METODEHÅNDBOG FOR HENVENDELSER FRA UNGE TRUEDE KVINDER, MÆND OG PAR MED ANDEN ETNISK HERKOMST END DANSK - PDF\nDownload "METODEHÅNDBOG FOR HENVENDELSER FRA UNGE TRUEDE KVINDER, MÆND OG PAR MED ANDEN ETNISK HERKOMST END DANSK"\n1 Udarbejdet af Københavns Kommune Socialforvaltningen Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 2007 METODEHÅNDBOG FOR HENVENDELSER FRA UNGE TRUEDE KVINDER, MÆND OG PAR MED ANDEN ETNISK HERKOMST END DANSK\n2 Indledning... 3 Handleplan for unge truede med anden etnisk herkomst... 3 Målgruppe... 4 Etnisk Konsulent Team... 4 Teoretisk ramme... 5 Fase 1: Rådgivning og undersøgelse... 6 Undersøgelsesarbejdet/udredning af problemforståelse... 8 Kulturagrammet/overblik over familiens livssituation... 9 Hvordan bruges informationerne fra kulturagrammet? Stamtræ Koordinerende møder Risikovurdering i forhold til akutanbringelse Fase 2: Intervention/Dialog med familien Hvordan indledes en konstruktiv dialog Konfliktløsning Konfliktmægling Familierådslagning Fase 3: Eventuel anbringelse/akutophold Anbringelse af unge under 18 år det lovmæssige grundlag Afbrydelse af forbindelsen mellem den unge og forældrene Handleplaner Tilbud til unge fra det 18. til 22. år det lovmæssige grundlag Akutophold til unge over 18 år det lovmæssige grundlag Sikkerhed Fase 4: Opfølgning Støtte den unges udvikling Afslutning Litteratur Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 2\n3 Indledning Svære generationskonflikter, som kan relateres til tvangsægteskaber, social kontrol og æresrelaterede trusler/undertrykkelse, i familier med anden etnisk herkomst end, er et af de områder der fylder mere og mere i det socialfaglige arbejde. Dette ses blandt andet i Etnisk Konsulent Team, som tilbyder faglig sparring til sagsbehandlere i Københavns Kommunes Socialforvaltning. Teamet har i 2006 været involveret i ca. 200 sager, hvor problematikken kan relateres til generationskonflikter, herunder tvangsægteskaber. Denne opmærksomhed ses også hos Rigspolitiet, som d. 22. januar 2007 udsendte en strategi for politiets indsats vedrørende æresrelaterede forbrydelser. Strategien skal ses som en del af en større indsats, hvor Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter, NEC, blandt andet i august sidste år begyndte at registrere æresrelaterede anmeldelser 1. Flere undersøgelser peger på at professionelle kan opleve udfordringer i det at intervenere i familier med anden etnisk baggrund end, fordi kulturen, relations- og reaktionsmønstre umiddelbart synes meget fremmed 2. Den professionelles faglige kunnen er ofte tilstrækkelig men bliver i nogle tilfælde sat ud af spil, når det drejer sig om familier med anden etnisk herkomst end. Der kan konstateres en overrepræsentation af tilfælde, hvor vi som professionelle enten undlader at gribe ind under henvisning til at problemerne er for kulturspecifikke, eller at vi overrumples af historiens dramatiske karakter og akutanbringer uden at undersøge sagen tilstrækkelig 3. En opgave for den professionelle er at arbejde med at nedbryde disse barrierer og fokusere på de sociale problemer, som er belastende for hver enkelt familie. For at det kan lykkes, er det Etnisk Konsulent Teams erfaring, at det er nødvendigt at have en nysgerrig og anerkendende tilgang til familien og ikke være bekymret for at gribe ind. Dér hvor en ung og familien typisk svigtes er, hvor der ikke spørges ind, fordi et emne opfattes som værende for følsomt. Handleplan for unge truede med anden etnisk herkomst Metodehåndbogen er en del af en større handleplan i Københavns Kommune, hvor Socialforvaltningen ønsker en øget opmærksomhed omkring henvendelser fra truede unge med anden etnisk herkomst end i alderen år, eksempelvis i forbindelse med 1 Undersøgelse foretaget af Rigspolitiet, se 2 Skytte, 1999, s. 10. Her henvises til Marianne Skytttes egne erfaringer, Lotte Bøggild Mortensen, Bo Ertmann og Jill E. Korbin 3 Allégårdsprojektet, 2004, s. 10 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 3\n4 tvangsægteskaber og æresrelateret vold/undertrykkelse. Ud over metodehåndbogen er der udarbejdet en pixiudgave. Metodehåndbogen er en mere grundig gennemgang af de forskellige metoder som kort bliver skitseret i pixibogen. Der er også udgivet en pjece til unge, som giver en kort introduktion til rettigheder og handlemuligheder, samt henvisning til hvor unge kan få hjælp. Pjecen ligger på socialcentrene, skoler, biblioteker, ungdomsklubber, praktiserende læger m.m. Sagsbehandlere kan også udlevere pjecen til den unge. De 3 udgivelser kan downloades på eller rekvireres hos Etnisk Konsulent Team/Døgnkontakten på tlf Denne metodehåndbog vil forhåbentlig kunne bidrage til at forebygge tvangsægteskaber og til at finde alternative løsninger på de problemstillinger som familien kan have. Hensigten er at understøtte det sociale arbejde med en større indsigt i familiens baggrund og derefter vælge de metodetilgange, som er relevante i forhold til den enkelte ung og families problemstilling. Den bedste udgang på en konflikt mellem generationer er, at både den unge og familien kan leve med løsningen på længere sigt. Det skal derfor altid undersøges om der er mulighed for dialog eller en anden form for konfliktløsning samtidig med eller i stedet for en foranstaltning iværksættes. Målgruppe Metodehåndbogen henvender sig til alle professionelle, der arbejder med unge med anden etnisk herkomst end (både kvinder og mænd) fra 15 år og opefter, hvor problemstillingen kan relateres til svære generationskonflikter, herunder trussel om tvangsægteskab, social kontrol og æresrelateret vold/undertrykkelse. Etnisk Konsulent Team Etnisk Konsulent Team er etableret på Døgnkontakten og hører under Socialforvaltningen. Der er tale om et gratis tilbud, der yder tværfaglig konsulentbistand til medarbejdere på Københavnske socialcentre og døgninstitutioner, som har brug for en dialog og drøftelse af indfaldsvinkler og mulige løsningsforslag i relation til unge eller familier med anden etnisk herkomst. I den forbindelse kan konsulenter fra Etnisk Konsulent Team benyttes som mæglere mellem en ung og familien. Teamet stiller sig ligeledes til rådighed, hvis der ønskes en mere generel dialog ved teammøder, emnedebatter etc. Endvidere arbejder Etnisk Konsulent Team fortsat med at kortlægge og analysere de problemstillinger, som unge med anden etnisk herkomst er bærere af, herunder problemkompleksitet, omfang og art. Denne kortlægning og analyse skal anvendes til Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 4\n5 dokumentation af problemernes omfang, og til at kunne påpege og videreformidle, hvor nye behov for tiltag kunne være nødvendige. Teoretisk ramme Der vil i metodetilgangene især blive lagt vægt på dialogbaserede samtaler med udgangspunkt i en systemisk referenceramme. Den systemiske tankegang er valgt, da den kan være anvendelig i forhold til at skabe forandring og udvikling, igangsætte læreprocesser og skabe bæredygtige relationer mellem mennesker 4. En systemisk referenceramme kan bidrage til en måde at omgås andre mennesker, hvor den enkelte respekteres samtidig med at forandringsprocesser i gangsættes. Afsættet vil være i den enkelte og den kontekst som personen er en del af. Ud fra systemteorien opfatter man samfundet som bestående af mange mindre og større systemer med egne normer, idealer, regler, sprogbrug mv., hvor det enkelte menneske indgår i et samspil med de systemer vedkommende tilhører. At tænke systemisk vil sige at tænke i relationer og sammenhænge. Cirkularitetsbegrebet er centralt, og det indebærer, at man opfatter en hændelse i relation til andre begivenheder, der gensidig skaber og vedligeholder hinanden 5. Som professionel skal man kunne sætte sig ind i de systemer den enkelte tilhører, for eksempel familie, omgangskreds og religion. Den professionelle er også præget af sin baggrund og må derfor tilsvarende erkende sin egen baggrund i - oftest - helt andre systemer end eksempelvis en ung med anden etnisk herkomst end. Systemisk tankegang bygger på den opfattelse, at mennesket ud fra sin viden og erkendelse etablerer - konstruerer - en fortolkning af virkeligheden, der kan give tilværelsen mening og indhold 6. For at forklare en hændelse eller et problem må man tage hensyn til komplicerede samspil og kigge på den eller de sammenhænge problemet optræder i. En måde, hvorpå en ung og familien kan hjælpes, er at den professionelle forsøger at bidrage til opbyggelsen af en eller flere alternative konstruktioner, som kan bringe vedkommende videre. Hertil kan den professionelle benytte sig af en række metoder, der kan udforske og udfordre den unge og familiens konstruktioner. De værktøjer som vil blive fremhævet i denne metodehåndbog er i den første undersøgende og rådgivende fase kulturagrammet, optegnelse af stamtræ og koordinerende møder med fagpersoner 4 Døgnkontakten har oparbejdet erfaringer inden for systemisk teori i samarbejde med Allégårdsprojektet. Se b. la. Allégårdsprojektet s Lund-Jacobsen og Wermer, 2001, s VidensCenter for Vejledning, Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 5\n6 omkring familien. I anden fase vil interventionsmetoder som konflikthåndtering, mægling og familierådslagning blive beskrevet. Den tredje fase indeholder en gennemgang af relevante paragraffer i serviceloven i forbindelse med anbringelse af børn og unge, samt unge over 18 år som har behov for ophold på et krisecenter. Desuden vil opmærksomhedspunkter omkring sikkerhed blive skitseret. Endeligt vil der i fjerde fase blive sat fokus på, hvordan man sikrer en opfølgning på anbringelsesstedet, således at den unge kommer videre med en så hensigtsmæssig tilværelse som muligt. Afsættet vil igen være i den systemiske tankegang, hvor tilgangen bygger på at