejser er imidlertid, at de studerende er selvstændige nok til at Christian S. Høyer, læge, ph.d.-studerende, Enhed for Medicinsk Uddannelse Thomas Heide, rengøringsassistent, IT-byen Nikolaj Stenberg, stud.jur. turde stoppe op og overveje, om der var en anden vej at følge end den slagne, mangesporede motorvej, der friktionsløst fører til en hurtig afgangseksamen. At de tør satse på et alternativ, der hjemmefra godt kan se ud til at blive studietidsforlængende. Men udlandsopholdene viser sig jo i praksis ofte at være mere effektive både i produktivitet og kvalitet, fordi man studerer fuldtids, og fordi konfrontationen med et andet fagligt niveau netop virker studiebefordrende og motiverende. Mon ikke det var smartere at lægge den enfoldigt beregnende og kontraproduktive i-pose-og-sæk-politik (kravet om kortere studieforløb + internationalisering) på hylden og i stedet at satse på selvstændighed og faglig kvalitet? Så ville internationalisering og effektivisering følge helt af sig selv. Institutlederen ærgrer sig over Novo-millioner hva meningen? En donation på 600 millioner kroner fra Novo Nordisk Fonden har skabt røre blandt sundhedsvidenskabelige forskere på danske universiteter med undtagelse af Københavns Universitet. Det er nemlig den lykkelige modtager af den historisk store private donation, som skal bruges til at opbygge The Novo Nordisk Foundation Center for Protein Research ved universitetets sundhedsvidenskabelige fakultet. Men hvad er der galt i det, spørger vi professor Poul Henning Jensen, der er institutleder på Institut for Medicinsk Biokemi på Aarhus Universitet. Forskningsrådet og politikerne har meldt ud, at der skal være mere konkurrence om pengene til forskning, og det er fair nok. Ud af det blå kommer så pludselig en bevilling, der bestemt ikke er nogen bagatel, og som uddeles uden nogen form for konkurrence eller evaluering. Så jeg ærgrer mig over, at vi ikke har fået lov til at spille med om dem. Alt andet lige vil det gøre det sværere for os at gebærde os fremover. Det irriterer mig. Men Fonden har jo åbenbart vurderet København som bedre end andre universiteter? På hvilken baggrund? Der er ikke lagt nogen evaluering frem. Måske fonden bare vil støtte København, fordi de er tættest på virksomheden, men så sig det. Vi ved ikke engang, hvilken konkret forskning de giver støtte til kun at to meget kompetente forskere skal lede to af de fem forskningsgrupper. De andre er ikke kendt og altså heller ikke bedømt. Har fonden nu stukket en kæp i forskningsverdenens myretue? I og med at meget forskning nu bliver strategiog formålsbestemt, så kan det da være, at nogle politikere nu synes, de ikke behøver at støtte proteinforskningen, for den tager Novofonden sig åbenbart af. Så vil vi være mange, der får problemer. Men derudover trækker fondens bevilling også 80 millioner kr. ud af statskassen, fordi universitetet får et bygningstilskud for hver million, det henter hjem til forskning. Så dem kan vi heller ikke få del i. Og al den aktivitet, der bliver ved centret, udløser også penge, når Videnskabsministeriet begynder at fordele basismidler til universiteterne på baggrund af deres forskningsaktiviteter. Så kan det måske også blive svært at trække forskere til Århus? Ja, det bliver lidt op ad bakke. Der tales jo meget om partnerskab og samarbejde med erhvervslivet. Tror du, vi vil se flere af sådanne bevillinger i fremtiden? Det håber jeg ikke. Det her er netop ikke et samarbejde med erhvervslivet. Novofonden er jo en privat fond finansieret af penge, der ikke er betalt skat af. I den udstrækning man kan sammenligne fakulteter og deres forskning, hvor står Århus og København så i forhold til hinanden inden for proteinforskningen? Jeg er jo ikke et sandhedsvidne, men jeg vil da mene, vi er stærke. Var vi fuldstændig håbløse, var bevillingen til København sådan set i orden. Men ser vi f.eks. på, hvem der får Novofondens femårige Hallas Møller-stipendier til unge forskere, så får Århus mange, og det er typisk inden for proteinforskningen. Det er derfor, jeg synes, det er så ærgerligt. Det lyder lidt tudefjæs, men jeg havde gerne set fondens kriterier for at give pengene til København. Jeg synes, det kræver en forklaring, når en fond første gang uddeler et beløb, der er lige så stort som det beløb, staten har afsat til al infrastruktur på forskningsområdet de næste tre år. Jeg synes, det er fantastisk, at de har givet så mange penge. Og måske har de ment, at det ikke ville have samme effekt, hvis pengene var delt ud blandt flere. Det er fair nok, men det kunne jo være, de skulle være lagt i Århus, hvis vi viste os bedre end København. Vil det på længere sigt gå ud over proteinforskningen i det øvrige Danmark, hvis det bliver sværere at tiltrække ph.d.