Den Europæiske Unions L 12/14.\nRÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 27/2005\nom fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger\nunder henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 423/2004 af 26. februar 2004 om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (2), særlig artikel 6 og 8,\nunder henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21. april 2004 om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand (3), særlig artikel 5,\nIfølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri.\nFor at disse TAC'er og kvoter kan forvaltes effektivt, bør der fastsættes særlige betingelser for fiskeriet.\nPrincipperne og visse procedurer for fiskeriforvaltningen bør fastlægges på EF-plan, således at medlemsstaterne kan forvalte de fartøjer, der fører deres flag.\nI overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (4) er det nødvendigt at fastslå, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, som er fastsat i nævnte forordning.\nEF har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne eller -protokollerne, forhandlet fiskerirettigheder med Norge (5), Færøerne (6) og Grønland (7).\nI henhold til artikel 6 i tiltrædelsesakten af 2003 skal fiskeriaftaler, som Letland og Litauen har indgået med tredjelande, forvaltes af EF. EF har således i overensstemmelse med disse aftaler ført forhandlinger med Den Russiske Føderation.\nEF er kontraherende part i en række regionale fiskeriorganisationer. Disse fiskeriorganisationer har anbefalet, at der fastsættes fangstbegrænsninger og andre bevarelsesbestemmelser for visse arter. EF bør derfor følge disse anbefalinger.\nDen Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) vedtog på sit årsmøde i juni 2004 fangstbegrænsninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit samt tekniske foranstaltninger for behandling af bifangster. Selv om EF ikke er medlem af IATTC, bør disse foranstaltninger gennemføres for at sikre bæredygtig forvaltning af bestanden under denne organisations jurisdiktion.\nPå sit årsmøde i 2004 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) tabeller, der viser de kontraherende parters under- eller overudnyttelse af deres fiskerimuligheder. I den forbindelse har ICCAT vedtaget en afgørelse, hvoraf det fremgår, at EF i 2003 underudnyttede sine kvoter for flere bestandes vedkommende.\nFor at overholde de justeringer af EF's kvoter, som ICCAT har fastsat, er det nødvendigt at fordele de fiskerimuligheder, der skyldes underudnyttelsen, på grundlag af de enkelte medlemsstaters respektive andele i underudnyttelsen uden at ændre den i denne forordning fastsatte fordelingsnøgle for den årlige fordeling af TAC'er.\nICCAT vedtog på sit årsmøde en række tekniske foranstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter i Atlanterhavet og Middelhavet og fastsætter bl.a. et nyt mindstemål for almindelig tun, restriktioner for fiskeri i visse områder og perioder for at beskytte storøjet tun, foranstaltninger vedrørende sports- og fritidsfiskeri i Middelhavet, og indførelse af et prøveudtagningsprogram til vurdering af størrelsen af almindelig tun anbragt i bur. For at bidrage til bevarelsen af fiskebestandene er det nødvendigt at gennemføre disse foranstaltninger i 2005, indtil Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 973/2001 af 14. maj 2001 om tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter bliver vedtaget (8).\nKommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) vedtog på sit årsmøde i 2004 en henstilling om at begrænse fiskeriet i visse områder for at beskytte sårbare dybhavslevesteder. Denne henstilling bør gennemføres af EF.\nSom en midlertidig foranstaltning bør sildefangster i blandede fiskerier som nævnt i artikel 2 i forordning (EF) nr. 973/2001 fratrækkes den relevante sildekvote.\nSom en midlertidig foranstaltning bør fiskeriindsatsen for så vidt angår visse dybhavsarter reduceres i overensstemmelse med Det Internationale Havundersøgelsesråds (ICES) videnskabelige rådgivning.\nUdnyttelsen af fiskerimulighederne bør ske i overensstemmelse med de gældende EF-retsforskrifter på området, navnlig Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse af mærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjer (9), Kommissionens forordning (EØF) nr. 2807/83 af 22. september 1983 om nærmere bestemmelser for registrering af oplysninger om medlemsstaternes fangster (10), Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (11), Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 af 4. november 2003 om forvaltning af fiskeriindsatsen for så vidt angår visse fiskerizoner og visse fiskeressourcer i EF, Rådets forordning (EF) nr. 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (12), Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (13), Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 af 22. marts 2004 om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (14), Rådets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (15), Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (16), Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien (17), Rådets forordning (EF) nr. 423/2004 af 26. februar 2004 om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (18), Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer (19), Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86 af 22. september 1986 om definition af fiskerfartøjers karakteristika (20), Rådets forordning (EF) nr. 973/2001 af 14. maj 2001 om tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter (21), Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande (22) og Rådets forordning (EF) nr. 2270/2004 af 22. december 2004 om fastsættelse af fiskerimulighederne for EF-fiskerfartøjer for visse dybhavsbestande (23) for 2005 og 2006.\nFor at bidrage til bevarelsen af fiskebestandene bør der i år 2005 iværksættes en række supplerende kontrolforanstaltninger og tekniske fiskeribestemmelser.\nDer bør anvendes foreløbige indsatsforvaltningsordninger for bestandene af tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, af sydlig kulmule og jomfruhummer. For torskebestandene i Kattegat, i Nordsøen, Skagerrak og den vestlige del af Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og vest for Skotland bør de nuværende indsatsforvaltningsordninger tilpasses.\nIfølge artikel 20 i forordning (EF) nr. 2371/2002 skal Rådet træffe afgørelse om betingelserne i forbindelse med fangstbegrænsninger og/eller begrænsninger for fiskeriindsatsen. Det fremgår af videnskabelig rådgivning, at betydelige fangster ud over aftalte TAC'er er til skade for fiskeriets bæredygtighed. Det er derfor hensigtsmæssigt at indføre tilknyttede betingelser, der vil medføre en forbedret gennemførelse af de aftalte fiskerimuligheder.\nIfølge ICES' rådgivning bør der anvendes en midlertidig ordning til forvaltning af fiskeriindsatsen i forbindelse med industrifiskeri efter tobis i ICES-underområde IV og afsnit IIIa nord.\nDet fremgår af den videnskabelige rådgivning, at bestande af rødspætte i Nordsøen ikke fiskes på en bæredygtig måde, og at de genudsatte mængder er meget store. Det fremgår af videnskabelig rådgivning samt rådgivning fra North Sea Regional Advisory Council, at det er hensigtsmæssigt at tilpasse fiskerimulighederne med hensyn til fiskeriindsatsen for fartøjer, der fisker rødspætter.\nMed henblik på tilpasning af fiskeriindsatsbegrænsningerne for torsk, jf. forordning (EF) nr. 423/2004, foreslås der alternative ordninger for at forvalte fiskeriindsatsen i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i artikel 8, stk. 3, i nævnte forordning.\nOrganisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 25. årsmøde den 15.-19. september 2003 en genopretningsplan for hellefisk i NAFO-underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O. Ifølge planen skal TAC'erne reduceres frem til 2007, lige som der skal indføres yderligere foranstaltninger, for at planen kan blive effektiv. Planen bør gennemføres for 2005 i afventning af, at der vedtages en rådsforordning om gennemførelse af flerårige foranstaltninger til genopretning af hellefiskbestanden.\nNAFO vedtog på sit 26. årsmøde den 13.-17. september 2004 forvaltningsforanstaltninger for en række bestande, der ikke tidligere havde været reguleret, nemlig rokker i afsnit 3 L, N, O, rødfisk i afsnit 3 O og hvid skægbrosme i afsnit 3 N, O. Disse foranstaltninger bør derfor gennemføres, og der bør fastsættes en fordeling mellem medlemsstaterne.\nMed henblik på overholdelse af de internationale forpligtelser, som EF har påtaget sig som kontraherende part i konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CCAMLR), herunder forpligtelsen til at anvende de foranstaltninger, der vedtages af CCAMLR-Kommissionen, bør de TAC'er, som denne har vedtaget for fangståret 2004/05 og de tilsvarende fangstperioder anvendes.\nCCAMLR vedtog på sit XXIII. årsmøde i 2004 relevante fangstbegrænsninger for bestande, som etablerede fiskerier i de lande, der er medlemmer af CCAMLR, har adgang til. CCAMLR godkendte også EF-fiskerfartøjers deltagelse i forsøgsfiskeri efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) og 58.4.3b) og fastsatte fangst- og bifangstbegrænsninger samt særlige tekniske foranstaltninger for det pågældende fiskeri. Disse begrænsninger og tekniske foranstaltninger bør ligeledes finde anvendelse.\nVed denne forordning fastsættes der for 2005 fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande og særlige betingelser for udnyttelse af disse fiskerimuligheder.\nFor visse antarktiske bestande fastsættes fiskerimulighederne og de særlige betingelser dog for de perioder, der er anført i bilag IF.\nEF-fiskerfartøjer (i det følgende benævnt »EF-fartøjer«) og\nfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland (i det følgende benævnt »tredjelandsfartøjer«), i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion (i det følgende benævnt »EF-farvande«).\nsamlede tilladte fangstmængder (»TAC'er«) eller antal fartøjer, der har tilladelse til at fiske, og/eller sådanne tilladelsers varighed\nTAC-andele, der er til rådighed for EF\nkvoter tildelt EF i tredjelandes farvande\ntildeling af EF-fiskerimuligheder som omhandlet i nr. ii) og iii) til medlemsstaterne i form af kvoter\ntildeling til tredjelande af kvoter i EF-farvande\n»NAFO-reguleret område«: den del af området under NAFO-konventionen (Organisationen for Fiskeriet i det Nordlige Atlanterhav), der ikke omfattes af kyststaternes højhedsområde eller jurisdiktion\n»Nordsøen«: farvandet, der dækker ICES-underområde IV og den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke omfattes af definitionen af Skagerrak i litra d)\n»Rigabugten«: farvandet afgrænset mod vest af en ret linje fra Ovisi fyr (57°34.1234′ N, 21°42.9574′ Ø) på Letlands vestkyst til sydspidsen af Kap Loode (57°57.4760′ N, 21°58.2789′ Ø) på Saaremaa, derfra mod syd til det sydligste punkt på halvøen Sõrve og derfra mod nordøst langs Saaremaas østkyst, og mod nord af en ret linje fra 58°30.0′ N 23°13.2′ Ø til 58°30.0′N 23°41′1 Ø\n»Cadizbugten«: farvandet under ICES-underafsnit IXa øst for 7°23′48″ V.\n»ICES-områder« (Det Internationale Havundersøgelsesråd): områder som defineret i forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (24)\n»CECAF-områder« (østlige centrale Atlanterhav eller FAO-område 34): områder som defineret i forordning (EF) nr. 2597/95 af 25. oktober 1995 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster, taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (25)\n»NAFO-områder« (Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): områder som defineret i forordning (EØF) nr. 2018/93 af 30. juni 1993 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktivitet i det nordvestlige Atlanterhav (26)\nFISKERIMULIGHEDER OG TILKNYTTEDE BETINGELSER FOR EF-FARTØJER\nFiskerimuligheder og tildelinger\n1. Fiskerimulighederne for EF-fartøjer i EF-farvande og i visse farvande uden for EF og fordelingen af disse fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne fastsættes som anført i bilag I.\n2. EF-fartøjer har under iagttagelse af betingelserne i artikel 9, 16 og 17 og under overholdelse af de kvoter, der er fastsat i bilag I, tilladelse til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområderne omkring Jan Mayen.\n3. Kommissionen fastsætter de fiskerimuligheder for lodde i område V og XIV (grønlandske farvande), der er til rådighed for EF svarende til 7,7 % af TAC'en for lodde, så snart TAC'en er fastsat.\n4. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002 øge fiskerimulighederne for blåhvilling i område I-XIV (EF-farvande og internationale farvande) og sild i område I og II (EF-farvande og internationale farvande), hvis tredjelande ikke forvalter disse bestande forsvarligt.\nDe fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag I, fordeles blandt medlemsstaterne uden at foregribe:\nnye tildelinger i henhold til artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93\nsupplerende landinger, der er tilladt i medfør af artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96\nmængder, der tilbageholdes i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96\nFor 2005 fastsættes følgende bestande i bilag I:\nde bestande, som der gælder en præventiv eller en analytisk TAC for\nde bestande, som er omfattet af de årsbaserede fleksibilitetsbetingelser, der er fastsat i artikel 3 og 4, i forordning (EF) nr. 847/96 og de bestande, som er omfattet af de straffekoefficienter, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, i nævnte forordning.