GØR HVAD DU ER BEDST TIL - PDF\nDownload "GØR HVAD DU ER BEDST TIL"\n1 Pilotprojekt GØR HVAD DU ER BEDST TIL Et erfarings- og inspirationskatalog Forløb Forankring Formidling\n2 GØR HVAD DU ER BEDST TIL Et erfarings- og inspirationskatalog. Redaktion: Murat Kilic og Adda Bach, forår 2006 Lay-out og tilrettelæggelse: Ulrick Hornehøj Copyright 2006 Millenium Trykt hos Kulturcenter HUSET, Århus Oplag: 150 stk. ISBN Multimedie undervisere: Ahmed Jibril, elektroingeniør og cand. scient. Underviste i Frontpage, Powerpoint og HTML. Søren Lyngbye, grafiker og billedhugger. Underviste i billedredigering med værktøjet Photoshop. John Iversen, datamatiker. Underviste i Robotleg. Danse undervisere: Yasmine Mehri, danseinstruktør. Underviste piger i Funk, Hip-hop og Showdance. Mohamed Ismael, danseinstruktør. Underviste i Breakdance, Hip-hop og Ji Jitsu. Trine K. Nielsen, danseinstruktør. Underviste i Funk, Freestyle, Hip-hop og Showdance. Vinh og Michael Nguyen. Underviste i Breakdance.. Musik undervisere: Arash Afsar, musikproducer. Underviste i sangskrivning, komposition og indspilning. Projektleder: Murat Kilic, bachelor i informationsvidenskab og datamatiker. Tak til alle de børn, der gennem de sidste år har været med og til deres forældre. Hele projektet er udarbejdet af foreningen Millenium\n3 Bogens formål Med udgivelsen af denne bog er vores intention at fortælle omverdenen, hvordan et pilotprojekt ved navn Gør hvad du er bedst til er forløbet. Det er vort håb, at vi kan give ideer og inspiration til andre, som ønsker at starte et lignende projekt op. Hvis bogen kan være med til at konkretisere og afmystificere en række spørgsmål vedrørende etablering af et projekt og dermed være med til at lette vejen for projektstartere, vil bogen have opfyldt sit formål. Bogen fokuserer på 3 overordnede emner, som er forløb, forankring og formidling. Under kapitlet forløb vil vi komme ind på en kort præsentation af projektets baggrund og en beskrivelse af aktiviteterne. Dernæst vil vi se på læringsmiljøet, hvor vi bl.a. beskriver undervisernes erfaringer med børn og unge. Endelig kommer vi ind på nogle af de erfaringer, som projektlederen i projektet har gjort sig. I det næste kapitel, som handler om forankring, vil vi beskrive samarbejdsrelationer i projektet, samt kigge på arbejdsformen i styregruppen. Endelig vil vi i afsnittet beskrive, hvordan projektaktiviteterne er blevet forankret. I det sidste kapitel vil vi fokusere på formidlingsprocessen og præsentere en bred vifte af formidlingsformer med bl.a. plakater, postkort, nyhedsbreve, hjemmeside og læserdebat m.m. Sluttelig vil vi konkludere på projektet og håber på, at vi med denne bog har givet en hel masse inspiration og idéer videre. 3\n4 Indholdsfortegnelse Forord Forløb 6 Præsentation af projektet 9 Beskrivelse af aktiviteterne 10 Læringsmiljø 11 Undervisernes erfaringer > At lave sin egen musik > Læring går begge veje > Kedsomhedens forvandling til positiv energi > Den moderne grafik og dens uanede muligheder 15 Projektlederens erfaringer > Erfaringer med de unge > Erfaringer med det organisatoriske > Formidling af projektet Forankring 18 Samarbejdspartnere 19 Styregruppen 21 Etablering af musikforening Formidling 22 Værdsættende kommunikation 23 Markedsføring 24 Plakater & postkort 32 Artikler fra aviser og blade 38 Hjemmesiden 40 Arrangementer Konklusion 44 Tid til at reflektere Henvisninger 46 Referencer 48 Tips og hjælp til andre projektstartere\n5 Forord Projekt Gør hvad du er bedst til er igangsat af ungdomsforeningen, Millenium i Århus Vest. Det overordnede formål med projektet var at igangsætte nogle nye kreative fritidsaktiviteter for børn og unge i alderen år. Ideen til projektet kom af, at ungdomsforeningen Millenium havde brug for nye udfordringer, samt forandringer i de aktiviteter, som foreningen igennem en årrække havde udbudt til områdets unge. Forandringer, der dels skulle være til gavn for de unge medlemmer, men også forandringer, der skulle holde gejsten oppe hos de frivillige, som arbejdede i foreningen. Foreningen virkede tidligere som en ren netcafé, hvor de unge kunne spille og hygge med deres venner, men dette var efterhånden ikke attraktivt nok. Bestyrelsen var kommet til et punkt, hvor de mente at der måtte ske noget nyt. Over en længere periode havde de frivillige iagttaget en stigende interesse for dans og musik. Desuden var der et ønske fra de frivillige om at anvende computeren på en anden og kreativ måde. Sådan at de unge også fik udbygget deres kendskab til de mange nye muligheder, som computeren rummer. En STOR tak til min familie for deres tålmodighed, støtte og opbakning. Dertil kommer en STOR tak for de, som har støttet og givet en hånd med i projektet. Endelig vil jeg benytte lejligheden til at takke Århus Kommune, Urbanprogrammet, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Integrationsministeriet, Kontaktudvalget i Herredsvang og foreningen Millenium for deres økonomiske støtte. Murat Kilic, Projektleder 5\n6 Præsentation af projektet Pilotprojektets overordnede mål har