møde den unge og familien der, hvor de er, så alle parter i højere grad føler sig mødt på en måde, hvor den professionelle indsats opleves som en reel hjælp. Fase 1: Rådgivning og undersøgelse Der vil som introduktion til dette afsnit blive henvist til relevante paragraffer i lovgivningen i forbindelse med rådgivnings- og undersøgelsesarbejdet. Derefter vil som nævnt forskellige værktøjer til at kvalificere dette arbejde blive skitseret, herunder kulturagrammet, optegnelse af stamtræ og koordinerende møder med fagpersoner omkring familien. Børn og unge (over/under 18 år), samt forældre, har ret til åben og anonym rådgivning hos kommunen, jf. serviceloven 11. Den professionelle skal ifølge Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, jf. 3, behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Borgeren skal have mulighed for at medvirke ved behandling af sin sag, jf. 4 og kommunen skal hjælpe i forhold til alle de muligheder der findes for at give hjælp efter den sociale lovgivning, herunder også rådgivning og vejledning, efter 5. Desuden skal en borger altid informeres om retten til at klage medfør relevant lovgivning, og at en klage til det sociale nævn jf. 67 skal ske inden 4 uger efter, at klageren har fået meddelelse om afgørelsen. Hvis man antager, at en ung under 18 år har behov for særlig støtte, skal der som altid i børnesager iværksættes et systematisk sagsforløb 7. Først skal der, jf. serviceloven 50, ske en undersøgelse af den unges forhold, hvor man blandt andet skal anlægge en helhedsbetragtning, der omfatter barnets eller den unges udvikling og adfærd, familieforhold, skoleforhold, sundhedsforhold, fritidsforhold og venskaber samt andre relevante forhold, jf. stk. 2. Ifølge stk. 3 skal der desuden ske en afdækning 7 Systematisk sagsforløb har følgende faser: 1. henvendelsesfasen, 2. undersøgelsesfasen, 3. procesbeslutning, 4. handleplan, 5. myndighedsafgørelsen, og 5. bestilling af ydelse. Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 6\n7 af ressourcer og problemer hos barnet, familien og netværket. Der skal ligeledes efter stk. 4 ske en inddragelse af de fagfolk, som allerede har viden om barnet eller den unges forhold. Endeligt skal undersøgelsen resultere i en begrundet stillingtagen til om der er grundlag for at iværksætte foranstaltninger, og i givet fald hvilken art de bør være, medfør stk. 6. Der skal som udgangspunkt træffes afgørelse om at iværksætte en 50 undersøgelse, med samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge. Hvis forældremyndighedshaveren eller den unge ikke giver samtykke, kan undersøgelsen gennemføres uden samtykke ved at indhente nødvendige eksisterende oplysninger, efter 50, stk. 9. I sager hvor iværksættelse af en undersøgelse vurderes nødvendig for at kunne afgøre om der er åbenbar risiko for alvorlig skade på et barns eller ungs sundhed eller udvikling, kan børn og unge-udvalget beslutte at iværksætte en undersøgelse uden samtykke, for eksempel under ophold på en institution, jf. 51. Det er vigtigt at huske at en 50 undersøgelse jf. stk. 5; ikke må være mere omfattende, end formålet tilsiger, og skal i øvrigt gennemføres så skånsomt, som forholdene tillader. For unge over 18 år, skal socialcentret jf. serviceloven 12; sørge for tilbud om gratis rådgivning til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer. Anonymitet kan ofte gøre det lettere for målgruppen at henvende sig til de professionelle. Derfor skal der altid informeres om anonymitet, tavshedspligt og underretningspligt. For at kunne foranstalte tilbud til den unge, skal anonymiteten dog ophæves, og en 50 undersøgelse igangsættes. For sagens eventuelle videre forløb er det væsentligt at der sørges for dokumentation, det vil sige at alle relevante oplysninger noteres. Disse oplysninger kan efterfølgende fortroligt videregives til andre instanser, så der ikke bruges ressourcer på at genskabe viden. Sikkerheden omkring sagen er absolut vigtig, og det skal tydeligt markeres, hvor oplysninger ikke må videregives 8. Følgende skal ses som en række værktøjer til at optimere undersøgelsesarbejdet, og kan blandt andet bruges i forbindelse med procedurerne i et systematisk sagsforløb. (Her tænkes på en grundig 8 LOKK, Værktøjskasse Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 7\n8 udredning af problemforståelsen i en 50 undersøgelse, så relevante formål, mål og delmål for indsatsen efterfølgende kan fastlægges i handleplanen, før en foranstaltning iværksættes). Det er i den proces vigtigt at sparre kollegialt, da det ofte kan være meget komplicerede sager. Der er samtidig i denne fase mulighed for at kontakte Etnisk Konsulent Teams konsulenter med henblik på faglig sparring. Undersøgelsesarbejdet/udredning af problemforståelse Som professionel er man forpligtiget til, som i alt socialt arbejde, at være udspørgende omkring selv følsomme ting. Etnisk Konsulent Team har erfaret, at det kan være anvendeligt at stille åbne og anerkendende spørgsmål, hvor svaret gentages, for at sikre, at man har forstået det rigtigt. Undgå så vidt muligt at stille hvorfor-spørgsmål, da det ofte kommer til at virke moraliserende. Man kan i stedet spørge hvor, hvem, hvordan etc. Ved løbende at opridse de forskellige problemstillinger kan den unge hjælpes til at blive opmærksom på hvilken problemstilling, der er vigtigst først at fokusere på. Lad være med at foreslå løsninger før problemet er belyst. Lad også være med at moralisere, tage parti eller give løfter 9. En metode som kan være gavnlig er at starte med at spørge ind til den unges opfattelse og status på situationen, eksempelvis: Lineære spørgsmål 10 : Bruges i forhold til at orientere sig i sagen og for at opnå en beskrivelse af forløbet og sammenhænge: Hvad er der sket? Hvor længe har det stået på? Hvem har gjort hvad? Hvilken kontakt har du til din familie? Cirkulære spørgsmål 11 : Bruges til at udforske sagen yderligere og den unges forestillinger om dilemmaet: 9 LOKK, Værkstøjskasse 10 Center for Konfliktløsning, 2003, Undervisningsmateriale fra Bo Ørsnes 11 Spørgsmålene er taget fra Allégårdsprojektet Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 8\n9 Hvad ønsker du at opnå? Hvordan påvirker det dig? Er der andre der oplever situationen ligesom dig? Hvorledes tror du dine forældre vil reagere på dine ønsker? Få den unge til at sætte sig i forældrenes sted og forestille sig hvad de konkret vil sige og gøre? For eksempel: Hvad ville du gøre i dine forældres situation? Er dine forældre opmærksom på hvilke udfordringer det kan skabe for dig at vokse op i Danmark? Taler I om det? Kender du til deres holdning? Hvordan kunne du tænkte dig at dine forældre kunne hjælpe dig eller gøre tingene anderledes? Er der noget usagt mellem jer? Hvad tror du er grunden til, at det evt. kan være svært for dine forældre at hjælpe dig? Hvad tænker du at dig og din familie har brug for hjælp til? Hvem forestiller du kunne være bedst til at hjælpe? Ovenstående spørgsmål kan bruges i det indledende rådgivnings- og undersøgelsesarbejde for at vurdere sagens karakter, og om der er behov for iværksættelse af en mere dybdegående undersøgelse, hvortil for eksempel kulturagrammet kan benyttes.. Kulturagrammet/overblik over familiens livssituation For at optimere undersøgelsesarbejdet og som et redskab til at vurdere blandt andet risikoniveauet og trusselsbilledet i forbindelse med en eventuel akutanbringelse, er det vigtigt, at man samtidig forsøger at danne sig et holistisk billede af familiens aktuelle livssituation. Dette kan gøres ved hjælp af eksempelvis kulturagrammet. Kulturagrammet kan være medvirkende til at afdække familiens værdimæssige og kulturelle særtræk, så man kan forsøge at undgå stereotypisering af familien. For at kunne vurdere trusselsbilledet og derved om den unge har brug for krisehjælp eller anden akut behandling, skal man selvfølgelig spørge direkte ind til, om den unge er blevet truet og/eller har været udsat for vold, og hvornår og hvilke situationer der har udløst volden. Derudover er det desuden altid vigtigt at sætte den unges version og udlæg af situationen i sammenhæng med den kontekst, som han/hun er en del af. På den måde kan man prøve at få flere stemmer i spil og få et tydeligere billedet af hvor alvorlig situationen er. Det er Etnisk Konsulent Teams erfaringer, at nogle unge i enkelte situationer for at få hjælp, kan overdrive deres trusselsbillede, når de henvender sig til de professionelle. At en ung overdriver en situation behøver dog ikke betyde, at han/hun ikke har problemer. Det er bare uhyre vigtigt, at man grundigt tjekker sammenhæng og tvivlsspørgsmål under samtalen, således at den unge og familien får den rigtige hjælp. Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 9\n10 Kulturagrammet 12 : 1. Længde af ophold her i landet + Alder ved migration 2. Årsag til migration + Juridisk opholdsgrundlag 3. Karakter af brud med hjemlandet 6. Modersmål. Sprog talt i hjemmet og i det etniske miljø. 