-studerende og forskere, samtidig med at Novo-bevillingen også trækker penge fra staten med sig? Nej, det tror jeg ikke. Man kan jo vende det om. Tiltrækker København kanondygtige folk, som vi i Danmark ikke har adgang til nu, så er jeg sikker på, at der i Århus vil være folk, som kan få et samarbejde med dem. Så værre er det heller ikke. Men når Århus plejer at få sin del af forskningspengene på det her område, ville vi da gerne have kæmpet om dem også denne gang. Det har vi så ikke fået lov til. Helge Hollesen / Poul Henning Jensen, professor og institutleder, Institut for Medicinsk Biokemi\n13 NAVNE ny formand for medierådet for børn og unge er professor Birgitte Holm Sørensen fra Danmarks Pædagogiske Universitetskole (DPU) ved Aarhus Universitet. Hun er leder af forskningsprogrammet Medier og IT i Læringsperspektiv, og vil som formand sætte effektivt ind med information og oplysning, så børn og unge lærer at begå sig fornuftigt og sikkert på nettet, hvor overgang til nye internetformer giver nye udfordringer. Adjunkt Niels Ulrik Sørensen fra DPU er i forbindelse med formandsskiftet også blevet medlem af rådet. CAMPUS 10 / en studiechef med internationalt perspektiv At det internationale perspektiv i dag er så fremtrædende på Handelshøjskolen ved Aarhus Universitet, skyldes ikke mindst studiechef Bo Gregersens mangeårige arbejde for sagen. Hans indsats er nu blevet påskønnet med en internationaliseringspris. Den uddeles af foreningen FUHU, som har til formål at fremme forskning og uddannelse på de merkantile områder. Bo Gregersen har arbejdet med det internationale område på Handelshøjskolen siden Det har med hans egne ord været med mange skridt frem, få tilbage og igen nogle skridt frem. Det internationale perspektiv er i dag en del af universitetsskolens strategi og omfatter både undervisning og administration. Vi står foran en markant satsning på at rekruttere flere udenlandske degree-studerende både oversøisk og fra Europa, og vi er i gang med en stor ekspansion i fastansættelser af lærere, hvor vi forventer, at en meget stor del bliver besat med udlændinge, fortæller Bo Gregersen. Derfor skal Handelshøjskolen også til for alvor at implementere sin sprogpolitik, hvor engelsk er andetsproget. De ansatte er ved at blive opkvalificeret, og til efteråret tilbydes gratis sprogkurser til alle nye studerende på de engelsksprogede programmer. Dem er der tre af på bachelorniveau, og efter sommerferien vil der være ni erhvervsøkonomiske kandidatuddannelser, som udelukkende foregår på engelsk. Det er et stort skridt, som vi venter os meget af, siger studiechefen. I dag tager 600 udenlandske studerende en hel uddannelse ved Handelshøjskolen, og årligt følger omkring 400 udvekslingsstuderende undervisningen i mindst et semester. Samtidig tager mere end hver tredje studerende på Handelshøjskolen på tilsvarende studie- eller praktikophold i udlandet. I forhold til størrelsen gjorde det Handelshøjskolen til Danmarks mest internationaliserede universitet før fusionen med Aarhus Universitet At nå det resultat er overhovedet ikke en let øvelse, fastslår Bo Gregersen. Meget afhænger af at råde over de rette konstellationer inden for huset, men også de rammer, som staten sætter. Betingelserne for at lave fælles uddannelser med udenlandske institutioner har hidtil været umulige, men Videnskabsministeriet er ved at revidere bekendtgørelsen, så mulighederne nu bliver større, og det forventer vi os meget af, siger Bo Gregersen. Handelshøjskolen er ved at udvide sine tilbud om en double degree, hvor de studerende kan supplere deres danske kandidatgrad med en udenlandsk grad uden væsentlig forøgelse af