\n1. Fisk fra bestande, for hvilke der er fastsat fiskerimuligheder, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre:\nfangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt\nfangsterne udgør en del af EF's andel, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne andel ikke er opbrugt\nfangsterne, for så vidt angår alle andre arter end sild og makrel, er blandet med andre arter og er taget med redskaber, hvis maskestørrelse er på under 32 mm i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 850/98, og hverken sorteres om bord eller ved landingen\nfangsterne af sild er i overensstemmelse med foranstaltningerne i punkt 12 i bilag III\nfangsterne af makrel er blandet med hestemakrel eller sardin, og makrelmængden ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede mængde makrel, hestemakrel og sardin om bord, og fangsterne hverken sorteres om bord eller ved landingen\nfangsterne er taget som led i videnskabelige undersøgelser, som gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 850/98 eller (EF) nr. 88/98.\n2. Samtlige landinger afskrives på kvoterne eller, såfremt EF's andel ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, på EF's andel, medmindre det drejer sig om fangster taget i henhold til stk. 1, litra c), e) eller f).\n3. Når en medlemsstats muligheder for at fiske sild i underområde II (EF-farvande), III og IV og afsnit VII d er udtømt, er det uanset stk. 1 forbudt for fartøjer, der fører denne medlemsstats flag, og som er registreret i EF, og som udøver de fiskerier, som disse fangstbegrænsninger gælder for, at lande usorterede fangster, der indeholder sild.\n4. Beregningen af denne procentvise andel af bifangster og anvendelsen af dem foretages i henhold til artikel 4 og 11 i forordning (EF) nr. 859/98 og artikel 2 og 3 i forordning (EF) nr. 88/98.\nEF-fartøjer må ikke fiske i Skagerrak inden for 12 sømil fra Norges basislinjer. Fartøjer, der fører dansk eller svensk flag, må dog fiske indtil 4 sømil fra Norges basislinjer.\nSærlige betingelser for landing af usorterede fangster fra underområde IIa (EF-farvande), III, IV og VIId\nDe foranstaltninger, der er fastsat i bilag II, gælder for landing af usorterede fangster fra underområde IIa (EF-farvande), III, IV og VIId.\nAndre tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger\nDe tekniske foranstaltninger, der er fastsat i bilag III, gælder i 2005 ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 88/98, (EF) nr. 1626/94 og (EF) nr. 973/2001.\nGennemførelsesbestemmelserne til punkt 10 i bilag III vedtages efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.\nIndsatsbegrænsninger og dertil knyttede betingelser for forvaltningen af bestande\n1. For perioden fra den 1. januar til 31. januar 2005 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger og dertil knyttede betingelser i punkt 1-5, 6a, 6c, 6d, 6e og 7-22 i bilag V til forordning (EF) nr. 2287/2003 af 19. december 2003 om fastsættelse for 2004 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (27) for forvaltningen af torskebestandene i Kattegat, Nordsøen, den østlige del af Den Engelske Kanal, Skagerrak, vest for Skotland og i Det Irske Hav.\n2. For perioden fra den 1. februar 2005 til den 31. december 2005 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger og tilknyttede betingelser, der er fastsat i bilag IVa, for forvaltningen af torskebestandene omhandlet i stk. 1.\n3. Fra den 1. februar 2005 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger og tilknyttede betingelser, der er fastsat i bilag IVb, for forvaltningen af fiskeriet i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø.\n4. Fra den 1. februar 2005 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger og tilknyttede betingelser, der er fastsat i bilag IVc, for forvaltningen af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal.\n5. De fiskeriindsatsbegrænsninger og tilknyttede betingelser, der er fastsat i bilag V, gælder for forvaltningen af tobisbestandene i Skagerrak og Nordsøen.\n6. Kommissionen fastsætter den endelige fiskeriindsats for 2005 for fiskeriet efter tobis i område IIa, IIIa og IV i henhold til reglerne i punkt 6 i bilag V.\n7. Alle fartøjer, der anvender redskabstyper som defineret i punkt 4 i henholdsvis bilag IVa, IVb og IVc og fisker i områder som afgrænset i punkt 2 i henholdsvis bilag IVa, IVb og IVc skal have en særlig fiskeritilladelse udstedt i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.\n8. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2005, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med en dybhavsfiskeritilladelse ikke overstiger 90 % af medlemsstatens fartøjers gennemsnitlige årlige fiskeriindsats i 2003 på fangsttogter, hvor der var givet dybhavsfiskeritilladelse, og der blev fanget dybhavsarter, jf. Rådets forordning 2347/2002, bilag I og II, med undtagelse af guldlaks.\nFISKERIMULIGHEDER OG TILKNYTTEDE BETINGELSER FOR TREDJELANDSFARTØJER\nDet tillades fartøjer, der sejler under Barbados', Guyanas, Japans, Sydkoreas, Norges, Surinams, Trinidad og Tobagos og Venezuelas flag, og fartøjer, der er registreret på Færøerne, at tage fangster i EF-farvande inden for de i bilag I fastsatte kvoter og under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 og 24.\nFiskeri begrænses for fartøjer, der fører:\nNorges flag, eller som er registreret på Færøerne, til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra medlemsstaternes basislinjer i Nordsøen, Kattegat og Atlanterhavet nord for 43°00′ N, undtagen det område, der er nævnt i artikel 18 i forordning (EF) nr. 2371/2002; fiskeri i Skagerrak med fartøjer, der fører norsk flag, er tilladt i områder, der ligger mere end 4 sømil fra Danmarks og Sveriges basislinjer\nBarbados', Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidad og Tobagos eller Venezuelas flag, til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra det franske departement Guyanas basislinjer.\nFisk fra bestande, som der er fastsat fiskerimuligheder for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af fartøjer fra et tredjeland, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.\n1. Uanset de generelle bestemmelser om fiskerilicenser og særlige fiskeritilladelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1627/94, kræves der til fiskeri i tredjelandes farvande en licens, som er udstedt af tredjelandets myndigheder.\nFørste afsnit gælder imidlertid ikke for følgende EF-fartøjer ved fiskeri i Norges del af Nordsøen med:\nfartøjer med en tonnage på 200 GT eller derunder\nfartøjer, der fisker efter andre arter til konsum end makrel\nfartøjer, der fører svensk flag, og som fisker i henhold til den etablerede praksis.\n2. Det maksimale antal licenser og andre tilknyttede betingelser fastsættes som anført i bilag VI, del I. Licensansøgningerne, som medlemsstaternes myndigheder skal sende til Kommissionen, skal indeholde oplysninger om fiskeritype og navnet på og en beskrivelse af det fartøj, som licensen skal udstedes til. Kommissionen forelægger disse ansøgninger for myndighederne i det pågældende tredjeland.\nHvis en medlemsstat overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag VI, del I, skal overførslen inkludere en passende overførsel af licenser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal licenser for hvert fiskeriområde, jf. bilag VI, del I, må dog ikke overskrides.\n3. EF-fartøjer skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og alle andre bestemmelser, der gælder for det område, hvor de udøver fiskeri.\nEF-fartøjer, som har licens til direkte fiskeri efter en bestemt art i færøske farvande, kan udøve direkte fiskeri efter andre arter, forudsat at de færøske myndigheder på forhånd får meddelelse om ændringen.\nLICENSORDNINGER FOR TREDJELANDSFARTØJER\n1. Uanset artikel 28b i forordning (EØF) nr. 2847/93 er fartøjer, der fører norsk flag, på under 200 GT fritaget for forpligtelsen til at have en licens og en fiskeritilladelse.\n3. Fartøjer fra tredjelande, som har tilladelse til at fiske den 31. december 2004, kan fortsætte med at fiske fra den 1. januar 2005, indtil listen over fartøjer, der har fiskeritilladelse, er forelagt for og godkendt af Kommissionen.\nAntallet af licenser og særlige tilknyttede betingelser fastsættes som anført i bilag VI, del II.\n3. Licensen og den særlige fiskeritilladelse inddrages, hvis forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke overholdes.\n1. For en periode på højst tolv måneder udstedes der ikke licens og særlig fiskeritilladelse til fartøjer, som ikke har overholdt deres forpligtelser i henhold til denne forordning.\n2. Kommissionen sender myndighederne i det berørte tredjeland navnene på og en beskrivelse af de fartøjer, som med virkning fra de(n) efterfølgende måned(er) ikke har tilladelse til at fiske i EF-fiskeriområdet, fordi de har overtrådt de gældende regler.\n1. Tredjelandsfartøjer skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og øvrige bestemmelser, der gælder for EF-fartøjers fiskeri i det område, som de driver fiskeri i, herunder forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94, (EF) nr. 88/98, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 1434/98 og (EØF) nr. 1381/87.\n2. De i stk. 1 nævnte fartøjer skal føre en logbog, hvori de i bilag VII, del I, anførte oplysninger indføres.\n3. Tredjelandsfartøjer, som fisker i ICES-afsnit IIIa, undtagen fartøjer, der fører norsk flag, skal i henhold til reglerne i bilag VIII sende Kommissionen de oplysninger, der er nævnt i det bilag.\nSærlige bestemmelser for det franske departement Guyana\n1. Udstedelsen af licenser til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande er betinget af, at fartøjets ejer forpligter sig til på anmodning af Kommissionen at give tilladelse til, at der kommer en observatør om bord.\n2. Førere af fartøjer, hvortil der er udstedt en licens til fiskeri efter finnefisk eller tun i det franske departement Guyanas farvande, skal i forbindelse med landinger efter hver fangstrejses afslutning til de franske myndigheder indgive en opgørelse med angivelse af de mængder rejer, der er taget og beholdt om bord siden sidste opgørelse. Opgørelsen udfærdiges efter forlægget i bilag VI, del III. Skibsføreren er ansvarlig for opgørelsens nøjagtighed. De franske myndigheder træffer de fornødne foranstaltninger til at kontrollere opgørelsernes nøjagtighed, navnlig ved at sammenholde dem med den i stk. 23, stk. 2, omhandlede logbog. Efter kontrollen underskrives opgørelsen af den ansvarlige embedsmand. De franske myndigheder sender inden udgangen af hver måned Kommissionen alle opgørelser vedrørende den foregående måned.\n3. Fartøjer, der fisker i det franske departement Guyanas farvande, skal føre en logbog svarende til den, der er vist i bilag VII, del II. En kopi af denne logbog sendes til Kommissionen gennem de franske myndigheder senest 30 dage efter hver fangstrejses sidste dag.\n4. Hvis Kommissionen for en periode på en måned ikke modtager oplysninger vedrørende et fartøj, der har licens til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande, inddrages det pågældende fartøjs licens.\n4. For fartøjer, der midlertidigt fører en medlemsstats flag (bare boat charter), skal oplysningerne omfatte:\n1. Anvendelse af trawl, som på noget sted i nettet har masker på under 130 mm, er forbudt ved direkte fiskeri efter de i bilag IX nævnte bundfiskearter. Denne maskestørrelse kan nedsættes til 60 mm for direkte fiskeri efter nordlig blæksprutte (Illex illecebrosus). For direkte fiskeri efter rokker (Rajidae) skal maskestørrelsen øges til mindst 280 mm i fangstposen og 220 mm i alle trawlets andre dele.\n3. Anordninger kan fastgøres på fangstposens overside, såfremt de ikke lukker dens masker. Anvendelse af slidgarn på oversiden skal begrænses til dem, der er anført i bilag X.\n4. Fartøjer, der fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal anvende sorteringsriste med en maksimumsafstand mellem stængerne på 22 mm. Fartøjer, der fisker efter rejer i afsnit 3 L, skal også være udrustet med ophængskæder, der er mindst 72 cm lange, jf. tillæg 4 til bilag III.\n1. Skibsførere må ikke udøve direkte fiskeri efter arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger. Der udøves direkte fiskeri efter en art, hvis den pågældende art tegner sig for den største vægtprocent i et træk.\n2. Bifangster af de arter, der er opført i bilag ID, for hvilke EF ikke har fastsat nogen kvote for en del af det NAFO-regulerede område, og som tages i denne del i forbindelse med direkte fiskeri efter en anden art, må for hver art ikke overstige 2 500 kg eller 10 vægtprocent af alle ombordværende fangster, hvis sidstnævnte mængde er større. I en del af det NAFO-regulerede område, hvor direkte fiskeri efter visse arter er forbudt eller en »andre«-kvote er udnyttet fuldt ud, må bifangsten af hver af de arter, der er opført i bilag ID, dog ikke overstige henholdsvis 1 250 kg eller 5 %.