4. Familierelationer Familien (liste over de enkelte familiemedlemmer) 7. Værdier omkring familieliv 8. Værdier omkring uddannelse og arbejde 5. Socialt netværk: Kontaktflader i det etniske miljø + i øvrigt 10. Betydning af vanskelige hændelser (kriseudløsende) begivenheder 9. Sundhedsopfattelse 12. Livsplaner 11. Religioner og dens betydning i hverdagen Der vil i det nedenstående blive fremhævet de temaer fra kulturagrammet, som Etnisk Konsulent Team har erfaringer med er vigtige at spørge ind til i forbindelse med generationskonflikter. Spørgsmålene er taget fra Allégårdsprojektet Interviewguide til den unge 13 : Immigrationsårsag og opholdstilladelsesgrundlag? Årsagen til hvorfor familien forlod hjemlandet kan være med til at give et klarere billede af familiens samlede situation 14. Er det for eksempel på grund af krig eller er der andre årsager til, at de er kommet til landet? Var de andre steder før ankomsten til Danmark. Er de ankommet til Danmark sammen, eller er de kommet hver for sig? Det er med andre ord hensigtsmæssigt at spørge ind til, om det er en familie, der har håb om og mulighed for at vende tilbage til oprindelseslandet 12 Skytte, 1999, s Allégårdsprojektet (2004) 14 Sareen, 2003, s. 151 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 10\n11 efter få år i Danmark? Eller er det en familie, der eksempelvis på grund af politiske årsager aldrig kan vende tilbage? Ved at spørge ind hertil kan man få en fornemmelse af, hvordan familien opfatter det at være i Danmark, og hvilke konsekvenser det kan have for det liv familien lever 15. Hvor lang tid har din familie opholdt sig i Danmark? Er du/i kommet til Danmark som indvandrere, flygtninge eller via familiesammenføring? Hvor længe har I haft mulighed for at leve sammen som familie? Hvis I har levet adskilt, hvilken betydning har det da haft for dig og dit forhold til din familie? Hvad var årsagen til bruddet? Hvor føler du/din familie sig mest tilknyttet? Til Danmark eller oprindelseslandet? Hvad tænker du/i om fremtiden ønsker du/i at blive eller vende tilbage? Er de enkeltes familiemedlemmers muligheder og ønsker ens eller forskellige? (Det er vigtigt at få afklaret kvindens/mandens opholdsstatus, og være opmærksom på bestemmelserne i udlændingeloven 11 og 19 - forlængelse og inddragelse af opholdstilladelse). Familierelationer og netværk? Tanken er her at få afdækket familiens netværk og etablere en kvalificeret viden om de relationer familien har i Danmark og i andre lande (se i øvrigt brug af stamtræ i næste afsnit). Hvordan er eksempelvis magtstrukturen og beslutningskompetencen i familien. Er der en onkel eller bedsteforældre i hjemlandet, som har noget at skulle have sagt? Derudover kan man også se på de sociale relationer som familien har opbygget i Danmark, for eksempel naboer og andre bekendte. I nogle tilfælde ses det, at problemer internt i familien kan få alvorlige konsekvenser for en ung, hvis det lige pludselig er familiens ære og ansigt udadtil, som skal beskyttes 16. Hvilke familiemedlemmer bor her i landet? Hvilken betydning tænker du, at jeres særlige familiestruktur har for din problemstilling? Hvordan ser dine forældres netværk ud i Danmark? Hvem omgås de? Hvad betyder det for din problemstilling? 15 Sareen, 2003, s Sareen, 2003, s. 153 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 11\n12 Familielivets værdigrundlag familiehistorien? Er familien fra et landsbysamfund eller kommer de fra en storby? Dette kan være vigtigt i forhold til at forstå, hvordan de enkelte familiemedlemmers indstilling er til accept af forandringer, for eksempel i forhold til relationer mellem forældre og børn i fremtiden 17. Hvor er dine forældre opvokset? Land/by? Hvad tænker du om dine forældres børneopdragelse? Hvad synes du er godt ved den? Hvilken betydning har ære, skyld og skam i jeres familie? Hvilken betydning har det for dig? Hvilken rolle har dine brødre i jeres familie? Hvor meget frihed synes dine forældre det er rimeligt, at du har? Hvad må du selv bestemme? Hvilke livsplaner/fremtidsplaner og ønsker tror du dine forældre har for dig og jeres familie? Hvad er dine forældres holdning til ægteskab? Må du selv bestemme eller er det et familieanliggende. Er det noget I taler åbent om? Er dine søskende gift? Har deres ægteskab været arrangeret? Har dine søskende været udsat for vold og trusler i forbindelse hermed, og i hvilket omfang? Værdier omkring uddannelse, arbejde og fritid? Familiens værdier og traditioner i forbindelse med uddannelse, arbejde og fritid er vigtigt at kende i forbindelse med ændrings- og udviklingsprocesser ved konkrete sociale problemer 18. For eksempel kan man se på forældrenes ambitionsniveau på deres børns vegne, og om de for eksempel vægter at deres datter skal have en uddannelse, eller om ægteskabet kommer i første række 19. Hvordan er din families værdier og traditioner omkring arbejde/uddannelse? Hvad er dine tanker/planer. Er det noget I taler åbent om? Hvad siger dine forældre? Hvad laver du i din fritid. Hvad accepterer dine forældre og hvad accepterer de ikke? Religion - og dens betydning for hverdagslivet? Opfattelse af religion i familien, kan blandt andet hjælpe til at forstå familiens livssituation og deres bevæggrunde. Nogle af de familier, der henvender sig til de sociale myndigheder for at bede om hjælp, er ikke nødvendigvis mere religiøse end andre men det ses, at nogle familier kan tilegne sig 17 Sareen, 2003, s Skytte, 1999, s Sareen, 2003, s. 155 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 12\n13 en rigid tilgang til religionen 20. Eller sagt med andre ord, minoriteter med sociale problemer ses i nogle tilfælde at få en rigid/nostalgisk tilgang til religion, kultur og traditioner, for eksempel i forhold til, at børnene skal giftes med en fra hjemlandet. Der kan således være forskel på hvordan religionen kommer til udtryk i forskellige familier, og temaet skal tages med som en del af det system den unge og familien befinder sig i for at forstå problemstillingens karakter. Religion og kultur må aldrig være en hindring for et grundigt undersøgelsesarbejde. Eksempelvis ses det at nogle familier og de unge selv ønsker, at en svær problemstilling tages op på et familiemøde for at finde en løsning på problemet. Det kan være en brugbar metode, som det blandt andet vil blive fremhævet under fase 2 i afsnittet om familierådslagning. Et familiemøde må dog aldrig blive prioriteret som eneste løsning i sager, hvor en ung for eksempel er truet i en sådan grad at der er en åbenbar risiko for alvorlig skade på den unges sundhed eller udvikling. Der må den unges tarv altid komme i første række, så man sikrer, at familien ikke udsætter den unge for et yderligere pres eller vold i forbindelse med et evt. tvangsægteskab. Hvilken betydning har religion i jeres familie? Har religionen betydning i forhold til at løse nogle af de problemer I har haft? Hvordan bruges informationerne fra kulturagrammet? Informationerne indsamlet fra kulturagrammet kan være behjælpelige i forbindelse med at skabe en forståelse og give et nuanceret billede af familiens livssituation og hvilke faktorer der kan påvirke problemfeltet 21. Det kan være til stor hjælp, når man søger at begribe de komplekse sammenhænge, der kan karakterisere vilkårene for unge med anden etnisk herkomst end. En sådan afdækning kan for eksempel være gavnlig i forhold til at undersøge om familien tidligere har været udsat for traumatiske hændelser (ophold i flygtningelejre, husransagninger, overgreb m.v.). Hændelser som kan være medvirkende til, at familien påvirkes i en sådan grad, at de kan have meget lidt overskud til at bevare en forståelse og empati for deres barns valg. Kulturagrammet kan ligeledes med fordel anvendes til at få indblik i hvad familien opfatter som en alvorlig kritisk begivenhed. I nogle tilfælde ses for eksempel, at datterens status som uberørt kan være det springende kritiske punkt for en familie. Nogle familier skelner ikke mellem, om deres datter har været uden for familiens kontrol i nogle få timer eller i få måneder, og et ophold på en 20 Sareen, 2003, s Skytte, 1999, s. 53 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 13\n14 døgninstitution kan derfor i visse tilfælde være med til at forværre den unges livssituation efterfølgende 22. Det er Etnisk Konsulent Teams erfaring, at mange konflikter som opstår i forbindelse med tvangsægteskaber, ofte starter som generationskonflikter mellem de unge og deres forældre. Nogle forældre ser et ægteskab som en løsning på stridighederne, ud fra tanken om, at når datteren/sønnen først er gift, er den unge i nogle forpligtigende rammer, som kan give ro. Viden fra kulturagrammet kan være med til at åbne op for en dialog og skabe forståelse for konfliktens karakter og kontekst, og sammen med den unge og familien hjælpe til at finde alternative løsninger på stridighederne. Stamtræ Som supplement til kulturagrammet kan man desuden skabe overblik over familien ved at opstille et stamtræ 23. Det er en oversigt over alle familiemedlemmer, både i Danmark, i hjemlandet og i andre lande. Hensigten er at afdække problemet ud fra en kontekst, hvor man undersøger hvilke ressourcepersoner der er i familien, som kan afhjælpe situationen på kortere og længere sigt. Her kan familierådslagning som interventionsform med fordel anvendes i forhold til at anerkende og inddrage familiens samlede ressourcer. Familierådslagning beskrives under fase 2. Koordinerende møder Ligesom man laver et stamtræ over familien, kan man også lave et over de medarbejdere i det offentlige rum, som har med familien at gøre. Hensigten er at indkalde til et koordinerende møde med socialarbejdere, skolelærer, pædagoger, sundhedsplejerske m.m., som alle kan sidde med en brugbar viden og indsigt i forhold til familien. Det koordinerende møde kan således være medvirkende til at styrke det tværfaglige samarbejde og koordinere indsatsen så alle omkring familien arbejder i samme retning. Man kan holde to former for koordinerende møder. Et hvor familien deltager og et hvor de ikke deltager. Hvis familien deltager kan formålet være, at familien får mulighed for at lytte til og måske opnå en erkendelse af, hvilke problemer familien har. Såfremt familien ikke ønsker at deltage, skal der altid sikres tilsagn fra familien Sareen, 2003, s Sareen, 2003, s Sareen, 2003, s. 140 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 14\n15 Risikovurdering i forhold til akutanbringelse Med inspiration fra Tove Sørensens arbejdsmodel, som