studietiden. Samarbejdet omfatter i dag henholdsvis et australsk og et spansk universitet, men yderligere tre-fire projekter er på bedding. Universitetsskolen kan også snart tilbyde en joint degree på kandidatniveau i samarbejde med et kinesisk top-ti-universitet. For Bo Gregersen er det internationale perspektiv et spørgsmål om kvalitet. Grundlaget for både aktiviteter og rekruttering bliver betydeligt større, og det giver et løft i kvaliteten på alle områder, siger studiechefen, der også hædres for sine bidrag til adskillige rapporter om globaliseringens udfordringer til danske uddannelser. /hh anerkendelsen kan forhåbentlig smitte af på det store arbejde med at implementere den meget ambitiøse internationale strategi, som Handelshøjskolen sammen med resten af Aarhus Universitet er i gang med, siger studiechef Bo Gregersen (t.v.). Han har været drivkraften i internationaliseringen af Handelshøjskolens uddannelser. For den indsats fik han en internationaliseringspris overrakt af undervisningsminister Bertel Haarder. endnu en pris til diabetes-professor En af de mest prestigefyldte internationale priser inden for diabetesområdet gik i år til Allan Flyvbjerg, der er professor ved Aarhus Universitet og overlæge på Århus Universitetshospital. Den 48-årige professor har modtaget Knud Lundbæk-prisen, der er opkaldt efter den legendariske århusianske diabeteslæge Knud Lundbæk. Prisen uddeles af Det Skandinaviske Selskab for Diabetesstudier (SSSD). Allan Flyvbjergs forskningsgruppe er nationalt og internationalt kendt for at forske i årsagerne til udvikling af diabetisk nyresygdom, og Knud Lundbæk-prisen føjer sig til den række af priser, som Allan Flyvbjerg har modtaget for sine bidrag til at forstå mekanismerne bag diabeteskomplikationer og behandlingen af dem. Sidste år modtog han således Hagedorn-prisen. Prisvinderens forskning har resulteret i tæt ved 400 artikler, hovedparten i ledende internationale tidsskrifter, og han er medlem af videnskabelige paneler for flere internationale tidsskrifter. Han er desuden medforfatter af lærebøger og aktiv formidler af sin viden. Blandt mange tillidsposter er Allan Flyvbjerg også formand for Diabetesforeningen, der med flere end medlemmer er en af Danmarks største patientforeninger. hædret for teoritunge forelæsninger Det er kun et halvt år siden, lektor Christian M. Dahl begyndte at undervise på Institut for Økonomi. Og hans forelæsninger i den teoritunge regressionsanalyse har begejstret de studerende på bacheloruddannelsen så meget, at han i år blev vinder af Den Gyldne Pegepind, som Oceonrådet uddeler. Meget engageret under hver forelæsning. Han virker meget fagligt velfunderet og det smitter af på ens eget engagement i faget., lyder en af de studerendes begrundelser, mens en anden fremhæver, at han har gjort et svært fag nemt og forståeligt. Christian M. Dahl, der har flere års erfaring med undervisning ved Purdue University i USA, lægger i sin undervisning vægt på at opstille klare læringsmål for de studerende. Et rekordstort antal på 220 studerende indstillede årets kandidater til Den Gyldne Pegepind, som Oceonrådet har uddelt siden 1990 for at hædre den gode forelæser. Vedkommende defineres som fagligt inspirerende, motiverende, pædagogisk, imødekommende over for de studerende og selvfølgelig ikke mindst være faglig dygtig. Ud over hæderen modtog den 39-årige lektor også kr. LUNDBECKFONDEN INDKALDELSE AF FORSLAG TIL KANDIDATER TIL Lundbeckfondens Talentpriser 2007 Lundbeckfonden vil også i 2007 uddele en talentpris til 3 forskere under 30 år, som har præsteret særligt lovende forskning inden for sundheds- og naturvidenskaberne. Prisen er en personlig hæderspris på kr. Prisen uddeles på basis af begrundede indstillinger fra ledende forskere ved de danske universiteter eller højere læreanstalter. Indstillingen sendes i 6 eksemplarer til Lundbeckfonden. Indstillingen må højst fylde 1 A4 side og skal ledsages af C.V. og publikationsliste vedr. den person, der indstilles. Indstillingerne skal være Lundbeckfonden i hænde senest den 30. juni Tidligere indstillede kandidater kan genindstilles under forudsætning af, at de opfylder alderskriteriet. Forslag, der kun fremsendes pr. fax eller vil ikke blive accepteret. Eventuelle spørgsmål kan rettes til fung. forskningschef, Ph.D. Anne-Marie Engel. LUNDBECKFONDEN, Vestagervej 17, 2900 Hellerup. Tlf L u n d b e c k f o n d e n e r e n e r h v e r v s d r i v e n d e f o n d m e d v æ s e n t l i g e a k t i e p o s t e r i H. L u n d b e c k A / S o g A L K - A b e l l ó A / S. F o n d e n u d d e l e r å r l i g t c a m i o. k r. t i l v i d e n s k a b e l i g e f o r m å l i n d e n f o r s u n d h e d s - o g n a t u r v i d e n s k a b e r n e.