\n4. Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal i tilfælde af, at samtlige bifangster af alle arter, som er opført i bilag ID, i et givet træk overstiger 5 vægtprocent i afsnit 3 M og 2,5 % i afsnit 3 L, omgående sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget.\nFisk, der stammer fra det NAFO-regulerede område, og som ikke opfylder de mindstemål, der er opført i bilag XI, må ikke forarbejdes, opbevares om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes. Hvis den andel af fangsten, som ikke opfylder mindstemålene, overstiger 10 % af den samlede mængde, skal fartøjet sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget, inden fiskeriet genoptages. Forarbejdet fisk, som der er fastsat et mindstemål for, og som er under den i bilag XI fastsatte størrelse, anses for at stamme fra fisk, som er mindre end mindstemålet.\n1. Al forarbejdet fisk fra det NAFO-regulerede område skal mærkes på en sådan måde, at hver art og produktkategori kan identificeres. Fisken skal også mærkes med, at den er fanget i det NAFO-regulerede område.\n3. Fangster af de samme arter skal stuves tydeligt adskilt fra fangster af andre arter. Alle fangster, der tages i det NAFO-regulerede område, skal stuves separat fra fangster, der er taget uden for dette område.\nFangsterne kan stuves i mere end en del af lastrummet, men i hver del af lastrummet, hvor de stuves, skal de holdes tydeligt adskilt fra fangster af andre arter ved hjælp af plast, krydsfiner, net eller lignende.\nProduktionslogbog og stuveplan\n1. Foruden at overholde artikel 6, 8, 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal skibsførerne indføre de oplysninger, der er nævnt i bilag XII til nærværende forordning, i logbogen.\n2. Inden den 15. i hver måned underretter medlemsstaterne elektronisk Kommissionen om, hvor store mængder af de bestande, som er nævnt i bilag XIII, der er landet i løbet af den foregående måned, og sender eventuelle oplysninger, der er modtaget i henhold til artikel 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 2847/93.\n3. Førerne af EF-fartøjer skal opfylde følgende forpligtelser i forbindelse med fangsterne af de arter, der er opført i bilag ID:\nde skal føre en produktionslogbog med oplysning om den samlede produktion for hver art\nde skal udarbejde en stuveplan, der viser, hvor de forskellige arter er anbragt i lastrummet, og hvor store mængder der befinder sig om bord af disse arter angivet i kg produktvægt.\n4. Produktionslogbogen og stuveplanen, der er nævnt i stk. 3, skal ajourføres dagligt for den foregående dag fra kl. 00.00 (UTC) til kl. 24.00 (UTC), og skal opbevares om bord, indtil fartøjet har landet hele sin last.\n5. Føreren skal yde den nødvendige bistand, så det bliver muligt at kontrollere de mængder, der er anført i logbogen, og de forarbejdede produkter, der opbevares om bord.\nVed direkte fiskeri efter en eller flere af de arter, der er anført i bilag IX, må fartøjer ikke medføre redskaber med en maskestørrelse, som er mindre end den, der er fastsat i artikel 26. Fartøjer, der under samme fangstrejse driver fiskeri i andre områder end det NAFO-regulerede område, kan dog medføre sådanne redskaber, forudsat at de er forsvarligt fastsurret og stuvet og ikke er umiddelbart tilgængelige til brug, dvs.:\nat redskaberne skal være hægtet af skovle og af slæbeliner og trawlwirer, og\nat redskaber, som befinder sig på eller over dækket, skal være sikkert fastsurret til en del af overbygningen.\nEF-fartøjer må ikke foretage omladninger i det NAFO-regulerede område, medmindre de forinden har fået tilladelse hertil af de ansvarlige myndigheder.\n1. Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at dens fartøjers fiskeriindsats, jf. artikel 25, står i forhold til de fiskerimuligheder, som medlemsstaten har til rådighed i det NAFO-regulerede område.\n2. Medlemsstaterne sender senest den 31. januar 2005 Kommissionen fangstplanen for de af deres fartøjer, som fisker efter arter i det NAFO-regulerede område, eller efter denne dato mindst 30 dage inden fiskeriet påbegyndes. I fangstplanen angives bl.a. det eller de fartøjer, som vil påbegynde dette fiskeri, og det planlagte antal fiskedage i det NAFO-regulerede område.\nMedlemsstaterne giver Kommissionen en vejledende underretning om fartøjernes påtænkte aktiviteter i andre områder.\nFangstplanen skal indeholde den samlede fiskeriindsats, der skal udfoldes, i forhold til omfanget af de fiskerimuligheder, som den medlemsstat, der indsender planen, har til rådighed.\nMedlemsstaterne aflægger senest den 31. december 2005 rapport til Kommissionen om gennemførelsen af deres fangstplaner, herunder antallet af fartøjer, der reelt har deltaget i dette fiskeri, og det samlede antal fiskedage.\nHver medlemsstat giver dagligt Kommissionen meddelelse om de mængder dybvandsrejer (Pandalus borealis), som fartøjer, der fører dens flag og er registreret i EF, har taget i afsnit 3 L i det NAFO-regulerede område. Alt fiskeri skal finde sted på over 200 m dybde og må højst udøves af et fartøj pr. medlemsstat ad gangen.\nSærlige bestemmelser vedrørende genopretningsplan for hellefisk\nForbud vedrørende hellefisk\nDet er forbudt for EF-fiskerfartøjer at fiske efter hellefisk i NAFO-underområde 2 og NAFO-afsnit 3 K, L, M, N, O og at have hellefisk fanget i det pågældende område om bord eller at omlade eller lande sådan fisk, hvis fartøjerne ikke medfører en særlig fiskeritilladelse udstedt af deres flagmedlemsstat.\n1. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der skal have udstedt en særlig fiskeritilladelse som nævnt i artikel 36, optages på en liste med angivelse af navn og internt nummer som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004. Medlemsstaterne udsteder først den særlige fiskeritilladelse, når fartøjet er blevet opført i NAFO's fartøjsregister.\n2. Hver medlemsstat sender Kommissionen den i stk. 1 omhandlede liste og alle senere ændringer heraf i elektronisk form.\n3. Ændringer af den i stk. 1 omhandlede liste sendes til Kommissionen senest fem dage før den dato, hvor det på listen nyligt opførte fartøj sejler ind i underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O. Kommissionen sender straks oplysninger om ændringer af listen til NAFO's sekretariat.\n4. Hver enkelt medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at fordele sin hellefiskkvote mellem sine fartøjer, der er opført på den i stk. 1 omhandlede liste. Senest 15 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om, hvordan kvoterne er fordelt.\n1. Førerne af de fartøjer, der er nævnt i artikel 37, stk. 2, sender flagmedlemsstaten meddelelser om følgende:\nDe mængder hellefisk, EF-fartøjet har om bord, når det sejler ind i underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O. Denne meddelelse skal hver gang sendes tidligst 12 timer og senest 6 timer, før fartøjet sejler ind i dette område\nDen ugentlige fangst af hellefisk. Denne meddelelse sendes første gang senest den syvende dag efter, at fartøjet sejlede ind i underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O, eller, når fangstrejserne tager mere end syv dage, senest om mandagen, for så vidt angår fangster, der er taget i underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O i den forudgående uge, som sluttede om søndagen ved midnat\nDe mængder hellefisk, EF-fartøjet har om bord, når det sejler ud af underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O. Denne meddelelse skal hver gang sendes tidligst 12 timer og senest 6 timer, før fartøjet sejler ud af dette område, og skal indeholde oplysning om antallet af fiskedage og de samlede fangster i dette område\nDe mængder, der lastes og losses i forbindelse med hver omladning af hellefisk under fartøjets ophold i underområde 2 og afsnit 3 K, L, M, N, O. Disse meddelelser skal sendes senest 24 timer, efter at omladningen er afsluttet.\n2. Medlemsstaterne skal ved modtagelsen af de meddelelser, de får i henhold til stk. 1, litra a), c) og d), videresende dem til Kommissionen.\n3. Når fangsterne af hellefisk, som der er givet meddelelse om i henhold til stk. 2, skønnes at være nået op på 70 % af medlemsstaternes kvote, skal førerne hver tredje dag sende de meddelelser, der er nævnt i stk. 1, litra b).\n1. Det er forbudt at lande hellefisk andre steder end i havne udpeget af de kontraherende parter i NAFO. Det er forbudt at lande hellefisk i havne, der ikke henhører under de kontraherende parter.\n2. Medlemsstaterne udpeger havne, hvor der kan landes hellefisk, og fastsætter de dermed forbundne inspektions- og overvågningsprocedurer, herunder betingelserne for registrering og meddelelse af hellefiskmængden i hver landing.\n3. Senest 15 dage efter denne forordnings ikrafttrædelse sender medlemsstaterne Kommissionen en liste over de udpegede havne og giver senest 15 dage derefter meddelelse om de dermed forbundne inspektions- og overvågningsprocedurer, der er nævnt i stk. 2. Kommissionen videresender straks disse oplysninger til NAFO's sekretariat.\n4. Kommissionen sender straks alle medlemsstaterne listen over de udpegede havne, der er nævnt i stk. 2, samt over de havne, som andre kontraherende parter i NAFO har udpeget.\n1. Medlemsstaterne sørger for, at alle fartøjer, der anløber en udpeget havn for at lande og/eller omlade hellefisk fanget i NAFO-underområde 2 og NAFO-afsnit 3 K, L, M, N, O, inspiceres i havn i henhold til NAFO's havneinspektionsordning.\n2. Det er forbudt at losse og/eller omlade fangster fra fartøjer som nævnt i stk. 1, før inspektørerne er til stede.\n3. Alle de mængder, der losses, skal vejes efter art, før de transporteres til et kølehus eller et andet bestemmelsessted.\n4. Medlemsstaterne sender den relevante havneinspektionsrapport til NAFO's sekretariat med kopi til Kommissionen senest 7 arbejdsdage efter inspektionens afslutning.\nLandings- og omladningsforbud for ikke-kontraherende parters fartøjer\nMedlemsstaterne sørger for, at ikke-kontraherende parters fartøjer, der har udøvet fiskeri efter hellefisk i det NAFO-regulerede område, får forbud mod at lande eller omlade hellefisk.\nOpfølgning af fiskeriaktiviteter\nMedlemsstaterne underretter senest den 31. december 2005 Kommissionen om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 36-41, herunder om det samlede antal fiskedage.\n1. Førerne af EF-fartøjer, som driver fiskeri efter rødfisk i underområde 2 og afsnit I F, 3 K og 3 M i det NAFO-regulerede område, underretter hver anden mandag myndighederne i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller i hvilken det er registreret, om de mængder rødfisk, der er fanget i de pågældende områder i den periode på to uger, der sluttede kl. 24 den foregående søndag.\nNår de samlede fangster når op på 50 % af TAC'en, skal underretningen ske hver uge om mandagen.\nNår de samlede fangster når op på 50 % af TAC'en, skal underretningen ske hver uge.\n1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag XIV, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.\n2. For nyt fiskeri og forsøgsfiskeri gælder de fangst- og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag XV, i de underområder, som er anført i samme bilag.\n1. Ud over de krav om information om fartøjer med fiskeritilladelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 601/2004, skal medlemsstaterne fra den 1. august 2005 for disse fartøjer meddele/sende Kommissionen følgende:\net foto på mindst 12 × 7 cm, der viser agterstavnen, taget direkte bagfra.\n2. Fra den 1. august 2005 skal medlemsstaterne så vidt muligt også give Kommissionen følgende oplysninger om fartøjer med tilladelse til at fiske i CCAMLR-området:\nanden information (f.eks. isklassifikation), der anses for relevant.\n1. Fiskerfartøjer, der fører spansk flag og er registreret i Spanien, og som der er givet meddelelse om til CCAMLR i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 601/2004, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a) uden for områder under national jurisdiktion og afsnit 58.4.3.b) uden for områder under national jurisdiktion.\n3. Hvad angår underområde 88.1 og afsnit 58.4.1 and 58.4.2 er de samlede fangst- og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU) i hver af dem fastsat i bilag XV. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den indberettede fangst når op på den mængde, der højst må fanges, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangståret.\nFor fiskerfartøjer, der deltager i det forsøgsfiskeri, som er nævnt i artikel 46, gælder følgende fangst- og indsatsrapporteringssystemer:\ndet femdages fangst- og indsatsrapporteringssystem, der er omhandlet i artikel 12 i forordning (EF) nr. 601/2004, bortset fra at medlemsstaterne skal sende Kommissionen fangst- og indsatsrapporterne senest to arbejdsdage efter hver rapporteringsperiodes udløb, hvorefter de straks videresendes til CCAMLR. I underområde 88.1 og i afsnit 58.4.1 og 58.4.2 foretages indberetningen pr. SSRU.