blandt andet er fremført i Allégårdsprojeket, kan en risikovurdering samles i 3 punkter 25 : Belastningsfaktorer: Vurder graden af fysisk eller psykisk belastning, diskrimination, omsorgssvigt over for den unge. Desuden skal man tage stilling til hvilken type ung der er tale om. Er det for eksempel en svært socialt belastet ung, eller en velfungerende ung i en akut krise. Den unges modstandsdygtighed Vurder den unges ressourcer, modenhed, kompetencer. For eksempel hvordan den unge har håndteret problemerne hidtil. Sociale forudsætninger Familiens og det øvrige netværks evne til at yde omsorg og opbakning? Hvordan fungerer familien sammen? Kan man tale om problemerne, eller har den unge levet med problemerne i skjul? Er der personer i den unges netværk, for eksempel tanter, onkler, kusiner, veninder/venner, som den unge kan få støtte fra? Ovenstående gennemgang kan bruges til at udarbejde en risikovurdering i forhold til akutanbringelse og en vurdering af, hvorvidt den unge har brug for fysisk beskyttelse i en periode, eventuelt med skjult ophold. Nogle gange kan situationen være så truende for den unges livssituation, at man må handle med det samme, og først på et senere tidspunkt kan nå at gå dybere ind i afklaring af familiedynamikken og dialog med familien, som det vil blive beskrevet i næste afsnit. Fase 2: Intervention/Dialog med familien Man skal undersøge og konkretisere problemfeltet meget grundigt sammen med den unge, men det er ligeledes vigtigt at inddrage familie så tidligt i processen som muligt. I følge servicelovens 47 skal det overvejes hvordan der kan ske en systematisk inddragelse af familie og netværk. Det er 25 Allégårdsprojektet, 2004, s. 12 se i øvrigt Tove Sørensens oplæg til Metoder i arbejdet med etniske unge på: Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 15\n16 den professionelles opgave at skabe rammer for dialog (refleksionens domæne 26 ) og dermed være medvirkende til, at familien i fællesskab finder frem til egne løsninger, så der ikke opstår yderligere splid. Som redskab til at indlede en dialog med familien, vil der i dette afsnit blive skitseret 3 interventionsmetoder, som kan være nyttige hertil: konflikthåndtering, mægling og familierådslagning. Inden man inddrager familien ridses forskellige hjælpermuligheder op sammen med den unge, og det aftales, hvad der gøres og i hvilken rækkefølge. Det er vigtigt at analysere og realitetsteste med den unge, hvilke konsekvenser forskellige valg kan have for den enkelte og, hvilke konsekvenser personen er parat til at tage. For eksempel bør man i visse tilfælde være varsom med at konfrontere den unge kvinde/mand med familien med det samme, dette gælder specielt i en akut krisesituation, da hun/han kan opleve et voldsomt pres fra familien. I andre tilfælde kan man drøfte hvordan den unge eventuelt selv kan få sin familie i tale. Det kan selvfølgelig være svært, hvis man ikke har været vant til at tale med sine forældre om personlige ting, som det kan være tilfældet for en del unge med anden etnisk herkomst end. Ofte kan den unge have brug for opbakning, måske fra et familiemedlem, som den unge har tillid til. Hvis den unge stadig befinder sig i hjemmet, og selv ønsker at tale med forældrene, kan man lave en back-up-aftale med den unge. Det vil sige, at man aftaler at ringe til den unge umiddelbart efter samtalen med forældrene har fundet sted, så man sikrer sig, at den unge har det godt. 27 Hvordan indledes en konstruktiv dialog Uanset hvilken foranstaltning der vurderes relevant, skal man i det omfang det overhovedet er muligt inddrage forældrene og eventuelt andre i netværket, der kan støtte op om en fælles problemløsningsmodel med dialog mellem parterne, for eksempel med tilbud om konflikthåndtering, mægling, familierådslagning m.m. Jo før i processen jo bedre. De forskellige versioner som den unge og familien kan have er begge værdifulde bidrag til en samlet forståelse. Her er oplysningerne fra kulturagrammet relevante i forhold til at afdramatisere omstændighederne og finde frem til, hvordan en given adfærd danner mening for de involverede parter. (Man kan eventuelt lave et samtaleforløb med forældrene, hvor spørgsmålene tager udgangspunkt i 26 Indenfor systemisk tankegang taler man om 3 domæner, som al samhandling foregår indenfor: produktions-, refleksions- og æstetikkens domæne. I en samtale er det vigtigt for alle parter, at være klar omkring hvilket domæne man befinder sig i. F.eks. er produktionens domæne der hvor man udøver sin myndighedsrolle. I refleksionens domæne er der plads til dialog og forhandling ud fra forskellige synspunkter. Allegårdsprojektet, s LOKK, Værktøjskasse Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 16\n17 kulturagrammet 28 ). Dette er vigtigt for at komme i dialog med familien, hvilket er en forudsætning for handling. Det kan både være når den unge stadig befinder sig i hjemmet, er hos et familiemedlem eller på et anbringelsessted. Uanset om der indledes et konfliktløsningsforløb, hvor sagsbehandler er ansvarlig, eller mægling med ekstern mægler, er det afgørende at være nysgerrig på det enkelte individ. Kultur leves her og nu, og praktiseres forskelligt fra individ til individ og er under stadig forandring og påvirkning 29. Det handler derfor om at være nysgerrig, åben og anerkendende og som professionel stille sig i en ikke-vidende position, hvor man ikke tager parti, men er interesseret i at høre alle parters version. Alle er et produkt af tidligere erfaringer og påvirkninger. Forandringer kan derfor kun ske erkendelsesmæssigt ved, at man får en ny forståelse af situationen, og dermed ser den ud fra et nyt perspektiv. Den professionelle kan hjælpe til at se tingene fra andre vinkler, bringe ny viden og give en anden forståelse og dermed ny erkendelse. Ved at skabe rammer for dialog, kan der skabes rum for at lytte og sætte sig i hinandens sted. Ved at alle kommer til orde og bliver hørt kan der skabes præmisser for en ny side af historien med nye handlemuligheder 30. Det kan ofte også være nyttigt at skabe et forum for samtaler om familiens fælles historie og det enkelte familiemedlems oplevelse heraf. Det kan åbne op for at tale om de svære ting, men også for at få fokus på familiens gode liv og de positive sider, hvor man får synliggjort ressourcerne i familien 31. Konfliktløsning I langt de fleste tilfælde er et samtaleforløb mellem familien og den unge tilstrækkelig, hvor sagsbehandleren står for at skabe dialog mellem parterne med fokus på konfliktløsning. Det er altid vigtigt at tage stilling til et eventuelt behov for at have en kollega med. Det kan være komplicerede sager, hvor den professionelle har brug for sparring og for, at der er flere til at lytte og tage stilling i forhold til handlemuligheder. Vurderer man at konflikten er så alvorlig at konfliktmægling anses som nødvendig, er mæglerens neutralitet altafgørende. En neutral mægler skal inddrages, da sagsbehandler jo ofte allerede er en del af sagen. Her kan socialforvaltningen gøre brug af konsulenter fra Etnisk Konsulent Team. 28 Allegårdsprojektet har bla. gjort brug af heraf 29 Allégårdsprojektet, 2004, s Allégårdsprojektet, 2004, s Skytte, 1999, s. 115 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 17\n18 Når man arbejder med konfliktløsning mellem en ung og familien, kan det i nogle tilfælde være hensigtsmæssigt at holde de første møder separat, således at begge parter får lejlighed til at fortælle deres del af historien, og fremhæve, hvilke punkter de anser for at være relevante. Desuden kan den unge ofte være meget skrøbelig. Der kan derfor være behov for at den unge skal forberedes mentalt på at mødes med forældrene, bl.a. for at kunne stå fast ved sine oplevelser og synspunkter. De separate indledende møder kan bruges til at bringe klarhed over baggrunden for konfliktløsningen og en afstemning af forventninger til, hvad der skal komme ud af det 32. Det er vigtigt, at parterne mødes frivilligt. Vi lever i et samfund, hvor der har været kæmpet for en kulturel frisættelse, og konfliktløsning som åben dialog skal ses i lyset heraf 33. Familierne skal sættes ind i denne tankegang, hvor de orienteres om, at konfliktløsningen handler om, ikke at give efter, men at respektere sig selv og stå ved sine værdier, ligesom man respekterer den andens ret til at være anderledes 34. Med andre ord må den professionelle overveje om parterne er i en sådan position, at de kan forhandle på en ligeværdig måde. Det kan for eksempel være nødvendigt for sagsbehandler/mægler at udligne en for skæv magtfordeling. Dette gøres ved åbent at italesætte magtforholdene, så der skabes en fælles forståelse og enighed om, hvad der skal forhandles om. Dette skal hindre, at den der har magten udnytter den 35. Konfliktmægling Der vil i det følgende blive fremhævet 2 faser af konfliktmægling, som anses som relevante i forbindelse med intervention og konfliktløsning i familier med anden etnisk herkomst end. Disse er taget med inspiration fra Center for konfliktløsning: 1. konfliktens eskalering og 2. dimensioner i konflikten 36. Konfliktens eskalering/konflikttrappe Ved at bruge konflikttrappen kan man få overblik over, hvor konflikten befinder sig, og være på forkant med hvor konflikten er på vej hen. Modellen kan ligeledes være brugbar som redskab til at blive klogere på parternes modstridende og sammenfaldende interesser og behov Center for konfliktløsning, 2003, Undervisningsmateriale, Bo Ørsnes 33 Center for Konfliktløsning, 2000, Kunsten at løse konflikter, s Center for Konfliktløsning, 2000, Kunsten at løse konflikter, s Center for Konfliktløsning, 2000, Mægling igennem dialog, s Sareen, 2003, s Haslebo, 2004, s. 274 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 