\n14 14 CAMPUS 10 / 2007 MEDDELELSER Se alle opslag i fuld længde på Redigeret af Journalkontoret, Den Centrale Administration, Ndr. Ringgade 1, 8000 Århus C, tlf Deadline onsdag kl. 12 i ulige uger. Journalkontoret forbeholder sig ret til at forkorte opslagene i den trykte avis med henvisning til, hvor der kan indhentes yderligere oplysninger. Opslag/annoncer sendes til: ph.d.-graden Forsvar SUN Med henblik på erhvervelse af ph.d.-graden i medicin holdes følgende offentlige forsvar: Cand.scient. Anja Pernille Einholm den 23. maj 2007 kl med titlen Mutational analysis of structurefunction relationship of transmembrane segment M1 of the Ca2+-ATPase and the Na+,K+-ATPase. Forsvaret finder sted i Auditorium 4, Søauditorierne, bygning Elena Bouzinova, MD, den 1. juni 2007 kl med titlen Regulation of intracellular ph in the epithelial cells of the choroid plexus. Forsvaret finder sted i Fysiologisk Auditorium. Cand.med. Ole Norling Mathiassen den 9. juni 2007 kl med titlen Abnormal resistance artery structure in essential hypertension: A prognostic and correctable supplemental target for therapy. Forsvaret finder sted i Auditorium 3, Søauditorierne, bygning Cand.med. Susanne Maigaard Axelsen den 15. juni 2007 kl med titlen Urogynecological dysfunctions after radical hysterectomy, subjective and objective findings. Forsvaret finder sted i Auditorium A, Århus Universitetshospital, Skejby. Cand.scient. Christina Bak Pedersen den 25. juni 2007 kl med titlen Abnormal resistance artery structure in essential hypertension: A prognostic and correctable supplemental target for therapy. Forsvaret finder sted i mødelokale 4, Århus Universitetshospital, Skejby. ASB Tirsdag den 15. maj 2007 kl forsvarer ph.d.- studerende Brian Vahlun Jørgensen fra Handelshøjskolen, Aarhus Universitet sin afhandling The Economics of Product Modularity and Management Accounting in New Product Development. Forsvaret finder sted i Dansk Supermarked Auditorium E2 på Handelshøjskolen, Aarhus Universitet. Tildelinger SUN Det Sundhedsvidenskabelige Fakultets Akademiske Råd har tildelt følgende ph.d.-graden i medicin: Cand.med. Mette Ørskov Sjøland for afhandlingen On the longevity of cemented hip prosthesis and the influence of implant design. Cand.scient. Karen-Marie Pedersen for afhandlingen From gene to function: Conditional knockout of four splice variants of the murine SorCS1 gene. Cand.scient. Rikke Nørregaard for afhandlingen Regulation of renal water and sodium handling in complex kidney diseases. Cand.med. Vivian Langagergaard for afhandlingen Birth outcome in Danish women with breast cancer, cutaneous malignant melanoma, and Hodgkin s disease. Cand.med. Charlotte Buchard Nørager for afhandlingen Postoperative rehabilitation. Effect of eurythropoietin and caffein. Cand.scient. Anne Christine Vingård Olesen for afhandlingen The dimension of correlations with special emphasis on familial aggregation of disease. Cand.med. Esben Selmer Buhl for afhandlingen Searching for new pharmaceutical strategies to improve insulin action. Cand.med. Anne Birgitte Als for afhandlingen Chemotherapy in advanced bladder cancer: Analyses of treatment options and identification of molecular prognostic factors. SAM Det Akademiske Råd har den 3. maj 2007 tildelt Torkil Høg ph.d.-graden i jura på grundlag af afhandlingen Udbudsretlige erstatningsspørgsmål. Det Akademiske Råd har den 4. maj 2007 tildelt Ane Maria Røddik Christensen ph.d.-graden i jura på grundlag af afhandlingen Judicial Accommodation of Human Rights in the European Union. Det Akademiske Råd har den 4. maj 2007 tildelt Jesper Bagger ph.d.