\n1. Det forsøgsfiskeri, der er nævnt i artikel 46, skal foregå i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 600/2004 af 22. marts 2004 om tekniske foranstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de levende maritime ressourcer i Antarktis (29), når det gælder foranstaltninger til nedsættelse af havfugles utilsigtede dødelighed ved langlinefiskeri. Derudover gælder følgende:\nfartøjer, der deltager i forsøgsfiskeri i afsnit 58.4.1 og 58.4.2, og som overholder CCAMLR-protokollerne (A, B og C) for langlinesynk, er fritaget for kravet om udsætning om natten; fartøjer, der fanger i alt tre (3) havfugle, skal dog straks gå tilbage til udsætning om natten, jf. artikel 8 i forordning (EF) nr. 600/2004.\nfartøjer, der deltager i forsøgsfiskeri i underområde 88.1 og afsnit 58.4.3a) og 58.4.3b), og som fanger i alt tre (3) havfugle, skal straks indstille fiskeriet og må ikke fiske uden for den normale fangstperiode i resten af fangståret 2004/2005.\n2. For fiskerfartøjer, der deltager i forsøgsfiskeri i FAO-underområde 88.1, gælder følgende yderligere bestemmelser:\nDer må ikke bringes levende fjerkræ eller andre levende fugle ind i underområde 88.1, og eventuelt ikke-udtaget fjerkræ, som ikke er spist, skal tages med ud af underområde 88.1.\nDet er forbudt at fiske efter Dissostichus spp. i underområde 88.1 inden for 10 sømil fra Balleny Øernes kyst.\nskal hver forskningsudsætning finde sted mindst 5 sømil fra enhver anden forskningsudsætning, idet afstanden måles fra hver forskningsudsætnings geografiske midtpunkt\nskal hver udsætning omfatte mindst 3 500 kroge og højst 10 000 kroge; i den forbindelse kan der udsættes en række separate langliner på samme sted\nFiskerfartøjer, der deltager i det forsøgsfiskeri, der er nævnt i artikel 46, skal iværksætte forskningsplaner i alle de SSRU, som FAO-underområde 88.1 og afsnit 58.4.1 og 58.4.2 er inddelt i. Forskningsplanen skal iværksættes på følgende måde:\nFørste gang et fartøj sejler ind i et SSRU, gælder de første 10 udsætninger, der betegnes som »første række«, som forskningsudsætninger og skal opfylde kriterierne i artikel 49, stk. 2\nDe næste 10 udsætninger eller de første 10 tons fangst, hvis denne mængde opnås ved færre udsætninger, betegnes som »anden række«. Skibsføreren kan beslutte, at udsætninger i anden række skal foregå som led i et normalt forsøgsfiskeri. Hvis disse udsætninger opfylder kravene i artikel 49, stk. 2, kan de dog også betegnes som forskningsudsætninger\nHvis føreren efter at have afsluttet den første og den anden række udsætninger ønsker at fortsætte med at fiske i det pågældende SSRU, skal fartøjet gennemføre en »tredje række«, således at der foretages i alt 20 forskningsudsætninger i alle tre rækker. Den tredje række udsætninger skal afsluttes under det samme ophold i det pågældende SSRU som den første og anden række\nI SSRU A, B, C, E og G i underområde 88.1, hvor det fiskbare havbundsareal er på under 15 000 km2, gælder litra b), c), og d), ikke, og efter at have afsluttet 10 forskningsudsætninger kan fartøjet fortsætte med at fiske i det pågældende SSRU.\n1. Fiskerfartøjer, der deltager i det førsøgsfiskeri, der er nævnt i artikel 46, skal iværksætte dataindsamlingsplaner i alle de SSRU, som FAO-underområde 88.1 og afsnit 58.4.1 og 58.4.2 er inddelt i. Dataindsamlingsplanen skal indeholde følgende data:\n2. Alle de data, der er nævnt i stk. 1, skal indsamles for hver forskningsudsætning. Alle fisk i en forskningsudsætning, hvor der fanges op til 100 fisk, skal måles, og der skal udtages prøver af mindst 30 fisk til biologiske undersøgelser. Hvis der fanges over 100 fisk, anvendes der en metode, hvorefter der tages tilfældige delstikprøver af fiskene.\nHvert fiskerfartøj, der deltager i det forsøgsfiskeri, som er nævnt i artikel 46, skal endvidere iværksætte følgende mærkningsprogram:\nDissostichus spp.-individer skal mærkes og genudsættes i forholdet 1 individ pr. ton levende vægt, der fanges i hele fangståret, jf. CCAML-mærkningsprotokollen. Fartøjerne må først ophøre med mærkningen, når de har mærket 500 stk. eller ophører med fiskeriet efter at have mærket et individ pr. ton levende vægt, der er fanget\nder skal udtages biologiske prøver af alle genfangede mærkede individer (længde, vægt, køn, gonadeudvikling), der skal så vidt muligt tages et elektronisk foto af dem, ørestenene skal udtages og mærket fjernes\nHvert fiskerfartøj, der deltager i det forsøgsfiskeri, som er nævnt i artikel 46, skal i forbindelse med alle fiskeriaktiviteter i fangstperioden have mindst to videnskabelige observatører om bord, hvoraf en skal være udpeget i henhold til CCAMLR-ordningen for international videnskabelig observation.\n1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukkende drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, der udføres med tilladelse fra en medlemsstat og under dennes myndighed, og som på forhånd er meddelt Kommissionen og den medlemsstat, i hvis farvande undersøgelserne foregår.\n2. Marine organismer, der fanges til det i stk. 1 nævnte formål, kan sælges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg, forudsat:\nat de opfylder normerne i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 og de handelsnormer, der er vedtaget i henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (30)\neller at de sælges direkte til andre formål end konsum.\nIfølge forordning (EØF) nr. 2847/93 skal medlemsstaterne elektronisk sende data vedrørende de landede fangstmængder af de enkelte bestande til Kommissionen under anvendelse af de bestandskoder, der er fastlagt i hver bestandsfortegnelse.\nHvis der er fastsat TAC'er for CCAMLR-området for perioder, der begynder inden den 1. januar 2005, finder artikel 44 anvendelse fra begyndelsen af de respektive perioder for anvendelse af TAC'erne.\n(8) EFT L 137 af 19.5.2001, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 831/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 33).\n(9) EFT L 132 af 21.5.1987, s. 9.\n(10) EFT L 276 af 10.10.1983, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1965/2001 (EFT L 268 af 9.10.2001, s. 23).\n(11) EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1954/2003 (EUT L 289 af 7.11.2003, s. 1).\n(15) EFT L 9 af 15.1.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 812/2004 (EUT L 150 af 30.4.2004, s. 12).\n(16) EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 602/2004 (EUT L 97 af 1.4.2004, s. 30).\n(23) EUT L 396 af 31.12.2004, s. 4.\n(24) EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).\n(25) EFT L 270 af 13.11.1995, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.\n(27) EUT L 344 af 31.12.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1928/2004 (EUT L 332 af 6.11.2004, s. 5).\n(29) EUT L 97 af 1.4.2004, s. 1.\n(30) EFT L 17 af 21.1.2000, s. 22. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.\nFISKERIMULIGHEDERNE FOR EF-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER FANGSTBEGRÆNSNINGER, OG FOR TREDJELANDSFARTØJER I EF-FARVANDE, ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE (I TONS LEVENDE VÆGT, MEDMINDRE ANDET ER ANFØRT)\nAlle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter efter artikel 9 i denne forordning og er derfor undergivet bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93, særlig artikel 14 og 15.\nAlle TAC'er for dette område, undtagen for rødspætte og torsk i underområde 25-32, vedtages inden for rammerne af IBSFC.\nUnderområde 25-29 (undtagen Rigabugten) og 32\nUnderområde 25-32 (EF-farvande)\nUnderområde 22-24 (EF-farvande)\nPræventiv TAC, hvor artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse.\nIIIbcd (EF-farvande) undtagen underområde 32\nAnalytisk TAC, jf. artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96.\n(1) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 30 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(2) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 1 450 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(3) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 1 480 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(4) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 576 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(5) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 6 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(6) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 112 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(7) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 118 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\n(8) Udtrykt i antal enkeltfisk.\n(9) Udtrykt i antal enkeltfisk.\n(10) Som følge af overfiskning i 2003 er kvoten blevet nedsat med 3 924 tons i henhold til IBSFC-beslutninger.\nSKAGERRAK, KATTEGAT, NORDSØEN OG VESTLIGE EF-FARVANDE\nICES-område Vb (EF-farvande), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EF-farvande) og Fransk Guyana\nPræventiv TAC, hvor artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 ikke finder anvendelse.\nIII, IV (EF-farvande og internationale farvande)\nEF-farvandene i område IIa, IV, Vb, VI og VII\nIV nord for 53°30′N\nIIa (EF-farvande), IV, VIId\nVb, VIaN (17) (EF-farvande), VIb\nVb (EF-område), VIa\nNår medlemsstaterne indberetter udnyttelsen af deres kvoter til Kommissionen, skal de specificere de mængder, der er taget i afsnit VIIa. Landinger af kuller taget i afsnit VIIa forbydes, når de samlede landede mængder overstiger 1 500 tons.\nV, VI, VII, XII og XIV\nEn hvilken som helst del af ovennævnte kvoter må fiskes i ICES-afsnit Vb (EF-farvande) og i underområde VI, VII, XII og XIV (WHB/*5B-14).\nIkke relevant (39)\nEF-farvandene i område VIa (nord for 56°30′N), VIb\nI,II (EF-farvande og internationale farvande)\nVI,VII,VIII,IX,X,XII,XIV (EF-farvande og internationale farvande)\nIkke relevant (43)\nIIa (EF-farvande), IIIa, IIIb,c,d (EF-farvande), IV\nIIa (EF-farvande), IV,VI (EF-farvande og internationale farvande)\nIIa (ikke-EF-farvande), VI, fra 1. januar til 31. marts 2005\nInden for ovennævnte kvoter må der højst tages nedennævnte mængder i de angivne områder, og kun i perioderne fra 1. januar til 15. februar og fra 1. oktober til 31. december:


Norlite Denmark klassiske ure til mænd og kvinder\nNorlite Denmark er et forholdsvis nyetableret dansk ur mærke, der blev stiftet tilbage i 2015, med det formål om at kunne producere et minimalistisk dog unikt ur, der skal appellere til både mænd og kvinder. Alt afhængig af din smag, når det kommer til ure er der mulighed for forskellige kombinationer, når det kommer til skive og remfarver. Dette er også med til at gøre det til et ur i kategorien ”one-of-a-kind” og yderst personligt idet du har deltaget i designprocessen. Urene af lavet af materialer i topklasse, hvilket gør dem yderst holdbare og pålidelige. Her får du altså et ur, der kan tåle lidt af hvert og stadig være intakt.\nDet første Norlite Denmark ur blev lanceret i januar 2016 – modellen kaldet NOR1501 modellen. I december 2016 kunne der så tilføjes NOR1601 modellen – et 32 mm dameur, som følger de samme vigtige kriterier som NOR1501 modellen: et nutidigt ur, som er yderst behageligt at have på, som er meget holdbart, og som følger stilrene, danske designtraditioner. Den seneste udvidelse af produktporteføljen er mesh lænke versionen af de to modeller. Disse lægger en ny dimension til Norlite ure således, at uanset om man vælger mesh-lænken eller læderremmen får man et ur af topkvalitet. Norlite har mange års erfaring med salg af forskellige ur mærker, både i Danmark og i udlandet, hvilket har gjort at de har en masse knowhow og har kunne producere et ur til en konkurrencedygtig pris og stadig giver ejeren en helt speciel designoplevelse.\nEt af nøglebegreberne som virksomheden er bygget op på er, at Norlite udelukkende sælger samt producerer produkter, som de selv kan stå 100% indenfor – både med hensyn til kvalitet og design. Find dit nye elegante Norlite ur hos Helene Muff´ Smykker & Ure eller tag et lille kig på vores øreringe, armbånde, halskæder, manchetknapper og ringe i højeste kvalitet!\nNorlite Denmark - Steel chronograph with mesh band - 1801-011525\nSpecial Price 1.467,00 kr Normalpris 2.095,00 kr\nNorlite Denmark - Classic women’s steel watch with mesh band - NOR1601-010720\nSpecial Price 977,00 kr Normalpris 1.395,00 kr\nNorlite Denmark - NOR1601-021421\nSpecial Price 1.047,00 kr Normalpris 1.495,00 kr\nNorlite Denmark - Norlite chronograph with orange colour details on dial and strap - 1801-071901\nNorlite Denmark - NOR1601-021402\nNorlite Denmark - Women’s watch with black leather strap and sapphire crystal - NOR1601-010101\nNorlite Denmark - Classic men’s watch in steel and with mesh band - NOR1501-010120\nNorlite Denmark - Norlite mens’s watch in gold colour and with sapphire crystal - NOR1501-020205\nSpecial Price 977,00 kr Normalpris 1.495,00 kr\nDameur 2 varer\nHerreur 3 varer


Er der omkostninger forbundet med dataoverførsler i et virtuelt netværk?\nNej, der er ingen omkostninger forbundet med dataoverførsler i et virtuelt netværk\nHvordan importerer eller eksporterer jeg en DNS-zonefil?\nFå mere at vide om, hvordan du importerer/eksporterer.\nHvordan konfigurerer jeg Traffic Manager-slutpunktsovervågning?\nFå mere at vide om, hvordan du konfigurerer Traffic Manager.\nHvordan beskytter jeg DNS-zoner og -poster?\nFå mere at vide om, hvordan du beskytter DNS.\nSådan administrerer du DNS-poster og -postsæt ved hjælp af Azure Portal\nFå mere at vide om, hvordan du administrerer DNS-poster.