18\n19 Konflikttrappen: Polarisering Åben fjendtlighed Fjendebilleder Samtale opgives Problemet vokser Personificering Uoverensstemmelse 1. uoverensstemmelse Parterne vil ikke det samme. Man prøver at løse det opståede problem men man kan ikke komme til enighed. Dårlig stemning og forvirring opstår 2. personificering Selve problemet kommer i baggrunden, og den anden bliver problemet. Man giver den andens skylden og mistænkeliggør den andens hensigter 3. problemet udvides Problemfeltet udvides. Gamle uafsluttede konflikter dukker frem samtidig med man bliver mere opmærksom på flere fejl og mangler hos den anden 4. samtale opgives Parterne begynder at tale om hinanden og kommunikerer med handling, fx vender ryggen til, undgår øjenkontakt, m.m. Begynder at søge forbundsfæller 5. fjendebilleder: Den anden bliver genstand for foragt. Målet er nu at få ret og vinde over den anden 6. åben fjendtlighed Fjendtlige handlinger, fysisk og psykisk 7. polarisering Fjenderne kan ikke længere være på samme sted og have kontakt På de første trin, hvor konflikten endnu drejer sig om sagen, og hvor relationerne endnu er intakte, vil parterne ofte kunne skabe dialog og selv forhandle sig frem til en løsning. På de midterste tre trin, hvor konflikten er blevet personlig, vil parterne sjældent være i stand til at skabe dialog og forhandle sig frem til en løsning uden hjælp fra en udenforstående. Relationerne er ofte så beskadigede, at kommunikationen præges af misforståelser. På det sidste trin ses kommunikationen Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 19\n20 ofte at ophøre og selv med inddragelse af tredje person, kan konfliktløsning vanskeligt lade sig gøre, hverken med dialog eller forhandling 38. Dimensioner i konflikten Når man har pejlet sig ind på konfliktens stadie, kan man få afklaret tyngdepunktet i konflikten for at finde frem til, hvordan den kan håndteres. Her kan man bruge viden fra kulturagrammet. Desuden kan mægleren bruge dimensionerne til at overveje, hvilke temaer der kunne indgå i mæglingen og i hvilken rækkefølge. Overvejelserne skal være åbne og endeligt ske i samarbejde med de involverede parter, hvor der skabes mere klarhed omkring de forskellige temaer, og hvad der er til forhandling og hvad der må fortsættes en dialog omkring Instrumentelle konflikter Om konkrete mål, midler, metoder, strukturer. Håndtering: problemløsning/forhandling Ønsket resultat: blive enige om hvordan man kommer videre 2. Interesse konflikter Om fordeling af ressourcer som er sparsomme eller opfattes som sparsomme, fx penge, arbejde, plads, ting, tid Håndtering: forhandling Ønsket resultat: en aftale om hvordan ressourcerne fordeles 3. Værdikonflikter Om personlige eller kulturelle værdier som man vil slås for, fx menneskerettigheder, religion, politisk overbevisning Håndtering: åben kommunikation/dialog Ønsket resultat: gensidig forståelse af hinandens holdninger 4. Personlige konflikter Om identitet, selvværd, loyalitet, tillidsbrud, afvisning Håndtering: åben kommunikation/dialog Ønsket resultat: gensidig forståelse af hinandens følelser/identitet 38 Haslebo, 2004, s Center for Konfliktløsning, 2000, Mægling igennem dialog, s 22 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 20\n21 I starten er parterne sjældent indstillet på forhandling. Under mæglingen er det mæglerens rolle at flytte temaer fra dialogfeltet til forhandlingsfeltet og spørge ind til, hvad der er nødvendigt at tage fat på. Generationsproblematikker i familier med anden etnisk herkomst end vil ofte være inden for de to sidste dimensioner, værdi- og personlige konflikter, som også kan overlappe hinanden. Forhandlingen i disse konflikter vil dreje sig om at skabe noget nyt og vil derfor være en samtale om visionen for den fælles fremtid. 40 Ideer til kreative synspunkter som man kan spørge de forskellige parter om. Refleksive spørgsmål: 41 Hvad ser I er det vigtigste at få afklaret og få hjælp til? Hvad skal der til for at gøre det muligt? Hvad ville andre gøre? Inddrag fiktiv 3. person eller andre relevante personer eller organisationer, hvad ville de mon mene om problematikken og hvorfor? Er der nogen I kunne inddrage? Hvad er I enige om, hvad er I uenige om. Gør det åbent og klart i fællesskab? Få parterne til at udtrykke den andens opfattelse så ærligt og fuldstændigt som muligt Hvordan ser ideen ud på kort og lang sigt (om 1, 2, 5, år ) Få parterne til at acceptere hinandens fremstilling af den andens opfattelse 42 Familierådslagning Familierådslagning er en metode, som kan anvendes, når det sociale system skal træffe beslutninger om hjælpeforanstaltninger til en familie, hvor der er særlige og alvorlige problemer i forhold til et barns eller et ungt menneskes sundhed og udvikling. Familierådslagning kan benyttes som en del af undersøgelsesarbejdet i forbindelse med udførsel af en handleplan, således at en relevant foranstaltning kan iværksættes. Myndighedsrollen vil derfor altid være hos sagsbehandleren. Rådslagningen består i at familien samles, eventuelt med ressourcer fra familiens netværk. Familierådslagning indebærer, at familiens og slægtens egen kraft og formåen erkendes og mobiliseres. På mødet diskuteres og planlægges, hvilke indsatser der er nødvendige for, at den 40 Center for Konfliktløsning, 2000, Mægling igennem dialog, s Center for Konfliktløsning, 2003, Undervisningsmateriale, Bo Ørsnes 42 Center for Konfliktløsning, 2000, Mægling igennem dialog, s. 44 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 21\n22 unges situation kan bedres. Den plan, som bliver resultatet af familierådslagningen, er grundlaget for samarbejdet med at forandre den unges situation. Målet for familierådslagning er at sætte fokus på den unge og at familien samtidig får mulighed for at påtage sig et øget ansvar. På den måde kan man tilgodese og anvende familiens ressourcer og finde løsninger, der er holdbare på sigt. Selve rådslagningen består i, at socialcentret indkalder til et møde med familien, den unge og en neutral samordner som vil fungere som vært. Model til brug ved familierådslagning 43 : Aktør: Sagsbehandler Aktør: Samordner Undersøgelse, der munder ud i tilbud om Familierådslagning Familien siger ja. Sagsbehandler formulerer spørgsmål og eventuelle rammer til brug på familierådslagningen og forhandler disse med forældrene og den unge. Samordner tilknyttes og der skrives kontrakt Samordner mødes med forældrene og den unge. Der aftales, hvem der skal med til rådslagningen. Samordner kontakter og inviterer familiemedlemmer og de medvirkende fra det professionelle netværk. Planlægger og forbereder familierådslagningen Aktører: Samordner Familie Sagsbehandler Tværfaglige samarbejdspartnere Familierådslagning finder sted: Trin 1 - Informationer fra professionelle til familien - Spørgsmål til de professionelle fra familien - Rammer for beslutninger Trin 2 - Familiens private rådslagning i enerum og formulering af løsningsforslag Trin 3 - Alle samles - Familien fremlægger sin plan - Familie og sagsbehandler og evt. andre professionelle indgår aftaler - Afslutning og aftale om ny familierådslagning Aktør: Implementering af plan Sagsbehandler Evt. opfølgende familierådslagning Familien Myndighedsfase Sagsbehandler skal træffe afgørelse om tilbud til familien og den unge 43 Modellen er taget fra: om familierådslagning som forsøg i en række e kommuner Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 22\n23 I familierådslagning er det, ligesom det er beskrevet tidligere, væsentligt først at tale med den unge og skabe tillid og tryghed i forhold til selve rådslagningen, blandt andet i forhold til magtfordeling. Målet er at styrke den unge, og det er derfor vigtigt, at den unge føler sig parat til at deltage. Man kan evt. undersøge om den unge har brug for en advokat /støtteperson. Marianne Skytte opstiller et vigtigt opmærksomhedspunkt i forbindelse med intervention i familier med anden etnisk baggrund end, nemlig at foranstaltningen altid skal være medvirkende til at støtte den unge i den kulturkomplekse virkelighed, som den unge ofte er en del af. Hjælpeforanstaltningen skal med andre ord både kunne formidle respekt og forståelse for den unges opvækstvilkår og for det majoritetssamfund, den unge vokser op i. Hvis hjælpeforanstaltningen ikke gør det, må det grundigt overvejes, om den unge vil have bedre af, at den påtænkte foranstaltning ikke finder sted 44. Dette glæder både når man iværksætter foranstaltninger i forhold til at skabe dialog med familien som skitseret i dette afsnit, som hvis det når til en eventuel anbringelse, som vil blive opridset i næste afsnit. Fase 3: Eventuel anbringelse/akutophold I tilfælde hvor der er tale om et alvorligt omsorgssvigt eller hvor en ung er truet på livet, skal der aldrig herske tvivl om, at systemet SKAL gribe ind (produktionens domæne 45 ). Det er ikke til diskussion ud fra et lovgivningsmæssigt grundlag. Hvis det kommer til en anbringelse, er en frivillig anbringelse altid at foretrække, og omstændighederne herfor skal derfor altid nøje undersøges. Der kan blive tale om, at den unge anbringes uden forældrenes samtykke og beskyttes fysisk i en periode. Man skal dog altid være meget varsom og grundigt vurdere om anbringelsen kan udskydes til ordinær procedure. En akutanbringelse af en ung må kun benyttes som en absolut sidste løsning og bør kun ske, hvis det skønnes, at den unge vil lide alvorlig overlast ved ikke at blive anbragt, som det er beskrevet i fase 1 under risikovurdering. Når man står overfor en akutsituation, er det desuden altid vigtigt at undersøge om der er netværk i familien som kan fungere som alternativer til akutanbringelse, fx en onkel, tante, veninde eller lignende. En overnatning et sted som forældrene kan acceptere