-graden i nationaløkonomi på grundlag af afhandlingen Essays on Earnings Dynamics and Job Mobility. Det Akademiske Råd har den 4. maj 2007 tildelt Mads Peter Pilkjær Harmsen ph.d.-graden i nationaløkonomi på grundlag af afhandlingen Three Essays in Behavioral and Experimental Economics. NAT Det Naturvidenskabelige Fakultet har den 23. april 2007 tildelt ph.d.-graden i naturvidenskab til følgende: Carlos A. Arias for afhandlingen Enchancements of nutrient removal performance in constructed wetlands for domestic wastewater treatment. Cand.scient. Jakob Hemmer-Hansen for afhandlingen Population structure and local adaptions in marine fishes. Cand.scient. Anne Gry Hemmersam for afhandlingen Proteins adsorption and naostructuring Studies of model systems relevant for implant materials. Cand.scient. Frank Grønlund Jørgensen for afhandlingen Molecular Evolution in the Genomic Era. Cand.scient. Hanne Krøyer for afhandlingen New cement-based materials based on the addition of clay minerals. Jooyong Lee for afhandlingen Program Validation by Symbolic and Reverse Execution. Cand.scient. Carsten Krogh Nielsen for afhandlingen Mode Locked Fiber Lasers: Theoretical and Experimental Developments Sommerkurser Bedre opgaver bedre oplæg Tværfaglige kurser for alle i skriftlig og mundtlig formidling. Kurserne afholdes i august måned. Tilmeldingsfrist d. 18/7. Se Center for Undervisningsudviklings hjemmeside: forskningsstøtte Velux Fonden indkalder hermed ansøgninger til fondens program til fremme af samfundsvidenskabelig og humanistisk forskning vedrørende social tillid. Fra fondens website kan man hente ansøgningsskema vedr. forskningsprojekter. Ansøgningsfrist: 9. juli 2007 kl. 12. Danish PhD School of Molecular Metabolism has 1 available PhD scholarship for appointment on 1 October 2007 for a three-year period. Further description of the projects can be found at Deadline for application is 8 June Højteknologifonden indkalder interessetilkendegivelser. Fonden støtter projekter, der er baseret på en nytænkende idé, hvor det erhvervsmæssige potentiale kombineres med høj forskningsfaglig kvalitet. De højteknologiske projekter kan søge mellem 2 1/2 og 15 mio. kr. og har en varighed på mellem to og fire år. Der er frist for at indsende interessetilkendegivelse fredag den 22. juni 2007 kl Et højteknologisk projekt er et samarbejde mellem en eller flere virksomheder og en eller flere offentlige forskningsinstitutioner. Projektet tager udgangspunkt i styrkepositioner, såvel forretningsmæssige som forskningsfaglige. Projektets mål er at løse et højteknologisk problem for at imødekomme et erhvervsmæssigt behov. Se stillinger undervisningsassistenter Institut for Sprog, Litteratur og Kultur Ved Afd. f Italiensk er for efterårssemesteret 2007 undervisningsassistentstillinger ledige til besættelse i perioden 1. september december Ansøgningsfrist: 31. maj 2007 kl Anatomisk Institut Et antal stillinger som undervisningsassistent/studenterunderviser er ledige i efterårssemestret Ansøgningsfrist: 25. juni 2007 kl studenterundervisere Ved Institut for Sprog, Litteratur og Kultur, Ved Afd. for Italiensk er en stilling som studenterunderviser ledig til besættelse i perioden 1. september december Ansøgningsfrist: 31. maj 2007 kl andre institutioner Dansk Institut for Internationale Studier Afdeling for holocaust- og folkedrabsstudier søger studerende, der i forbindelse med Auschwitz-dag 27. januar 2008 har lyst til at arrangere tværfaglige workshops om folkedrab for gymnasieelever. Læs mere om temaet, temadagene, hvad vi kan tilbyde, hvad vi forventer af dig og hvordan du kan ansøge på Ansøgningsfrist: 4. juni Danmarks Ambassade i Letland Pr. 1. august 2007 søger ambassaden to praktikanter en i den politiske/økonomiske afdeling og en i handelsafdelingen. Praktikanterne vil indgå som en del af det samlede team på ambassaden og kan derfor komme til at beskæftige sig med alle forefaldende opgaver. Ansøgningsfrist: 31. maj Det Danske Institut i Damaskus søger to praktikanter, med tiltrædelse 1. august 2007 eller så snart som muligt derefter. Ansøgningsfristen: 31. maj kurser Forskeruddannelsen Sundhedsvidenskab Oversigt over kurser kan ses på E-læringsenheden tilbyder følgende kurser og workshops for ansatte ved AU: 4. juni: Introduktion til AULA 7. juni: VideoRoadshop særarrangement med Forskningsnettet 13. juni: Avanceret kursus i AULA For yderligere oplysninger og tilmelding se bolig Til leje: Dejlig villa i nærheden af Aarhus Universitet (tæt ved skov og strand) udlejes fra juli, 2007 til danskere eller udlændinge med tilknytning til Aarhus Universitet. Mobil Nice large house for rent from July 1 to July 15, 2007 in quiet residential neighbourhood next to Aarhus University, with walking distance to the Center of Aarhus, the beach, and forest. 