Feriebolig, Milano Hovedbanegård, Milano: Ferielejligheder m.m. | Vrbo\nMilano Hovedbanegård sommerhusudlejning\nVi fandt 2.986 ferieboliger — angiv dine datoer for at se tilgængelighed\nSe 2.654 Ferielejligheder\nSe 2.677 Studios\nMilano Hovedbanegård – find den bedste feriebolig\nSe alle 2.986 ferieboliger\nElegant, rummelig og raffineret fire-værelses lejlighed perfekt til at besøge Milano\nStor lejlighed i Milanos hovedbanegård\nNye 3 soveværelser, 2 badeværelser og fuld midten af rummet! - Free Wifi\nHvor skal jeg overnatte nær Milano Hovedbanegård, Milano?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 2.986 ferieboliger nær Milano Hovedbanegård. Fra 2.654 Ferielejligheder til 237 Feriehuse – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Milano Hovedbanegård.\nHvilket område er bedst at overnatte i nær Milano Hovedbanegård?\nUanset om du rejser med familie eller venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold nær Milano Hovedbanegård:\nKan jeg leje Ferielejligheder nær Milano Hovedbanegård?\nJa, selvfølgelig. Vrbo har 2.654 Ferielejligheder nær Milano Hovedbanegård. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær Milano Hovedbanegård finder du:\nStudios: 2.677 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med pool nær Milano Hovedbanegård?\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 55 ferielejligheder med pool nær Milano Hovedbanegård. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nKan jeg booke en feriebolig online nær Milano Hovedbanegård?\nJa, Vrbo tilbyder et udvalg af 2.984 ferieboliger nær Milano Hovedbanegård, der kan bookes online, hvoraf 2.502 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt Vrbos ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær Milano Hovedbanegård!\nUdforsk destinationer i området omkring Milano Hovedbanegård


Anmeldt tilsyn på den selvejende institution Bofællesskabet Sofie Marie, Ringsted Kommune. Mandag den 27. juni 2011 fra kl - PDF Gratis download\nAnmeldt tilsyn på den selvejende institution Bofællesskabet Sofie Marie, Ringsted Kommune. Mandag den 27. juni 2011 fra kl\nDownload "Anmeldt tilsyn på den selvejende institution Bofællesskabet Sofie Marie, Ringsted Kommune. Mandag den 27. juni 2011 fra kl. 16.00"\n1 TILSYNSRAPPORT Anmeldt tilsyn på den selvejende institution Bofællesskabet Sofie Marie, Ringsted Kommune Mandag den 27. juni 2011 fra kl Indledning Vi har på vegne af Ringsted Kommune aflagt tilsynsbesøg i Bofællesskabet Sofie Marie. Formålet med tilsynet generelt er at påse, at man efterlever de aftaler, der er indgået med beboerne. Det skal tilstræbes, at indsatsen samlet set bidrager til at give den enkelte en selvstændig tilværelse og mulighed for livsudfoldelse, samt at indsatsen leveres på en ordentlig måde. Fokus ved tilsynene i 2011 er den enkelte borgers indflydelse på og selvbestemmelse over eget liv og den konkrete sammenhæng i den individuelle indsats. Et aspekt af selvbestemmelsen er anvendelse af magt og kendskabet til reglerne herom. Konklusionerne vedrørende dette besøg fremgår af afsnittet Hovedkonklusioner. Herefter følger afsnittet Iagttagelser og anbefalinger, hvor vi uddyber, hvad der har ført til konklusionerne, og hvor vi eventuelt også fremsætter forslag og anbefalinger til justering af fremgangsmåder m.v. I afsnittet Formål og fremgangsmåde beskrives grundlaget for tilsynet, og hvordan tilsynsbesøget er blevet afviklet. Hovedkonklusioner Det er vores vurdering, at beboerne generelt hører til målgruppen på baggrund af samtale med en enkel beboer, samt mødet med andre beboere, er det vores umiddelbare indtryk, at beboerne generelt er tilfredse med dagligdagen i bofællesskabet, her under den hjælp og støtte de modtager. Her er en respektfuld tilgang til beboerne det er vores indtryk, at den enkelte beboer inddrages i alt hvad der vedrører pågældende. Beboerne vejledes med henblik på at træffe hensigtsmæssige valg. Her er opmærksomhed på skismaet mellem beboernes selvbestemmelsesret og medarbejdernes omsorgspligt her er vægt på at etablere et konstruktivt samarbejde med de pårørende. Vi vil ved vores kommende besøg tilstræbe at komme i dialog med pårørende efter en turbulent tid, har den nuværende ledelse igangsat en genopbygningsproces, hvor der overordnet er fokus på organisering, teamsamarbejde og faglighed. Her er foreløbig lavet en relevant og målrettet strategiplan for Her arbejdes intensivt på at skabe struktur og rammer, med det formål at skabe overblik over arbejdsgange, funktioner og procedure. Vi vil følge udviklingen her er blandt medarbejderne tilfredshed med den nuværende ledelse, og den proces der er sat i gang. Medarbejderne oplever en øget ro og stabilitet, der smitter positivt af på beboerne. I øvrigt giver medarbejderne udtryk for tilfredshed med deres indbyrdes samarbejde, og er aktuelt 1\n2 optaget af at få teamsamarbejdet til at fungere. En ny vagtplan, der sikrer større kontinuitet i opgaveløsningen, er netop trådt i kraft medarbejderne har kendskab til reglerne om magtanvendelse og indberetningspligt. På trods heraf har vi foreslået at reglerne drøftes fast på teammøderne, eksempelvis 2 gange om året. Dette for at sikre at medarbejderne fortsat føler sig sikre på regler og procedure herom her er udarbejdet pædagogiske handleplaner for alle beboere. Vi har gennemgået enkelte, og det er vores vurdering, at indholdet er velbeskrevet. Et udviklingspunkt kan være at tilføre mere uddybende beskrivelse af adfærd, og konkrete handlemuligheder. Det vil medvirke til at sikre en ensartet tilgang til den enkelte beboer. Iagttagelser og anbefalinger Opfølgning fra foregående tilsynsbesøg Opfølgning vil fremgå under punktet Den skriftlige dokumentation Målgruppe Tilbuddet henvender sig til unge og voksne borgere med autisme spektrum forstyrrelser og beslægtede udviklingsforstyrrelser. Af hensyn til takstdifferentiering, har man valgt at inddele beboerne under 3 profiler, der afspejler funktionsniveau og deraf afledt behov for støtte. Den aktuelle beboergruppe spænder bredt, fra borgere med begrænsede støttebehov, til borgere med komplekse behov, og dermed også behov for massiv støtte. Sidstnævnte gruppe udgør hovedparten af beboerne. Det stiller dels krav til medarbejdernes kompetencer, og dels opleves det som en udfordring for nogle af beboerne. Det fremkommer både under samtale med ledelsen, medarbejderne og en beboer. Her har været enkelte udskiftninger blandt beboerne, og alle 18 boliger er nu beboet. Den aktuelle beboergruppe er i alderen år, dog er hovedparten år. På baggrund af samtale med ledelsen samt de beboere vi møder, er det vores vurdering, at beboerne generelt hører til målgruppen. Boligforhold og fysiske rammer Tilbuddet har til huse i en nyere 2 etagers ejendom, der er bygget til formålet. Rammerne fremstrå generelt lyse og venlige, og det er vores vurdering, at de overordnet imødekommer beboernes behov. Boligerne er fordelt på begge etager, og består af 2 værelses lejligheder med mindre køkken og badeværelse. En beboer har fremvist os sit hjem, og vi kan konstatere at boligerne er indrettet personligt, efter den enkeltes smag og interesser. I hver lejlighed er der etableret en hustelefon, og beboerne har en liste med relevante telefonnumre. En foranstaltning, der kan medvirke til at beboerne føler sig trygge. Desuden er her fællesfaciliteter i form af fælleskøkkener, spisestuer og opholdsstuer, samt mødelokale, kontorer, diverse depoter og lagerrum. Aktuelt arbejdes her på at omrokere og flytte rundt, så de enkelte lokaler udnyttes mere optimalt. Ligeledes er her planer om at indrette og udsmykke beboernes fællesarealer, så de fremstår mere indbydende. En proces som beboerne med fordel kan inddrages i. 2\n3 De pædagogiske og omsorgsmæssige forhold På baggrund af samtale med en enkel beboer, samt mødet med andre beboere, er det vores umiddelbare indtryk, at beboerne generelt er tilfredse med dagligdagen i bofællesskabet, her under den hjælp og støtte de modtager. Pågældende beboer vi taler med, giver udtryk for tilfredshed med medarbejdernes indsats og oplever at alle, såvel de faste medarbejdere som vikarerne, er imødekommende og dygtige til deres arbejde. På baggrund af samatale med medarbejderne samt iagttagelser under besøget, er det vores vurdering, at tilgangen til beboerne er respektfuld. Det afspejles både i den direkte kommunikation, og måden hvorpå beboerne omtales. Formålet med indsatsen er at skabe nogle rammer, der tilgodeser den enkelte beboer mulighed for at udvikle livskompetencer. Udvikling af praktiske færdigheder, handlestrategier og sociale kompetencer, vil styrke den enkelte beboers mulighed for at mestre så selvstændig en tilværelse som muligt, hvilket øger den generelle livskvalitet. Indsatsen tilrettelægges individuelt, men fælles for alle beboerne er, at de i større eller mindre omfang profiterer af struktur og forudsigelige rammer. Som støttesystemer bruges blandt andet strukturtavler og ugeskemaer, der er udformet individuelt med enten tekst, billeder eller begge dele. Beboerne inddrages i daglige gøremål, som madlavning, oprydning osv., under hensyntagen til den enkeltes ressourcer og behov. Hovedparten af beboerne har desuden mere målrettet botræning på deres hjemmedage. Medarbejderne forklarer, at de gennem en anerkendende pædagogik er opmærksomme på, at beboerne hele tiden er inddraget i alt hvad der vedrører pågældende, hvilket bekræftes af den beboer vi taler med. Gennem et grundigt kendskab til den enkelte beboer, vejleder medarbejderen pågældende til at træffe hensigtsmæssige valg. Her er opmærksomhed på skismaet mellem beboernes selvbestemmelsesret og medarbejdernes omsorgspligt. Beboermøder afholdes kontinuerligt på den ene etage. På den anden etage er det under opstart. Her er fra ledelsens side hensigt om, at beboerne gradvist skal have større medindflydelse, ligesom det er tanken at husregler og lignende på sigt, skal udarbejdes i samarbejde med beboerne. Det vægtes at etablere et konstruktivt samarbejde med de pårørende. Man har for nylig afholdt et fællesarrangement for forældre og medarbejdere, med det formål at skabe gensidig forståelse i samarbejdet. Omdrejningspunktet for arrangementet var et oplæg om, hvordan det er at være en offentlig familie. Medarbejderforhold og faglige forudsætninger Efter en turbulent tid med skiftende ledelse, er man nu i gang med en genetableringsproces, der er sat i gang af den nuværende ledelse. Genetableringen forventes at ske over 3 år, og her er foreløbig lavet en udførlig strategiplan for Vi har gennemgået planen og finder den relevant og målrettet. Her indgår blandt andet punkter som etablering af lokalt MED-udvalg, udarbejdelse af personalehåndbog, ny vagtplan, informationssystem og meget