vil ofte give den nødvendige pause som skal til, for at parterne efterfølgende kan indlede en dialog. Det er vigtigt at huske, at lovgivningen for hvornår man går ind og blander sig i en familie med for eksempel akutanbringelse er ens for e familier og familier med anden etnisk herkomst end. 44 Skytte, 1999, s Se i øvrigt note 29 Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 23\n24 Omsorgssvigt, frihedsberøvelse, undertrykkelse og krænkelser er ikke acceptabel ifølge lovgivning. Det altafgørende er, at man nøje overvejer, hvad man gør og undersøger problemet inden man handler, som det er beskrevet i fase 1 og 2. Det er også vigtigt at tage stilling til, om den unge er parat til at blive anbragt og vil være i stand til at klare sig uden familien og eget netværk. Etnisk Konsulent Team oplever ofte, at unge med anden etnisk herkomst end ikke kan holde til at være væk fra familien i længere tid og derfor i nogle tilfælde vender tilbage til en forværret situation efterfølgende. Det juridiske grundlag for anbringelse af børn og unge under 18 år finder man i serviceloven kapitel 11. I forhold til opholdssteder for unge over 18 år, findes det juridiske grundlag i serviceloven kapitel 20. Der vil i det følgende gives en kort introduktion til relevante paragrafer, som er nødvendige at have kendskab til i forbindelse hermed. Afslutningsvis vil afsnittet omhandle opmærksomhedspunkter omkring sikkerheden. Anbringelse af unge under 18 år det lovmæssige grundlag Det retslige grundlag for det offentliges mulighed for frivillig anbringelse af børn og unge under 18 år uden for hjemmet findes i serviceloven 52, stk. 3, nr. 8. Det fremhæves i stk. 2 at medmindre særlige forhold gøre sig gældende, kan støtten kun iværksættes efter gennemførsel af en undersøgelse if. 50 og 51. Særlige forhold kunne for eksempel være, at en ung er alvorligt truet på livet og derfor har behov for akut ophold på et sikkert sted. En anbringelse skal træffes med informeret samtykke fra forældremyndighedshaveren samt den unge, hvis han/hun er fyldt 15 år. Tanken bag det informerede samtykke er, at forældrene tages alvorlig som medspiller og skal indgå i et forpligtende samarbejde for at få det bedst mulige ud af anbringelsen, da de stadig har ansvaret for den unge. Forud for en anbringelse er det således vigtigt at der foreligger en plan med accept fra forældremyndighedshaveren, hvor de informeres og sættes ind i konsekvenserne af anbringelsen 46. Heri: 1. en grundig orientering om baggrunden for, at kommunen finder, at anbringelsen uden for hjemmet bør finde sted, 2. hvad formålet med anbringelsen er, 3. hvilke alternativer til anbringelsen der kunne komme på tale, hvorfor de findes mindre egnede, og 46 Betænkning nr. 1212, 1990, s Udarbejdet af Døgnkontakten/Etnisk konsulent team 24


Rocio, Montanita - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nNr. 16 af 46 Restauranter i Montanita\n$$ - $$$, Fisk og skaldyr, Middelhavsområdet\nNr. 16 af 46 Restauranter i Montanita, Ecuador\nStreet 10 de Agosto y Av. Segunda, Montanita Ecuador\nEn stor gruppe af os tog til middag her i sidste uge, og blev mødt med imødekommende værter, og stemning. Maden var lækker - - - ikke er en eneste klage i en stor gruppe! Portionerne var rigelig, og de ansatte havde til formål at...behage. Vi havde en fantastisk tid, med fremragende mad og service. Vi kommer tilbage!Mere\nDejligt sted i downtown Montañita.\nJeg var trængte bare Middelhavet mad efter for mange dage af Ecuador, og Rocio leveret. I en by overrendt med tatoveringer, burgere og pommes frites, boutique hotel Rocio skiller sig ud som en ledestjerne, og serverer fortrinlig mad. Vores servitrice, en dejlig ung dame fra...Buenos Aires (talte flydende engelsk) , var stolt af at tjene så godt - håndlavede retter. Min mand havde ceviche (rejer) og jeg havde en lokal fisk, serveret med et hvidløg - tomatsauce. Vi startede med hummus og frisk Pita. Vi var fyldte, og glade. En dejlig oplevelse for vores første nat i byen.Mere\nStoppede i på Rocio den anden nat. Blev hjerteligt modtaget af Ali og hans familie til fantastiske tyrkiske gæstfrihed her på kysten af Ecuador. Drikkevarer og service var fremragende, men de highpoint var fisk og skaldyr pasta. Måske den bedste jeg nogensinde har haft. Andre...havde lomo fino og sagde, at det var også fantastisk. Jeg kan varmt anbefale Rocio.Mere\nMin mand og jeg nød virkelig Rocio to gange under vores ophold i Montanita. Fantastisk italiensk mad og meget rent og fantastisk personale, der talte engelsk. Kan varmt anbefales.\nLækker Tun og Spaghetti.\nDet var de retter jeg nød på Rocio. Tun helt smeltet i munden. Sørg for at bede om den måde, du kan lide det. Spaghetti var fantastisk. Jeg kan godt lide en sauce der står på den søde side og dækket med kød og dette...ikke skuffe.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rocio.


Sydindiske Sanseindtryk med Grace Tours – Kulturrejse og badeferie i ét\nTuren begynder i den gamle by Kochi med krydderigader og stemningsfulde gamle bygninger, og fortsætter til Keralas berømte backwatersystem, et frodigt netværk af kanaler og søer. Her går I ombord i en husbåd med egen kok og kaptajn.\nFra dækket kan I følge livet langs bredden, når I stille og roligt sejler forbi rismarker, kirker og templer, kvinder der vasker tøj og fiskere der trækker nettet ind. Båden lægger til kaj og jeres chauffør er klar til at køre jer til Kovalam med svejende kokospalmer og kridhvid strand. Her kan I nyde den sidste del af ferien med mulighed for udflugter, ayurvedisk massage, yoga og slappe af på stranden.\nHar I mere tid, så forlæng ferien med mulighed for at opleve endnu mere af dette frodige hjørne af Indien.\n1. DAGAfrejse Danmark – klar til nye eventyr\n2. DAGAnkomst Kochi: Østens Vendig og sejlads ved solnedgang\nAnkomst til Kochi. I modtages ved ankomsten og køres til et rart gæstehus beliggende i Fort Cochin, den smukke, stemningsfulde og fredede bydel, som er på UNESCOs Verdensarvsliste.\nByen Kochi udgøres af 15 landsbyer, som ligger spredt på øer og halvøer og er forbundet med broer og færger. Byen har i århundreder tiltrukket søfarende, der kom sejlende med monsunvindene for at købe krydderier som peber og gurkemeje på Malabarkysten. Kublai Khan bragte de kinesiske fiskenet til Kerala, ligesom portugiseren Vasco da Gama kom hertil og blev begravet i Kochi, da han døde. Hollænderne byggede paladser, og så kom briterne. Kochi blev en kulturel smeltedigel med indflydelse fra kinesere, arabere, jøder og europæere.\nSenere på dagen bliver I taget med på en sejltur på Kochis kanaler, hvor der er mulighed for at se delfiner. Om aftenen kan I overvære en forestilling med Kathakali danseteater. Et klassisk malabarisk dansedrama, en tempeldans med elementer af yoga og ayurveda. I er velkomne til at komme før forestillingen for at opleve danserne lægge deres tunge make-up.\n3. DAGKochi: Oplevelser i stemningsfulde Kochi\nOm formiddagen møder jeres guide jer og sammen oplever I Kochi. I kan blandt andet besøge Vasco da Gamas grav i Skt. Francis, den første europæiske kirke i Indien. Derefter kan turen gå til peberbyen Mattancherry med Jødegaden og Pardesi Synagogen. I kan se de smukke fresker i Maharaja paladset Dutch Palace, og ved de fascinerende kinesiske fiskenet kan I spise jer mætte i friskfangede kæmperejer tilberedt ved en af de små boder. I lægger det endelige program sammen med jeres guide, og undervejs er der plads til at improvisere.\nEftermiddagen er fri til jeres disposition. Der er smukt og stemningsfuldt og altid en hyggelig café, der frister med lækkerier, kunstgallerier, smukke paladser og spændende butikker.\n4. DAGKochi – Backwaters: Ophold på det skønne Our Land i backwaters\nI bliver mødt og kører ned langs kysten til Alleppey og ”backwater” området. Kerala Backwaters byder på både historiske monumenter, kultur, dyreliv og naturlig skønhed i form af de mange kanaler, der bliver brugt som vandveje. På halvøerne og øerne er landbrug i højsædet, og markerne ligger under havets overflade – et fænomen man kun finder i backwaters, i Holland og på den jyske marsk.\nI bliver indkvarteret i et gæstehus i dejlige frodige omgivelser. Gæstehuset ligger på en lille ø i backwater, og under opholdet vil jeres Sahai (hjælper) tage sig godt af jer og forkæle med frisklavede lokale retter. Der er gode muligheder for små vandreture i området, hvor I kan besøge mindre landsbyer og måske sammen med bønderne på vej hjem fra arbejdet i rismarkerne få en “arak” (hjemmebrændt spiritus) i en af de små beværtninger. Her er der også en helt speciel mulighed for at tage med på et “narrow canal” cruise gennem de små kanaler, som husbådene ikke kan sejle ad. Her står tiden stille på den gode måde, og I kan trække vejret helt ned i maven.\n5. DAGOur Land, Backwaters & husbåd: Sejlads og overnatning i husbåd\nFormiddagen på Our Land og efter frokosten en næsten royal oplevelse, når husbåden lægger til og I går ombord. I bliver sejlet frem på kanalerne og har husbåden for jer selv. Kokken ombord vil stå for velsmagende, frisklavede måltider. I overnatter ombord på husbåden. I kan bede om Our Boat med åben køkken og være med til at lave lækre indiske retter sammen med jeres kok.\n6. DAGHusbåd – Kovalam: Sydpå til sol, strand og badeferie\nHusbåden ligger til i Alleppey og I køres ned langs kysten til Kovalam stranden. Indkvartering på et skønt lille hotel lige ned til strandpromenaden og Det Arabiske Hav.\n7. - 11. DAGKovalam strand: Badeferie\n12. DAGAfrejse Trivandrum – København\n14.500 kr. for 12 dage\nOphold på gode turistklasse hoteller og husbåd\nMorgenmad i forbindelse med alle overnatning og helpension backwaters og Our Land\nAlle aktiviteter Backwaters (sejlads, vandreture m.m.)