170m2, 3 bedrooms, bathroom, living room with access to own garden ect. 130 Euro/day. Mobile Et 4-værelses parcelhus på 90 kvm., beliggende i Kystparken Egå, med dejlig have og strandret i 4. række fra vandet, udlejes fra Husleje kr ,-/md. Depositum 3 mdr. husleje. Lejer betaler beløb for el, vand og varme. Ingen husdyr. (Huset kan delvis møbleres. Huslejen reguleres derefter). Tlf Søges: Newly appointed Professor at Aarhus University is looking for a flat/apartment with 4 bedrooms (= 100 sqm), from July/August Andreas Steen (Berlin), (office); (priv.) RENTAL WANTED. New lektor at the University seeks to rent three-bedroomed house or flat from July 1 for 3 months. Contact Mark Sedgwick, in English if possible. Århus Tandlægeskole Gæsteprofessor fra England søger bolig i september måned Tandlægeskolen søger også fremleje af boliger/ huse/lejligheder til specialiststuderende europæiske tandlæger, der har tilmeldt sig kursus på Tandlægeskolen fra Henvendelse til Afdeling for Ortodonti, Århus Tandlægeskole, professor Birte Melsen på telefon Boligannoncer Sendes til Studenterrådet, Aarhus Universitet Ndr. Ringgade 3, 8000 Århus C Tlf vedlagt 50 kr. til dækning af omkostninger. Ved indrykning via indbetales beløbet med angivelse af navn på Annoncen kan afleveres på ovennævnte adresse. Se også boligannoncerne på: Her er det også muligt at indtaste sin annonce gratis. Annoncen vil være tilgængelig i ca. 20 dage.\n15 CAMPUS 10 / KALENDER Oplysninger om arrangementer sendes til Det århusianske firma Derby brugte i 1951 Den Gamle By til at promovere årets nye modeller. Samme år dukker ordet "knallert" op i den danske færdselslov. Nu er Derby-knallerten og mange andre tilbage i Den Gamle By på udstillingen Knald på Cyklen. tohjulet nostalgi Den klassiske væltepeter og den første røvskubber er nogle af de mobile ejendommeligheder, som nostalgikere med hang til oliefingre og twist i baglommen nu kan studere i Den Gamle By. Museet dykker i sin aktuelle udstilling nemlig ned i cyklens og knallertens historie. Cykelafdelingen byder ud over væltepeteren på en sofacykel og andre glemte modeller fra way back when, men også en elcykel og et par montrer med tilbehør, der vil rykke i fingrene hos enhver cykelnørd. Knallertens brogede historie begynder med den cykel med hjælpemotor, som førnævnte røvskubber eller numsebrummer egentlig var. Skylon, Everton og den 3- gearede Puch føjer sig til historien på museet, som naturligvis også kan byde på den lille røde Puch Maxi til pigerne. Nørderne kan gætte knallertlyde, og i biografen ruller knallertreklamer og film over lærredet. knald på cyklen den gamle by åben kl meningen med livet Hvad blev der af meningen med livet? Ja, den er der måske nok, men det er ikke meget, der bliver talt om den heller ikke blandt filosoffer, mener en gruppe filosofistuderende, som har indkaldt bidrag til en dag med debat om netop livets mening. Er den forsvundet i common sense eller den debat om det gode liv, som filosoffer har bidraget til de seneste år? Spørgsmålet får i hvert fald ikke samme opmærksomhed som i eksistentialismens storhedstid, men har nærmere en lidt kuriøs status blandt filosoffer, siger stud.mag. Jon Grimm fra Filosofisk Studenter Kollokvium (FSK), der arrangerer symposiet i samarbejde med Afdeling for Filosofi. Her tager stud.mag. Mikel Lodahl fat på Johannes Sløks opgør med meningstabet og forsøget på at forene sekularisering med gudstro. Ph.d.