mere. Her er i processen fokus på 3 overordnede temaer; organisering, teamsamarbejde og faglighed. Det er vores indtryk, at her først og fremmest arbejdes intensivt på at skabe struktur og rammer, med det formål at skabe overblik over arbejdsgange, funktioner og procedurer. Ledelsen er bevidst om at processen skal være tydelig, og oplever stor opbakning fra medarbejderne. Medarbejderne giver udtryk for tilfredshed med den måde ledelsen griber det an på, og ser positivt på fremtiden. Overordnet oplever medarbejderne væsentlig øget ro og stabilitet, hvilket de også tydeligvis mærker på beboerne. Vi fornemmer dog, at her stadig er sårbarhed blandt medarbejderne, hvilket ledelsen er meget opmærksom på. 3\n4 I foråret har alle medarbejdere deltaget i 2 fælles personaledage med overnatning. Programmet var tilrettelagt og blev afholdt i samarbejde med en ekstern konsulent. Her fik medarbejderne mulighed for at bearbejde tiden forud for den nuværende proces. Her var desuden fokus på ledelsens forventninger til medarbejdernes kompetencer. Det er besluttet, at et årligt internat med socialt og fagligt indhold fremover skal være en tradition. Det er vores generelle opfattelse, at en sådan aktivitet er fordrende for medarbejdernes trivsel. Tidligere arbejdede medarbejderne i 4 grupper, men er nu organiseret i 2 teams, med tilknytning til hver etage. Her er 7 medarbejdere i hvert team, hvoraf hovedparten er uddannet pædagoger. Det er tanken at de enkelte teams på sigt skal være mere selvstyrende. Her er planlagt et internat til efteråret hvor hvert team skal arbejde med udviklingssamtaler. Udgangspunktet vil være individuelle samtaler med reflekterende team. På den måde involveres hele teamet i den enkelte medarbejders udviklingsmål. Medarbejderne giver udtryk for at de har et godt indbyrdes samarbejde. Aktuelt er de optaget af etablering af eget team, men vil gerne samarbejde mere på tværs på længere sigt. En ny vagtplan, der sikrer større kontinuitet i opgaveløsningen, er netop trådt i kraft. Medarbejderne er positivt indstillet overfor den nye plan. Den skriftlige dokumentation Det elektroniske dokumentationssystem Bosted er under implementering, og anvendes foreløbig til daglige notater. Her er udarbejdet pædagogiske handleplaner for alle beboere. Vi har gennemgået enkelte, og det er vores vurdering, at indholdet er velbeskrevet. Et udviklingspunkt kan være at tilføre mere uddybende beskrivelse af adfærd, og konkrete handlemuligheder. Det vil medvirke til at sikre en ensartet tilgang, hvilket igen medvirker til at skabe tryghed. Som opfølgning kan vi konstatere, at her arbejdes på at lave nye beboermapper med større systematik og overskuelighed. Vi har set et udkast, og finder indholdsfortegnelsen relevant. Efterhånden som Bosted bliver implementeret, vil mappernes indhold muligvis kunne reduceres yderligere. Generelt pågår her en gennemgribende oprydning og systematisering af alt skrifteligt materiale, og hvad der ellers opbevares i forskellige mapper. Vi kan konstatere, at tilbuddet hjemmeside er blevet opdateret, og stadig er under udvikling. Vi får ligeledes oplyst, at oplysningerne på tilbudsportalen er revideret. Magtanvendelse Her har ikke været indberetninger af magtanvendelse i indeværende år. Det er vores indtryk, at her er god forståelse for at arbejde forebyggende i forhold til konflikter. Medarbejderne pointerer, at et grundigt kendskab til beboerne, samt løbende udvikling af tilgangen til den enkelte beboer har afgørende betydning. Medarbejderne har kendskab til reglerne om magtanvendelse og indberetningspligt. På trods heraf har vi foreslået at reglerne drøftes fast på teammøderne, eksempelvis 2 gange om året. Dette for at sikre at medarbejderne fortsat føler sig sikre på regler og procedure herom. Medicinhåndtering 4\n5 Det skal for god ordens skyld understreges, at tilsynet ikke omfatter læge- og sygeplejefaglige forhold. Vi har konkret ført tilsyn med medicinhåndteringen. Her er netop indkøbt et nyt medicinskab, der giver mulighed for at opbevare medicinen systematisk og forsvarligt. Skabet er placeret i et aflåst rum, og der er bestilt låse til selve skabet. Vi får oplyst, at her arbejdes på at lave nye medicinmapper, samt udarbejdelse af lokal instruks for medicinhåndteringen. Vi vil på vores kommende besøg gennemgå medicinhåndteringen systematisk. Opfølgning til det kommende tilsynsbesøg Beboermøder Implementering af Bosted Medicinhåndtering Formål og fremgangsmåde I henhold til Retssikkerhedslovens 16 har kommunalbestyrelsen pligt til at føre tilsyn med, hvordan de kommunale opgaver løses. Formålet med tilsynet er at påse, at beboerne får den hjælp, de har ret til og krav på ud fra det kommunale serviceniveau, der er fastsat i kvalitetsstandarderne. Samtidig vurderes atmosfæren og den måde, hvorpå hjælpen ydes. Som grundlag for vurderingerne og konklusionerne anvender vi Service- og Retssikkerhedslovens bestemmelser og tilknyttede vejledninger. Herudover anvender vi de gældende kvalitetsstandarder og foreliggende skriftlige materiale samt erfaringer og god praksis på området. Vi har fået en rundvisning og har efter individuel aftale talt med en beboer og hilst på andre. Vi har endvidere inddraget repræsentanter blandt det personale, der var på arbejde samt ledelsen. Beboernes kropsprog, atmosfæren på stedet og gennemgangen af den skriftlige dokumentation, der beskriver samarbejdet med beboerne, indgår endvidere i grundlaget for vores vurderinger. Vi har forud for afgivelsen af denne rapport diskuteret resultaterne af tilsynsbesøget med ledelsen på stedet. Aalborg, den 30. juni 2011 REVAS APS AF 1/ Aase Møller Henning Jacobsen 5


Løbende hulspil 2021 - Sydsjællands Golfklub Mogenstrup - Næstved\nUdgivet i 26. maj 2021 13. juni 2021 af Morten Wulff\nLidt senere end håbet er puljerne til årets Løbende Hulspil klar. Vi er flere tilmeldte end tidligere hvilket jo er dejligt, men det gør det også lidt vanskeligere at få afviklet alle matcherne.\nPuljerne i Mix og Makker består af 3-4 par mens i single er der 3 puljer af 4 spillere og en pulje med 5 spillere.\nNr. 1 og 2 i alle puljer går videre til slutspillet, der således kommer til at bestå at en ekstra runde.\nPuljerne i de enkelte rækker fremgår af skemaet nedenfor. De sædvanlige skemaer med puljer til notering af resultater hænges op i klubben hurtigst muligt. Husk, at vi i år i Mix- og Makkerrækken spiller Foursome.\nDer vil ligeledes blive ophængt en liste med alle deltagere. Tanken er, at man kan notere sit telefonnummer på listen således, at det er lettere for alle at arrangere de enkelte matcher. Vi kan desværre ikke påføre telefonnumrene, da det vil være i strid med GDPR-reglerne.\nTildelte salg – handicap\nI Mix og Makker er systemet således, at makkerparret/siden lægger deres tildelte slag sammen. Den side med flest tildelte slag får halvdelen af forskellen mellem hver sides tildelte slag. Eksempel, den ene side har 25 slag tilsammen, den anden side har 18 slag tilsammen, forskellen er 7 slag, halvdelen er 3,5 slag som rundes op til 4 slag. Siden med det højeste antal tildelte slag får et slag på de 4 laveste nøgler.\nBemærk at puljespillet skal være afsluttet senest den 15. august 2021.\nGod fornøjelse til alle!\nJulie Kraase og Anders Gammelgaard\nMarianne og Jan Skjold\nMaj-Britt og Carlo Mazur\nLotte Sønderstgård og Jack Spenner\nInge-Lise og Michael Haugsted\nBetina Kähler og Per Ove Nielsen\nUlla og Palle Møller\nLene Stenbek og Lars Damgaard Hansen\nLinda Ravnholdt og Lars Jacobsen\nStine Furbo Thane og Henrik Holm\nEva Heikamp og Torben Ploug\nMaria Kraase Brandt og Steen Kraase\nHelle og John Larsen\nLouise Berg og Søren Ulriksen\nAllan Torstensen og Jan Kristensen\nTorben Aaris Hammer og Kenneth Hvidtfeldt\nHenrik Holm og Alex Hylding Larsen\nErik van Acker og Jesper Larsen\nLars Damgaard Hansen og Mickael Clausen\nPehr Bagge og Allan Watsham\nWilliam og Ludwig Ravnholdt Jakobsen\nLotte Sønderstgaard og Dorthe Olsen\nPer Ove Nielsen og Martin Thorsen\nJohn Florentz og Nils Rasmussen\nPoul og Niclas Mathiesen\nJesper Jensen og Jan Ole Karlsen\nClaus og Simon Pedersen\nLars Damgaard Hansen\nHenrik Egede Jensen\nPeer Ove Nielsen\nWilliam Ravnholdt Jakobsen


Her spiller AGF til KMD Cup i morgen - Morethanaclub.dk\nHer spiller AGF til KMD Cup i morgen\nSkrevet den 11. januar 2018 - 08:59 af Henze05\nI morgen går det løs med indendørsturneringen KMD Cup i Brøndby, og selvom det er en ret begrænset turnering uden mange af holdene i Superligaen, så er det stadig en udsolgt TV-transmitteret indendørsturnering, som AGF deltager i.\nSpilleplanen for turneringen er lagt online, og turneringen hvor der også kommer en showkamp mellem EM 92 & co vs M/K Folketinget og et par kvindekampe, lyder således:\nTurneringsplan for KMD Cup:\nShowkamp EM 92 & Co – M/K Folketinget\nDommerne ved turneringen vil være Kim Milton Nielsen og Claus Bo Larsen. Alle kampe varer 1 x 10 minutter på nær showkampen, der varer 2 x 7 minutter.\nAlle regler: (Kopieret direkte fra AGF.dk)\nSpilletid: 10 minutter uden pause\n11. januar 2018 kl. 23:02\nHvad tidspunkt starter det hele på samt hvad kl skal de forskellige kampe spilles?\n12. januar 2018 kl. 14:21\nJa, er der er decideret program m spilletidspunkter?\nHjem / Nyheder / Her spiller AGF til KMD Cup i morgen


Turister får bøder for brud på regler - Italian News\nHome/Turisme/Ferie i Italien/Turister får bøder for brud på regler\nRedaktion21. juli 2019\nSommerferien er godt i gang og mange turister har valgt at sætte kursen mod Italien. For mange udenlandske turister, kommer de nye adfærdsregler i blandt andet Rom nok som en overraskelse. I Venedig har lignende regler været gældende i noget tid og ikke mindst fået stor opmærksomhed så mange har haft mulighed for at have hørt om dem.\nMen det har et tysk par nok ikke været opmærksom på – hvilket de mærkede konsekvensen af, da de for nylig fik en bøde på 950 euro (650 euro til ham og 300 euro til hende)samt en bortvisning fra Venedig. Forseelsen som medførte dette, var at de havde valgt at gøre holdt ved Rialto-broen i det centrale Venedig og begyndt at lave kaffe på deres medbragte transportable gasblus. Dette blev set af flere indbyggere som rapporterede det, hvilket fik myndighederne til at reagere hurtigt med bortvisning og bøde. Et af byens nye forbud er netop at man ikke må spise mad eller lave sin egen picknick mv. på bestemte steder i byen.\nEt andet eksempel på det at myndighederne allerede nu slår ned på turister som ikke overholder reglerne, er en østrigsk turist som overnattede i en hængekøje i en af Triestes parker. Han blev bortvist samt fik en bøde, da han tilsyneladende havde hængt sin hængekøje op på tværs af en gangsti og derfor var til gene for de øvrige besøgende.