Bornholms Middelaldercenter - PDF\nDownload "Bornholms Middelaldercenter"\n1 2014 Middelaldercenter - på oplevelse i historien Med udstilling & rundvisninger på Hammershus...visit our website!\n2 Højsæson Juli (og 1. uge i august) 30/6 9/ Bueskydning Den store eksamen (ca. 1 time) Start-tidspunkt for aktiviteten: Soldaterliv Skulle sulten melde sig - grillning af pølser i Ådalen Demonstration og affyring af håndholdte Bueskydning (ca. 1 time) Start-tidspunkt for aktiviteten: Soldaterliv Demonstration og affyring af kanon Middelaldercentret lukker Programmet gælder mandag, torsdag, fredag og lørdag (særligt program i uge 29 - Middelaldertræffet) Den store eksamen I skoleferien (30/6-9/8) kan man vælge at deltage i et helt nyt, spændende og indholdsrigt oplevelsestilbud for børnefamilien. Vi kalder det Den store eksamen. Ved ankomst til middelaldercentret får I udleveret et program / vejledning, der i løbet af 2-3 timer leder Jer rundt på hele middelaldercentret, - undervejs skal familien bestå en række forskellige prøver. Når I har bestået den sidste prøve - har I også bestået Den store Eksamen som væbner eller tjeneste pige. Afslutningsvis får alle i familien overrakt et eksamens bevis der kan bringes med hjem som en lille ekstra souvenir. Kan I mod forventning ikke nå at gennemføre Den store eksamen på en dag, så kan I komme igen. Husk billetten gælder en hel uge! Skulle sulten melde sig.. - er der i Ådalen mulighed for at grille pølser og brød. Pølser, brød og drikkevarer kan købes i den nærtliggende museumsbutik og det åbne middelalder-ildsted vil være klar til grillning dagligt imellem Børnedage det er særligt for Jer Der er spændende programsatte BØRNEDAGE på tirsdage og onsdage i skolernes sommerferie: Datoerne er: 1/7-2/7 8/7-9/7 22/7-23/7 29/7-30/7 5/8-6/8 På børnedagene er der fuld fokus på børnene. Ud over alle de andre aktiviteter, der er i skolernes sommerferie, er der væbnerskole og historisk rollespil for alle børnene - samt daglige gøglerforestillinger og workshops med den bornholmske børnegøglergruppe Trup Ting Tang og dukketeater for de mindste. På børnedagene foregår alle aktiviteterne i Børnehøjde. Program for Børnedage 30/6 9/ Børneaktiviteter (ca. 1 time) Start-tidspunkt for aktiviteten: Væbnerskole / historisk rollespil Skulle sulten melde sig - grillning af pølser i Ådalen Gøglerforestilling Demonstration og affyring af håndholdte Børneaktiviteter Gøglerforestilling (ca. 1 time) Start-tidspunkt for aktiviteten: Væbnerskole / historisk rollespil Middelaldercentret lukker Programmet gælder tirsdag og onsdag. (særligt program i uge 29 - Middelaldertræffet) Entre priser: Højsæson & Børnedage & Træfuge (30/6-9/8) Børn (3-11 år) 110,- 2. barn kr. 60,- 3. barn kr. 25,- efterfølgende børn er GRATIS Voksne (fra 12 år) 145,- Grupper (min 10 pers) 135, ,- 2 3\n3 Middelaldertræf - på Middelaldercenter Ildnætter - på Middelaldercenter I uge 29 (14. juli 19. juli) I samarbejde med middelaldercentrets Vennekreds arrangeres der i uge 29 et stort middelaldertræf, hvor der deltager middelalderfolk fra nær og fjern. Middelaldertræffet er en spektakulær historisk event, hvor mange middelalderinteresserede mødes om deres fælles interesse. Derfor vil der i denne uge være ekstra megen underholdning: Musik, gøgl, dans, workshops, lege, spiseboder osv. Derudover er der mange middelaldertelte og middelalderfolk til at levendegøre den maleriske middelalderbebyggelse. En enestående mulighed for aktivt at være en del af den bornholmske middelalder. Program - Middelaldertræf Historisk formidling i huse og teltlejre Kanonaffyring Bueskydning Prøv selv aktivitet Musik & Gøgl v. Trup Cirka Åbent i spisetelt og kaffebod Bueskydning Prøv selv aktivitet Børne-gøglerforestilling v. Trup Ting Tang Bueskydning Prøv selv aktivitet Musik & Gøgl v. Trup Cirka Kanonaffyring Middelaldercentret lukker Entre priser: Højsæson & Børnedage & Træfuge (30/6-9/8) Børn (3-11 år) 110,- 2. barn kr. 60,- 3. barn kr. 25,- efterfølgende børn er GRATIS Voksne (fra 12 år) 145,- Grupper (min. 10 pers) 135, ,- I uge 29 (15. juli, 16. juli, 17. juli) Ildnætterne startede i 2010 på Hammershus, - men flyttede i 2013 til middelaldercentret i Østerlars. På middelaldercentret kan vi levere en fortættet stemning samtidig med at vi har alle middelaldercentrets øvrige publikumsfaciliteter inden for rækkevidde, middelalderkro, kaffehytte, madboder, historiske teltlejre, musikscene, store parkeringsarealer, mange toiletter og sidst men ikke mindst - middelaldercentrets eksisterende middelalderbebyggelse og pragtfulde natur. Ildnætterne kan med andre ord byde på en helt unik oplevelse med MUSIK - GØGL - ENTER- TAINMENT afsluttende med et forrygende FESTFYRVÆRKERI. Program - Ildnat Dørene åbnes for Ildnatten, lejrliv & middelaldermusik. Middelaldertræf by night Åbent i det store spisetelt (øl, pølser & underholdning) Trup Cirka & Como underholder i spiseteltet Der danses og tændes lys i danselabyrinten. Start på Ildnatten Velkommen til Ildnatten Middelaldermusik v. VIRELEI Bornholm og de underjordiske Ilddæmonen tænder faklerne Middelaldermusik v. VIRELEI Fællessang Hr. Tidemand Bornholm og de underjordiske Ildshow v. Trup Ting Tang Optakt til Festfyrværkeri Festfyrværkeri v. Tinghøjgård Festfyrværkeri (Forbehold for aflysning af festfyrværkeriet ved afbrænding forbud eller stærk blæst) Tak for i aften Spiseteltet holder åbent Middelaldercentret lukker Entre: 145 kr. pr. person. (børn under 12 år gratis). Begrænset antal billetter bestil i god tid! Tlf\n4 6 For- og eftersæson Påske 17/4 & 18/ Påsken i middelalderen Gøglerforestilling Bueskydning Rundvisning på middelaldercentret Demonstration og affyring af håndholdte Aflevering af Runejagten / præmieudtrækning Maj 1/5 30/ Middelaldercentret åbner Bueskydning Rundvisning på middelaldercentret Demonstration og affyring af Aflevering af Runejagten / præmieudtrækning Middelaldercentret lukker Juni 2/6 27/ Bueskydning og dagens aktivitet Demonstration og affyring af håndholdte Bueskydning og dagens aktivitet August 11/8 29/ Bueskydning og dagens aktivitet Demonstration og affyring af håndholdte Bueskydning og dagens aktivitet September 1/9 26/ Middelaldercentret åbner Bueskydning Rundvisning på middelaldercentret Demonstration og affyring af Aflevering af Runejagten / præmieudtrækning Middelaldercentret lukker Efterårsferie Program for efterårsferien 13/10 18/ Demonstration og affyring af Den store eksamen Gøglerforestilling Bueskydning Demonstration og affyring af håndholdte Aflevering af Runejagten / præmieudtrækning Demonstration og affyring af kanon Rollespil i middelalderen I uge 42 (13/10 17/10) Køb billet til 1, 2, 3, 4 eller 5 dage. I efterårsferien samarbejder Middelaldercenter med Danmarks Rollespilsakademi om at bruge centrets historiske kulisser til et stort opsat rollespil. Det bliver rigtigt flot og spændende. Man kan som deltager vælge at købe billet fra 1-5 dage. Rollespillet er opbygget sådan, at de fungerer som selvstændige fortællinger, men deltager man alle 5 dage, får man en ekstra stor oplevelse. Læs mere om rollespilsugen på: eller ring på Forsalg af billetter på: og på Under rollespilsugen er det selvfølgeligt muligt at besøge middelaldercentret som almindelig gæst og til normal pris. Her kan man bl.a. vælge at deltage i Den store eksamen. Entrepriser: Påske & Efterårsferie Børn (3-11 år) 70,- Voksne (fra 12 år) 95,- Grupper (min 10 pers) 85, ,- Maj & September Børn (3-11 år) 30,- Voksne (fra 12 år) 60,- Grupper (min 10 pers) 50, ,- Juni & August Børn (3-11 år) 90,- Voksne (fra 12 år) 125,- Grupper (min 10 pers) 115, ,- Rollespil i efterårsferien Pr. enkelt dag 200,- Alle 5 dage 750,- 7\n5 Rundvisninger på Hammershus (30/6 