-studerende Rikke Louise Peters kaster et kritisk blik på den politiske højrefløj, der forankrer livets mening i historien og finder tilværelsens autencitet i den nationale selvbevidsthed. Hvad det egentlig er, vi spørger om, når vi spørger om meningen med livet, er temaet for stud.mag. Thomas Bohls indlæg, der også vil søge svar på, hvad spørgsmålet implicerer. FSK har tidligere arrangeret symposier om ondskab samt sex og filosofi, og begge gange noteret en pæn succes. meningen med livet 31. maj kl. 10-? mødelokale 1, studenternes hus fusionsfest i parken 10 timer omkring syv fredagsbarer i universitetets forårsgrønne park med nogle af tidens hotte danske musiknavne på scenen. Så kan det ikke gå helt galt. Anledningen er det nyfusionerede Aarhus Universitet, som den næsten lige så nye fusion af Studenterrådet og Handelshøjskolens Studenterlaug vil fejre med kolde øl, varme hjerter og hed musik, før græsset overlades til eksamensterperiet. Bli Glad, Grand Avenue, Nephew (foto) samt Nik og Jay træder op på scenen i nævnte rækkefølge denne dag, hvor dj s og Per Vers kæder det hele sammen mellem temabarer, volleyball, kroket og glødende kul på grillen i den park, som Steffen Brandt har udnævnt til Danmarks smukkeste spillested. Det koster sølle 40 kr. at tjekke det udsagn. Men du skal have studiekort for at få adgang til herlighederne. Ricky John Molloy LUNDBECKFONDEN INDKALDELSE AF FORSLAG TIL KANDIDATER TIL Lundbeckfondens Forskerpris for Yngre Forskere 2007 Lundbeckfonden vil også i 2007 uddele en personlig hæderspris til en dansk forsker under 40 år, der har præsteret fremragende forskning inden for sundheds- eller naturvidenskaberne. Prisen er en personlig hæderspris på kr. Prisen uddeles på basis af begrundede indstillinger fra ledende forskere ved de danske universiteter eller højere læreanstalter. Indstillingen sendes i 6 eksemplarer til Lundbeckfonden. Indstillingen må højst fylde 2 A4 sider og skal ledsages af C.V. og publikationsliste vedr. den person, der indstilles. Indstillingerne skal være Lundbeckfonden i hænde senest den 30. juni Tidligere indstillede kandidater kan genindstilles under forudsætning af, at de opfylder alderskriteriet. Forslag, der kun fremsendes pr. fax eller vil ikke blive accepteret. Eventuelle spørgsmål kan rettes til fung. forskningschef, Ph.D. Anne-Marie Engel. LUNDBECKFONDEN, Vestagervej 17, 2900 Hellerup. Tlf fusionsfest 25. maj kl billetsalg: handelshøjskolen: klubben og sl-kontoret øvrige fakulteter: kantinerne i stakladen, nobelparken, it-huset og på tandlægeskolen L u n d b e c k f o n d e n e r e n e r h v e r v s d r i v e n d e f o n d m e d v æ s e n t l i g e a k t i e p o s t e r i H. L u n d b e c k A / S o g A L K - A b e l l ó A / S. F o n d e n u d d e l e r å r l i g t c a m i o. k r. t i l v i d e n s k a b e l i g e f o r m å l i n d e n f o r s u n d h e d s - o g n a t u r v i d e n s k a b e r n e.\n16 16 10 / 2007 The Party Boat Redigeret af Hans Plauborg En sundhedsskadelig espresso Videnskabelige studier er efterhånden ved at falde over hinanden for at fortælle os, at kaffe i moderate mængder kan reducere risikoen for en lang række sygdomme, herunder diabetes, Parkinsons, Alzheimers, nyre- og galdesten samt ikke mindst kræft i endetarmen. Det er især kaffens indhold af antioxidanter, der giver en helseeffekt, fordi antioxidanterne ødelægger de sundhedsskadelige molekyler kaldet frie radikaler, der dannes, når vi fordøjer maden. Desværre tyder meget på, at man skal holde sig til den kedelige filterkaffe, hvis man vil udnytte kaffens sundhedsfremmende virkninger. For kaffe indeholder også betydelige mængder skadelige fedtstoffer som cefestol og kahweol, og mens de opfanges af papirfilteret i en almindelig kaffemaskine, ryger de direkte med ned i kaffen i en moderne espresso, caffelatte eller stempelkandekaffe. Nye norske undersøgelser viser, at cafestol og kahweol markant øger indholdet af kolesterol i blodet, hvilket som bekendt øger risikoen for hjerte- og karsygdomme. Det er et stort problem, at kaffe i dag ofte fremstilles som sundhedsfremmende. Det handler i høj grad om, hvilken kaffe man drikker. Kaffe, der ikke er filtreret gennem papir, kan man efter min mening bestemt ikke kalde sundt, siger Lene Frost Andersen fra Avdeling for Ernæringsvitenskap ved universitetet i Oslo. Aldrig mere hundelort Hvad skete der egentlig ombord på det gode forskningsskib Vædderen, som den amerikanske ambassade i København angiveligt døbte