Test af MAN’s grønne eksportbil - Transportmagasinet\nTest af MAN’s grønne eksportbil\n31. august 2017 07:00 | Af Carsten Teiner | Tip redaktionen om en historie\nfoto: Carsten Teiner 18\nBilleder foto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teinerfoto: Carsten Teiner\nPrøvekørslen i den nye MAN TGX 18.460 Efficient Line 3 foregik på de fynske veje. Den har mere end seks procent bedre brændstoføkonomi end forgængeren.\nTGX EfficientLine Line 3 er MAN’s nyeste økonomispare-lastbil, som først og fremmest sælges til eksportkørsel. Her får vognmanden glæde af den opdaterede teknik.\nMAN’s opdaterede lastbilsprogram omfatter nu også den økonomiske Efficient Line 3, som er udstyret med særlige dæk med lav rullemodstand, særlig aerodynamik og optimeret teknik. I forhold til MAN’s forrige ”sparegris” Efficient Line 2 er der opnået en 6,35 procent bedre brændstoføkonomi.\nEfficient Line 3 programmet sælges herhjemme først og fremmest i kombination med en 4x2 trækker til sydgående eksportkørsel, hvor man kan få ekstra glæde af bilens Efficient Cruise-system, der omfatter en GPS styret fartpilot, der kan aflæse topografien og Efficient Roll, hvor bilen kører i friløb.\n- I gamle dage talte vi for døve øren, når vi foreslog økonomiske motorer. I dag er det meget vigtigt for kunderne, siger produktchef John Hostrup fra MAN Truck & Bus Danmark. Han oplever, at sikkerhed og brændstoføkonomi står øverst på bestillingssedlen, når vognmænd køber lastbiler i dag.\nPrøvekørt på Sydfyn\nI sidste uge fik Transportmagasinet mulighed for at prøvekøre TGX Efficient Line 3 i den populære 460 hk udgave på en 100 km rute på Sydfyn med udgangspunkt fra MAN Odense. Bilen var ikke nær de maksimale 40 ton, men kun på knap 30 ton totalvægt. Så der var ingen problemer med at trække læsset – og de mange små stigninger i landskabet betød masser af kørsel i Efficient Roll programmet.\nBilen havde dog ikke en brændstofmåler, da der var tale om en demo-model; men forbruget ligger ofte omkring de 4 km/l i denne type bil.\nTre aksler i Norden\nTil kørsel herhjemme og eksport til Norden vælger vognmænd typisk en 3-akslet trækker og fravælger dermed MAN’s Efficient Line-modeller. En 2-akslet trækker giver ikke den samme fordel som en 3-akslet, når man skal køre med modulvogntog eller 56 ton.\nDet betyder også, at disse nordiske biler oftest har 500 hk eller mere for at give en mere afslappet kørsel. Desuden er brændstoføkonomien ofte bedre med en større maskine, da man blandt andet undgår sejtræk-kørsel.\nTestbilen havde MAN’s nye 12+2 gearkasse, som produceres af Scania, nu da begge mærker er ejet af VW-koncernen. Fælles komponenter og fælles indkøb giver bedre bundlinje. I hvert fald er der tale om en fin gearkasse, der sikrer lynhurtige og næsten umærkelige gearskift – også når gearet går i indgreb efter kørsel i Efficient Roll.\nNødbremsesystem og ACC\nGearkassens software var ”Profi” varianten (modsat ”Fleet” varianten). ”Profi” er udstyret med den såkaldte ”kick down” funktion.\nTestbilen havde EBA2-nødbremsesystem, linjevogter, retarder og Adaptiv Cruise Control (ACC), der sørger for at holde den afstand til den forankørende. I forbindelse med de andre sikkerhedssystemer er merprisen kun 10.000 kroner for ACC. Det vælger langt de fleste.\nBilen havde xenon lygter med LED kørelys og LED baglygter som standard. Der var også kørelysautomatik, hvor baglygterne automatisk tændes ved mørkets frembrud. Vi skal også nævne regnsensor.\nSyv tommer touchscreen\nI MAN’s info-tainmentsystem er to Bluetooth-stik, memory fra fem mobiltelefoner og syv tommer trykfølsom skærm med bedre grafik. Navigation og bakkamera er standard. Mange vognmænd vælger at installere en separat skærm til kamera-funktionen, fordi billedet ved bakning til rampe går ud fra fællesskærmen, hvis telefonen pludselig ringer.\nTestbilen havde MAN’s standard-rat i plast. Dog var jeg begejstret for MAN’s flotte 2-tonede instrumentbord med lyse nuancer og de forbedrede sæder med nyudviklet betræk.\nDer er masser af aflæggerplads i skabene over foruden.\n2017 udgaven af MAN’s TG-serie kendes på nye forkromede tværribber (i TGX), hvor der før var frit syn til køleren. Tværribberne fordeler luften bedre ud til kølerens hjørner. Nyt er også et let ændret løve-logo med sort baggrund.\nDe nye modeller opfylder de seneste Euro 6c krav – og det betyder blandt andet ekstra 20 hk i alle motorer. I dette tilfælde 460 hk i stedet for 440 hk.\nDe nye motorer har fået nye stålstempler, blyfrie lejer og brug af flammering, så man undgår olie/koks-belægning. Den nye TGX har også fået længere intervaller mellem servicebesøgene.\nEndelig skal vi nævne en ny vandpumpe, der kører med lavere omdrejninger, og som har et lavere forbrug. Det sparer således én procent brændstof i opvarmningsfasen.\nMotoren er en 13 liters 460 hk maskine, der er bygget på basis af D26-teknologien. Den har en fint bundtræk, som kan ses på motorspecifikationerne med 2.300 Nm maksimalt mellem 930 og 1.350 omdrejninger. Der er en kraftig motorbremse, der virker, når bremsepedalen berøres; men bilen havde som nævnt også retarder.\n4 punkts X-led\nFremhæves skal også bilens ”hill holder” knap, der trykkes ind fra start. Bilen husker funktionen under hele turen. Bremsen løsnes først, når speederen aktiveres. MAN kalder sit system for ”Easy Start bei TipMatic”.\nBilen kører ganske stabilt takket været dens 4-punkts X-led, der også virker som krængningsstabilisator. Det er let at finde en god kørestilling med højdejustering af både rat og sæde.\nTestbilen var udstyret med en normal Jost skammel med integreret ”LubeTronic” smøring. MAN’s TipMatic automatgear skifter blødt og behageligt, og man kan endvidere skifte gearene selv (DM og RM).\nMere om: Efficient Line 3 | MAN TGX\nRendyrket renovation i storbyen\nFrederiksberg kommune øger antallet af elektriske skraldebiler. Nu har kommunens affaldsselskab fem el-drevne lastbiler\nNy generation af medbringertrucks


Træning er godt mod fedtdepoter og hjertesygdom - Helsenyt\nHjerte-/kredsløbssygdomme • Naturlig støtte til vægttab • Sport og motion\nLeptin, et hormon, som frigives fra fedtcellerne, spiller en hovedrolle, når det gælder om at regulere fødevareindtaget og kroppens energiforbrug. Forsøgsresultater, der blev præsenteret ved en konference om hjerte-/karsygdomme af dr. Nain-Feng Chu fra Harvard University, har vist, at tre timers hård træning om ugen sinker leptin-niveauet med 10 %.\nDe mænd, der havde det højeste leptinindhold i kroppen, vejede mere, trænede mindre og spiste fødevarer med højt indhold af mættet fedt og kolesterol sammenlignet med de mænd, der havde det laveste leptinindhold. Desuden havde mænd med højere leptinniveau også et højere insulinniveau – en faktor, som er sat i forbindelse med forhøjet blodtryk, fedtpolstringer i bugområdet og et højt blodfedtindhold.\nLeptin blev første gang påvist i 1994, hvor man mente, at det ville være den mirakelkur, som kunne gøre det af med fedme i Amerika. Desværre fandt forskerne ret hurtigt ud af, at flere end 200 gener kontrollerer appetitten, stofskiftets hastighed og fedme. Vi har stadig meget at lære.\nMedical Press Corps News Service, 3. marts 2000.


Pension Doru i Belis til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBalcesti no 40, Belis, Belis, Rumænien, 400195 - Se på kort\nMere om Pension Doru\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Pension Doru et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Belis. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPension Doru tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Belis. Gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, parkering, lufthavnstransport er blot nogle af de faciliteter der adskiller Pension Doru fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets rekreative faciliteter, som fiskeri, legeplads, bordtennis, hesteridning, have, er indrettede med ro og afslapning i mente. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Belis, så er Pension Doru det perfekte sted til en spændende rejse.