8/8) Rundvisninger på Hammershus Mandag & torsdag & fredag mødested: Info-Hammershus Pris : 30 kr. (ingen rundvisning d. 24/7) Dragt og rustningsopvisning i Hammershusudstilling Mandag mødested: Hammershusudstillingen Rundvisning for børn og barnlige sjæle Torsdag mødested: Info-Hammershus Hammershus og Hammershus udstillingen Temarundvisning Kampen om Hammershus Fredag mødested: Ved broen nedenfor Hammershus 8 Hammershus ligger stolt på sin klippe, Nordeuropas største borg ruin. Engang næsten uindtagelig, og centrum for utallige magtkampe mellem kongen og kirken. En vigtig del af vores danmarkshistorie er foregået på borgen. Sæde for ærkebiskoppen lübeckernes borg statsfængsel skatteopkrævninger rettergange og henrettelser. Utallige er de hændelser som er knyttet til Hammershus. Borgen fortæller også om dagliglivet, hvor der brygges øl bages brød bedes bønner smedes og meget andet. Hammershus er fantastisk i al slags vejr. Når solen står højt på himlen og udsigten strækker sig fra Vang til Hammeren. Når tågen lægger sin klamme hånd over borgen og man næsten kan høre skrigene fra fangehullet. Eller den særlige stemning i skumringstiden, hvor historien fremstår lige så stærkt som borgens imponerende mure. Hammershusudstillingen ligger nedenfor borgen. Der er handicapvenlig indgang. Her er der mulighed for at opleve Hammershus gennem de fund der vises, samt genstande fra dagliglivet, også selv om man ikke kan gå op på selve Borgen. Udstillingen rummer også 2 modeller af Hammershus. Borgen i fugleperspektiv og en walk in model, som viser hvordan man boede på borgen i 15oo tallet. Der er udrustning og klædedragter som må prøves, så man på egen krop kan mærke, hvor tung en rustning er, eller hvor skøn en kjole prinsessen havde på. Og selvfølgelig må der fotograferes imens. Har du lyst til at få de levende fortællinger om Hammershus, så benyt dig af en af vores ture med guide eller vores tilbud på alle 5 ture. I Info-Hammershus kan du få supplerende oplysninger om Hammershus samt købe billetter til alle vores spændende aktiviteter i Hammershusudstillingen og på selve borgruinen. Åbningstider: Hammershusudstillingen er åben dagligt (mandag-søndag) 17. april 19. oktober (i juli 10-17) Priser : 0-6 år 7-64 år 30 kr kr Grupper(min. 15 pers) 20 kr Lejrskoler 15 kr Hammershus udstillingen Langebjergvej 128, 3770 Allinge, Aftentur på Hammershus I flagermuselampens skær Tirsdag & Torsdag mødested: P-pladsen (ingen rundvisning d. 24/7) Skattejagt på Hammershus med præmier (max. 5 pers) Alle dage. Skattejagten købes i Info-Hammershus. (for 5 personer) Alle oplevelserne er uafhængige af hinanden, men ønsker du mere end 1 tur, er der god rabat ved køb af flere ture samtidig. Billetterne gælder for hele perioden. Alle turene er beskrevet på vores hjemmeside. 6 9\n6 Middelaldercenter- tag på oplevelse i middelalderen Oplevelsescentret er på 15 ha. beliggende 500 meter fra Østerlars, i den smukke bornholmske natur med skov, åløb og klippeløkker. I landbobebyggelsen kan man få et tidsbillede af, hvordan bønderne, håndværkerne, mænd, kvinder og børn levede i middelalderen. Når man træder ind i de små huse, får man en fornemmelse af, hvordan det var at leve for over 600 år siden. Dyrene, som går rundt på området, er gamle dyreracer fra den tid, hvor det f.eks. var vigtigt selv at have får, så man kunne få tøj på kroppen og mad på bordet. Værksteder for smeden pottemageren billedskæreren farveren fortæller historien om hvor livsvigtigt det var at have dygtige håndværkere omkring sig. I den befæstede Stormandsgård er der mulighed for at se, hvordan en rig mand og hans familie boede i middelalderen. På Stormandsgården bag palisaden ligger Tilflugtstårnet, samt det lille Andagtshus, hvor man kan sende en bøn til helgen. Husene indenfor palisaden rummer både Stormandens pragtfulde sal, hvor han beværtede sine gæster og Sovegemakket med de smukke dragter. På gårdspladsen ligger Køkkenhuset, hvor gårdens folk spiste og sov. Det vigtigste rum var Stegerset, hvor maden blev tilberedt i den store stenovn og på ildbænke, mens duften af de eksotiske krydderier fra den store verden krydrer næseborene. I Skriverstuen lærte børnene at skrive og læse. Stierne slynger sig igennem landskabet, og pludselig befinder man sig i en Danselabyrint - en såkaldt Trojaborg. Man kan næsten høre sangen og mærke stemningen fra dengang, hvor det var en naturlig del af hverdagen at danse og synge. Videre ad en anden sti kommer man forbi Gøgler-lejren, eller skidtfolks-lejren som nogle siger. Jo der var forskel på folk også dengang. Er man heldig, kan man få et glimt af en af gøglerungerne som jonglerer med ild. Minsandten om man ikke også kan finde en Runesten helt ude på den yderste udmark. Helt derude kan man høre drønet fra Kanonen som bliver affyret, ganske som den gjorde mod fjenderne i middelalderen, og hvis du skynder dig tilbage, kan du måske møde kanoneren og få en snak om våben Middelaldercenter 1. Indgang, kiosk, toiletter Handicaptoiletter 2. Gildehus 3. Smed, Billedskæreren 4. Pottemager 5. Farverens hus 6. Kilde 7. Kanonplads 8. Varpe 9. Stormandsgård 10. Toiletter Handicaptoiletter Buebane 12. Runesten Danselabyrint Trojaborg 14. Galgebakke Hulvej Vandmølle 17. Ådalen og pølsegrill Udstilling 20. Gøglerlejr Butik\n7 Rytterknægten SANDVIG Ekkodalen Museum Erichsens Gaard ALLINGE 3 RØNNE Hammershus VESTERMARIE TEJN VANG Døndalen NYLARS Kunstmuseum Olsker Nybrov e ej lsv AAKIRKEBY sda Stav NaturBornholm GUDHJEM Melstedgård Landbrugsmuseum PEDERSKER ARNAGER Middel- 1 2 aldercenter Stavehøl KLEMENSKER HASLE LISTED SVANEKE ØSTERMARIE ØSTRE SØMARK ALMINDINGEN Travbane NYKER Joboland ÅRSDALE PARADISBAKKERNE Museum Erichsens Gaard RØNNE VESTERMARIE NYLARS Sommerfuglepark og Tropeland LOBBÆK AAKIRKEBY NEXØ NaturBornholm BALKA PEDERSKER ARNAGER Ved indgangen tilbalka Middelaldercenter (Billet / kiosk) er der mulighed for at købe mad, drikke og middelaldersouvenirs. Centret har SNOGEBÆK handicaptoiletter og puslerum. Hunde er velkomne i snor. BODERNE BØLSHAVN SORTHAT MULEBY Middelaldercenter 2014 ÅRSDALE Påske 17/4-18/4 PARADISBAKKERNE Maj 1/5 30/5 (man.-fre.) Juni 2/6 27/6 (man.-fre.) Juli 30/6 9/8 (man.-lør.) Sommerfuglepark August og Tropeland 11/8 29/8 (man.-fre.) September 1/9 NEXØ 26/9 (man.-fre.) Efterårsferie 13/10 18/10 (man.- lør.) LOBBÆK Oluf Høst Museum RØ Joboland j Vandmølle Åbningstider Travbane mod Gudhjem NYKER HAMMEREN SLOTSLYNGEN SVANEKE ALMINDINGEN ang.dk LISTED ØSTERMARIE SORTHAT MULEBY SNOGEBÆK Slusegaard Priser Billetten gælder en hel uge! DUEODDE Maj, sept. Juni: 2/6 27/6 30/6 9/8 Børn (under 3 år) Børn (3-11 år) 30,- 90,- Voksne (12-65 år) 60,- 125,- Grupper (min. 10 pers.) 50,- 115,- Juli: Aug. 1/8 29/8 11/8-29/8 Påske & Efterårsferie 110,- 90,- 145,- 125,- 95,- 135,- 115,- 85,- Þ 70,- BODERNE DUEODDE Middelaldercenter 2 Østerlars rundkirke 3 Hammershusudstillingen 50,- 115,- 135,- 115,- Ildnat (Prisen gælder for en aften) (alle o. 12 år) 85,- 145,- Stor rabat til børn & forældre i hele skoleferien! HAMMEREN SANDVIG SLOTSLYNGEN Hammershus ALLINGE mod Gudhjem Slusegaard ØSTRE SØMARK TEJN VANG Døndalen Nybrov e ej lsv sda Stav j Vandmølle Kunstmuseum Olsker Oluf Høst Museum GUDHJEM RØ Melstedgård Landbrugsmuseum Middel- aldercenter KLEMENSKER HASLE Stavehøl BØLSHAVN SVANEKE ÅRSDALE NEXØ Middelaldercenter Þ ALMINDINGEN LISTED ØSTERMARIE SORTHAT MULEBY NYKER Rytterknægten Travbane #bornholmsmiddelaldercenter #ildnat Joboland Ekkodalen PARADISBAKKERNE RØNNE Museum Erichsens Gaard VESTERMARIE NYLARS Sommerfuglepark og Tropeland LOBBÆK AAKIRKEBY NaturBornholm BALKA PEDERSKER ARNAGER SNOGEBÆK BODERNE ØSTRE SØMARK Slusegaard DUEODDE Stangevej 1. Østerlars. DK-3760 Gudhjem Tlf. (++45) Fax (++45)