The Party Boat? Holdningerne er så delte, at noget tyder på, at der i hvert fald er blevet røget rigelige mængder sjov tobak ombord. Nu plejer journalister ikke være så sarte og gå af vejen for en spontan fest, men når den foregår på åben sø, er det åbenbart en anden sag Det er muligt, at søfolk gør sådan på et almindeligt togt, men dette togt var ikke almindeligt. Og det virkede stærkt, at det første, man mødte efter en lang og trættende flyvetur, var berusede søfolk, siger Jyllands-Postens projektleder på ekspeditionen Trine Jensen til sin egen avis. Hun kalder festerne ombord vildere end de vildeste kollegiefester, og for alle os, der engang har boet på kollegium, lyder det bestemt vildere end vildt og noget overdrevet. Hvilket kollegium har Trine Jensen boet på? Jyllands-Postens pressefotograf Ole Juncker har også været vidne til lidt af hvert: Der blev drukket flere gange, mens skibet sejlede, selv om det generelt ikke var tilladt. Den ene gang var det journalister og forskere, mens den anden var ved et gløggarrangement, der udviklede sig til en fest. En enkelt gang blev der også røget hash, fortæller han til moderavisen og bekræfter dermed hypotesen om den sjove tobak, som han dog ikke kan dokumentere med billeder. Men hvad kan man også forlange af pressefotografer nu om stunder? Helt anderledes har erhvervsmanden Lars Kolind oplevet løjerne ombord. Druk på Vædderen? Det er simpelthen grebet ud af luften. Da vi passerede polarcirklen, blev der vistnok serveret én genstand, men derudover blev der på mit togt overhovedet ikke drukket, og jeg oplevede derfor slet ikke, at alkohol var et problem ombord, siger Kolind, der som inkarneret spejder nok ville have opdaget Illustration: Kim Hagen Meget kan man sige om Galathea-ekspeditionen, men omtale i medierne skorter det ikke på. Sidste skud på stammen er Jyllands-Postens påstand om, at "Vædderen" tiltider var en sejlende kollegiefest. enhver festlig uregelmæssighed på Vædderen. Og dog. Et nyt rygte går nemlig på, at indbydelserne til festivitas ombord i bedste gymnasie- og sømandsstil kørte via små håndskrevne sedler, og Lars Kolind tager slet ikke mod papir. Det har han ikke gjort siden han for år tilbage lancerede det papirløse samfund i sin daværende virksomhed Oticon og som et symbol lod de indscannede og makulerede dokumenter falde ned gennem etagerne i Oticon-bygningen i et stort plexiglasrør. Lars Kolind er altså (heller) ikke et troværdigt vidne til begivenhederne ombord. Spørgsmålet er, om sandheden om The Party Boat / Vædderen nogensinde kommer for dagen. Hans Plauborg / Et hollandsk firma hævder at kunne løse problemet med hundelorte på villavejene. Firmaet har fremstillet en ny type hundemad, der stort set ikke skaber efterladenskaber fra hunden. De to opfindere Jos van der Linden og Nanette Waldorp siger, at 90 procent af deres hundemad ved navn Energique absorberes i hundes krop. Resten kommer ud som en lugtfri og tør dej, som kan samles op med fingrene om nødvendigt. Produktet har fået videnskabelig anerkendelse af forskere på universitetet i Utrecht. Ifølge deres studier vil en standardhund, der får sine daglige portioner Pedigree, skulle af med tarmindholdet tre gange om dagen, mens en hund, der spiser Energique, kan nøjes med en gang om ugen. Forklaringen er bl.a., at Energique er 100 procent kødbaseret, mens almindelig hundemad kun indeholder ca. 15 procent kød. Pebermynte-te mod uønsket hår Behårede kvinder kan reducere deres uønskede hårvækst ved at drikke pebermynte-te. Det viser undersøgelser fra Demirel-universitetet i Tyrkiet, der har studeret 21 særligt lodne kvinder og udgivet resultaterne i tidsskriftet Phytotherapy Research. Når visse kvinder fremstår mere behårede, end de burde, skyldes det, at de har for mange mandlige (androgene) hormoner. Men det kan pebermynte hjælpe på. Efter at kvinderne havde indtaget myntete to gange om dagen i fem dage, målte forskerne en betydelig reduceret mængde androgener (især testosteron) hos de 21 kvinder. Forskerne kom i øvrigt på sporet af pebermyntens mulige hårreducerende effekter på kvinder, efter at andre undersøgelser viste, at ekstrakt fra pebermynteplanten (Mentha spicata Labiatae) reducerer mænds libido.