Find Varmepresser i Kontormaskiner - Køb brugt på DBA\nSemi-automatisk varmepresser med rulleplade..., Denne varmepresser med automatisk åbnings funktion, indeholder en elektronisk udløser mekanisme med en gasfjeder, for at garantere åbning ved afslutningen af trykke cyklussen. Dette sikre dig det optimale tryk på dit emne samt gør varmepresseren meget brugervenlig, håndfri åbning sparer tid og besvær.Derudover har den en rulleplade, som kan trækkes ud, når tekstilet skal placeres og presses ind, når det er klar til tryk.Varmepresseren... Se hele annoncen\n70cm. skæreplotter, varmepresser og 5 rl...., Vil du starte dit eget skiltefirma og overvejer du at begynde at trykke dine egne tekstiler, skal du anskaffe dig en del produkter for at komme i gang. Men med denne pakke løsning får du alle produkter som er nødvendig for dig til at opstarte din skiltevirksomhed.Du får skærepotter, elektromagnetisk varmepresser, folie ruller samt 5 stk. T-shirts.Nedenstående kan du læse mere omkring pakkeløsningen. Pakken indeholder:70cm skæreplotter inkl.... Se hele annoncen\nSports varmepresser, Nu præsenteres en verdensnyhed endelig i Danmark!Som de første kan skilteproduktion præsentere sportsvarmepresseren, som med 3 let udskiftelige moduler kan bruges til tryk på kasketter, bolde af enhver art, sko, støvler osv.Prisen er med 1 af modulerne inkluderet. De andre moduler kan tilkøbesVarmepresseren har en digital styreenhed, hvilket gør det let at justere både tid og temperatur til dit tryk. Samtidig er den semiautomatisk og åbner automatisk, når den... Se hele annoncen\nStart-dit-eget-skiltefirma (pakke 1), Vil du starte dit eget skiltefirma og overvejer du at begynde at trykke dine egne tekstiler, skal du anskaffe dig en del produkter for at komme i gang. Men med denne pakke løsning, får du alle produkter som er nødvendig for dig til at opstarte din skiltevirksomhed.Du får skæreplotter, computer med allerede installeret software, en varmepresser til tryk på tekstil, knive til skæreplotter, tekstil folie, skilte folie og overførings folie. Totalt får... Se hele annoncen\nI går 16.700 kr.\nKombineret varmepresser og kasketvarmepresse, En combo varmepresser som formår, at kombinere både en standard varmepresser samt en kasketvarmepresser i et produkt. Kombinationen af varmepresser og en kasketvarmepresser i en, vil spare dig plads da du kun behøver at købe et produkt for at få begge dele.Med en varmeplade på 15*15 cm. Er den specielt velegnet til opstart eller en mindre produktion. Med den digitale styreenhed vil du selv være i stand til at justere tid og temperatur for... Se hele annoncen\nEffektiv dobbelt lokations varmepresser med..., Pneumatisk trykluft varmepresser som gør det nemt og behageligt at trykke på trøjer. Du skal blot trykke på en knap så klarer maskinen næsten resten selv. Den flytbare varmeplade gør at man er i stand til at forberede et emne, mens et andet emne trykkes, hvilket er med til at øge produktiviteten.Varmepresseren er udstyret med en digital styreenhed, som gør dig i stand til let at justere tiden og temperaturen for dit tryk.Vi anbefaler at... Se hele annoncen\n18. sep 12.195 kr.\nMaxArmour elektromagnetisk varmepresser med..., Denne varmepresser med automatisk åbnings funktion, indeholder en elektronisk udløser mekanisme med en gasfjeder, for at garantere åbning ved afslutningen af trykke cyklussen. Dette sikre dig det optimale tryk på dit emne, samt gør varmepresseren meget brugervenlig, håndfri åbning sparer tid og besvær.Varmepresseren har en rulleplade, denne trækkes ud når tekstilet skal placeres og trykkes ind igen når dit emne er klar til tryk.... Se hele annoncen\n18. sep 4.495 kr.\nKopvarmepresser, Kop varmepresseren er den billigste kop varmepresser vi har i sortiment, men dette ændre ikke på kvaliteten af dine tryk. Kop varmepresseren har en indbygget solid stål ramme, den har indbygget blæser for at lette en smule af varmen under tryk, dette er med til at forlænge levetiden af maskinen. Den understøtter samtidig forskellige størrelser af varmelegemer (maks. 18cm. i højde).Kop varmepresseren har en digital styreenhed, hvilket gør man er i stand til at justere... Se hele annoncen\nElektrisk Varmepresser [38*38cm], Den fuldautomatiske varmepresser gør det nu endnu lettere for operatøren at trykker emner. Varmepresseren åbnes og lukkes let ved tryk på 2 knapper, den er støjfri, også kan varmepresseren gemme de mest anvendte indstillinger, så operatøren ikke behøver at taste disse ind hver gang den skal bruges.Den fuldautomatiske varmepresser sikrer et højt niveau tryk på dine emner, så du bruge tiden på at forberede dit næste emner.Varmepresseren har en digital... Se hele annoncen\n18. sep 6.695 kr.\nEffektiv tryklufts dobbelt lokations..., Pneumatisk trykluft varmepresser som gør det nemt og behageligt at trykke på trøjer. Du skal blot trykke på en knap så klarer maskinen næsten resten selv. Den flytbare varmeplade gør at man er i stand til at forberede et emne, mens et andet emne trykkes, hvilket er med til at øge produktiviteten.Varmepresseren er udstyret med en digital styreenhed, som gør dig i stand til let at justere tiden og temperaturen for dit tryk.Varmepresseren skal... Se hele annoncen\n18. sep 10.095 kr.\nMaxArmour Multifunktions varmepresser, Multifunktionsvarmepresseren kan behandle mange forskellige emner, som T-shirts, kopper, kasketter, brikker og mange flere. Dette vil altså sige du kan presser mange forskellige typer af emner, med denne ene varmepresser. Man sparer både penge og plads ved at købe en multifunktions varmepresser.Varmepresseren har en varmeplade på 38*38 cm.Kan behandle kopper i størrelserne 6.35-8.89 cm.Varmepresseren har en digital styreenhed, hvilket gør det let... Se hele annoncen\n18. sep 7.700 kr.\nElektrisk Varmepresser [40*50cm], Den fuldautomatiske varmepresser gør det nu endnu lettere for operatøren at trykker emner. Varmepresseren åbnes og lukkes let ved tryk på 2 knapper, den er støjfri, også kan varmepresseren gemme de mest anvendte indstillinger, så operatøren ikke behøver at taste disse ind hver gang den skal bruges.Den elektriske varmepresser sikre et højt niveau tryk på dine emner, så du bruge tiden på at forberede dit næste emner.Varmepresseren har en digital... Se hele annoncen\n18. sep 7.695 kr.\nVarmepresser til trykluft, NYHED-NYHED Varmepresser PRO- Pneumatic 38 x 38 cm Økonomisk varmepresser i super kvalitet! Med denne varmepresser er du fri for selv at bruge kræfter på maskinen - den klarer det selv. Det kræver blot at du har en kompressor som du tilslutter den. Den har elektronisk styring af temperatur og tid, og der er mulighed for at justere trykket, så du opnår et optimalt tryk. Mulighed for hurtig udskiftning af løse bundplader - Ring og hør nærmere på 5577... Se hele annoncen\n13. sep 12.995 kr.\nVarmepresser, SE FULD STØRRELSE Tidligere Næste Send til en ven Del på Facebook Udskriv Varmepresser 38 x 38 cm - super maskine til en billig pris - kun i denne måned ! Varmepresser 38 x 38 cm med digital timer og digital tidsstyring. 1800 W. Digital varmepresser Perfekt maskine til opstart og mindre produktion! Prisen er + moms Se hele annoncen\n13. sep 2.975 kr.\nskæreplotter & varmepresser, skæreplotter GCC AR-24 inkl. folie & varmepresser specialtilbud i denne måned I denne uge kan du få dette komplette sæt, bestående af GCC model AR-24 skæreplotter Denne skæreplotter er ideel til dig som vil fremstille dine egne skilte, eller du kan bruge den til at skære i textilfolie, hvis du vil producere T-shirts med reklametryk etc... Max. skærebredde 60 cm. Den medfølgende software SCA for PC & MAC. ( værdi 1495,- ) er utrolig brugervenlig... Se hele annoncen\n13. sep 7.990 kr.\nDobbelt plade Varmepresser på lufttryk -..., Vi tilbyder dig denne professionelle dobbelt lokations lufttryks varmepresser fra Chemica, som bruges til storproduktion af transfer trykDen har digital computerstyring, og vha. kompressor har den en automatiseret luftopereret trykkemetode. Den digitale styring, giver mulighed for at justere tid og temperatur via et simpelt betjenings panel. Dette gør at varmepresseren automatisk åbner, når tiden er gået, samt skifter side automatisk ved... Se hele annoncen\nStandard varmepresser [38x38cm], En god varmepresser som kan trykke alle de gængse emner som, T-shirt, bukser og mange andre materialer af den art. Denne varmepresser er meget simpel at anvende, alt du skal gøre er at indstille det ønskede antal grader, samt hvor lang tid dit tryk skal varer, placere dit emne på pladen, herefter er du klar til at trykke.For at sikre at dit tryk blive bedst muligt er der et digitalt betjeningspanel, hvor du kan justere både tid og temperatur.... Se hele annoncen\n3. sep 3.095 kr.\nElektromagnetisk varmepresser med rulleplade..., Denne varmepresser med automatisk åbnings funktion, indeholder en elektronisk udløser mekanisme med en gasfjeder, for at garantere åbning ved afslutningen af trykke cyklussen. Dette sikre dig det optimale tryk på dit emne, samt gør varmepresseren meget brugervenlig, håndfri åbning sparer tid og besvær.Varmepresseren har også en rulleplade, som kan trækkes ud, når tekstilet skal placeres og presses ind, når det er klar til tryk.... Se hele annoncen\n24. aug 7.500 kr.\n4i1 Kop varmepresser, 4i1 kop varmepresseren sikre at dine billeder bliver tydeligt trykt på dine emner. Måden kop varmepresseren sikre dette er, ved at have håndtag hvor man kan justere trykket, så man vil opleve et mere jævnt tryk og derved et bedre tryk.4i1 kop varmepresseren bruges kun til sublimations tryk. Læs længere nede på siden hvad sublimationstryk er.Kop varmepresseren fungere til forskellige størrelser af kopper, den kan trykke kopper i diameteren 6,40-8,89 cm. Videre er... Se hele annoncen\n24. aug 2.095 kr.\nVarmepresser, Helt ny og ubrugt Varmepresser 38 x 38 cm med elektronisk varme og tidsstyring så den “ bipper” når tiden er gået. Nypris kr. 3700,- Se hele annoncen\nperfect varmepresser som ny Varmepresser 38 x 38 cm digitalt styret. Signal ved udløbet tid. Se hele annoncen\n21. mar 2.450 kr.


Justus Hansen: Er der en voksen til stede i Siumut?\nAuthor: Demokraatit/24. oktober 2017/Categories: Nyheder\nSiumuts Vivian Motzfeldt har netop fremsendt et forslag til forespørgselsdebat til Inatsisartut, hvor hun argumenterer for, at grønlandsk skal være det eneste sprog i den offentlige administration. Den virkelige verdens realiteter er tilsyneladende blevet ligegyldige for Siumut, og man fristes til at spørge om der er en voksen til stede i partiet?\nBørn har mange spørgsmål. Spørgsmålene kan være gode, overraskende og charmerende, men de er ofte en smule naive og båret af uvidenhed. Derfor er det godt, at vi som voksne er der for dem til at besvare deres spørgsmål og gøre dem klogere. Det er en vigtig del af opdragelsen, og er forhåbentlig med til at gøre dem til dannede borgere, der kan bidrage positivt til at skabe et godt samfund.\nDerfor er det godt, at der er voksne til stede i børns liv. Det gode spørgsmål i disse dage er om der var en voksen til stede i Siumut, da det blev besluttet at fremsende Vivian Motzfeldt forslag til forespørgselsdebat om, at det er tid til at forlade den dobbeltsprogede administration?\nVar der mon en voksen, der forklarede hende, at en forholdsvis stor del af os grønlændere har svært ved at tale og forstå grønlandsk på et højt niveau?\nVar der mon en voksen, der fortalte hende, at vi desværre endnu ikke har en grønlandsksproget arbejdsstyrke, der er stor nok til at realisere hendes ønske om en rent grønlandsksproget administration?\nDemokraterne ved desværre godt, hvorfor et forslag som dette bliver fremsat. Det bliver fremsat, fordi Siumut ønsker at skabe en illusion om, at alle de udfordringer, der er i vort samfund. er danskernes og det danske sprogs skyld. Siumut vil gerne skabe en illusion om, at det allerede i dag er muligt at skabe en grønlandsksproget administration, men at dygtige grønlændere bliver holdt tilbage af de onde danskere. Partiet har vurderet, at der er stemmer at hente i denne tilgang til politik. Og Siumut har nok ret – der er stemmer i det.\nMen det ændrer ikke på, at det er forkert. Faktum er, at vi ikke har den fornødne grønlandsksprogede arbejdsstyrke til, at idéen kan blive til virkelighed. Faktum er også, at en relativt stor del af os grønlændere har svært ved at tale og forstå grønlandsk på et højt nok niveau.\nGrønlandsk er et dejligt sprog, og hos Demokraterne er vi glade for, at flere og flere taler og forstår vort lands hovedsprog. Men vi er oprigtigt kede af, at vores smukke sprog konstant bliver taget som gidsel i et politisk spil.\nVi ville alle ønske, at flere kunne tale vores sprog. Vi ville alle ønske, at uddannelsesniveauet i vores hjemmehørende arbejdsstyrke var højt nok til, at vi kunne besætte arbejdspladserne i den offentlige administration med grønlandsksproget arbejdskraft.\nMen som situationen er nu, er det ønsketænkning. Måske var der en voksen, der kunne forklare det for Vivian Motzfeldt?\nNumber of views (1455)/Comments (0)


Udendørs Gynge til børn test 2015 - det bedste til dit barn til en billig pris \nUdendørs Gynge til børn test 2015\nLeder du efter Udendørs Gynge til børn test 2015, så tag et kig her på vores side. Her finder du nemlig flere oplysninger.\nBliv henvist til alt om Udendørs Gynge til børn test 2015\nHer på hjemmesiden henviser til flere oplysninger, der har med Udendørs Gynge til børn test 2015 at gøre, og dette har vi gjort lige siden begyndelsen. Dit barn fortjener noget ordentlig legetøj, som hjælper barnet i dets motoriske udvikling, og vi mener helt bestemt, at Sansegynge er noget af det bedste, du kan købe til dit barn. Læs mere om disse sansegynge, fugleredegynger, motorikgynger, runde gynger ved at følge vores henvisning. Ja … kært barn har mange navne.\nSpørgsmål ift. Udendørs Gynge til børn test 2015\nVi får engang imellem indsendt spørgsmål vedr. Udendørs Gynge til børn test 2015 eller andet, som har en relation til dette stykke legetøj, og vi vil også gerne forsøge at hjælpe dig. Find vores kontaktinformationer i bunden af sitet, hvis du har behov for at stille nogle spørgsmål i forhold til emnet. Vi vil gøre vores for at besvare dine spørgsmål bedst muligt. NB: Vi besvarer spørgsmål hurtigst muligt, men der kan forekomme ventetid.\nUdendørs Gynge til børn test 2015 og meget mere\nNår du trykker dig videre på linket, som du ser længere oppe, vil du komme videre en side, der med stor sandsynlighed leder til flere informationer om Udendørs Gynge til børn test 2015 - priser, udsalg, tilbud og måske endda nogle gode tips. Sansegyngens vidunderlige verden er noget et hvert barn bør opleve, og det er derfor hjemmesiden her er blevet lavet - for at henvise dit til det bedste om dette fantastiske legetøj til børn. Rigtig god fornøjelse med din videre browsing.