været at skabe grobund for de unges egne evner til at udvikle nye aktiviteter på tværs af kultur og boligområde. Projekt Gør hvad du er bedst til har ønsket at være med til at finde ud af hvilke nye tiltag og aktiviteter, der kan skabes af de unge og for de unge i Århus Vest. De unge og deres evner og interesser er altså udgangspunktet. De bliver sat i centrum og får udviklet følelse for medansvar. Projektet kan dermed indirekte give inspiration til udformning af uddannelsesmuligheder, iværksættertanker osv. Samtidig har det været et ønske at få de unge til at drage bedre nytte af de øvrige eksisterende foreninger, ungdomsklubber og institutioner. Helt konkret har projektet arbejdet med tre linier: musik, dans og multimedie. Og der er lagt vægt på både processen og på at opnå et færdigt resultat. Dels i form af optrædener og arrangementer med dans og musik, hvor de unge har kunnet fremvise deres kunnen. Dels i form af optagelser på Video/CD/DVD, altså musik og multimedie-materiale, som præsenterer de unges kunnen. tv. Vi har vendt de unges passive modtagen til en mere aktiv handlen og kunnen i forbindelse med de nye medier og det var netop én af de væsentlige intentioner med pilotprojektet. I og med at vi har valgt at arbejde ud fra den overbevisning, at leg er en vigtig motivationsskabende faktor i enhver læreproces og ved bevidst at arbejde med det visuelle og det kropslige i læreprocessen har vi været i stand til at fange og fastholde mange unges interesse og har fået skabt et fællesskab på holdene, som går på tværs af sociale og kulturelle skel. Der har været ca. 110 unge involveret i projektet, et kvantitativt mål for succes en, men vigtigere er for os det kvalitative, nemlig at de unge har fået styrket deres selvværdsfølelse og troen på at de godt kan noget, ja, at de er gode til det. 6 Gennem de kreative produktioner har de unge opnået nogle specifikke kompetencer, som de normalt ikke ville komme i nærheden af ved at spille netspil, lytte til musik og se F o r l ø b\n7 Musik Dans Multimedie 7 F o r l ø b\n8 8 F o r l ø b\n9 Beskrivelse af aktiviteterne Aktiviteterne i projektet har sigtet mod at give børn og unge mulighed for at være aktive og kreative indenfor tre kategorier: musik, multimedie og dans. Projektet har givet de unge mulighed for at prøve nogle aktiviteter indenfor deres interessefelt. Det har været med til at udvikle mange af de unge, samt givet dem en hel masse selvtillid, motivation og et nyt socialt netværk ved bl.a. at møde andre unge mennesker end netop dem, de kendte i forvejen. I alle 3 aktiviteter har de unge haft mulighed for at udtrykke sig på en positiv måde. De har fået anerkendelse for deres præstationer hos venner, familie og helt ukendte. Musik Unge indenfor mange forskellige kulturer, har lært at lave deres egen sang / rap. Processen har bestået af tekstskrivning, sprogforståelse, poesi, komposition af deres egen melodi og indspilning af sangene, for at de til sidst kunne optræde foran et publikum. Alt dette har været med til at øge selvtilliden, og de har fået mulighed for at komme ud med deres budskab. indebar undervisning i hjemmesider / præsentationsværktøjer, billedbehandling og robotleg. I alle kursusforløbene var der lagt vægt på at arbejde kreativt med programmerne. Leg var en vigtig del af læringsprocessen, hvilket var ekstra godt for motivationen. Dans Med forskellige dansestilarter, som blandt andet Breakdance, Hip- Hop, Freestyle og Showdance, har de unge haft mulighed for også at deltage i en mere fysisk aktivitet. Gennem dansen har de unge fået en større tro på sig selv. Noget som også har haft betydning for dem i hverdagen og i skolelivet. Det har samtidig givet dem mod til at kunne præstere foran andre mennesker. I hele projektperioden har der samlet været 110 deltagere i alderen år. Der var mange forskellige nationaliteter repræsenteret blandt deltagerne. Godt en tredjedel var piger. Multimedie Der har været 3 forskellige multimediekurser for de unge. Dette 9 F o r l ø b\n10 Læringsmiljø 10 Der er lagt vægt på i projekt Gør hvad du er bedst til at skabe et åbent og fordomsfrit læringsmiljø, som er frugtbart for både elever, undervisere og projektleder. Projektet har fra starten gjort sig klart, at det ønsker at arbejde med æstetiske kulturelle udtryk, nemlig i form af dans og musik, og også i forbindelse med multimediedelen, som har haft fokus på computeren som kreativt redskab. Der er med et fint begreb tale om at arbejde med æstetiske læreprocesser. Den form for indlæring, der her er tale om, er en anden form for indlæring end den, der anvender begreber som det centrale i indlæringen. Der arbejdes i forbindelse med æstetiske læreprocesser med sanserne, med lyd, lys, med krop og materialer. Deltagerne arbejder med både indhold og form, når de f.eks. skriver tekst og musik og indspiller F o r l ø b cd en, som er det synlige resultat, de til sidst står med i hånden. Men deltagerne beskæftiger sig hver især samtidig med at formulere det, som har stor betydning for dem (også hvis det sker kropsligt i form af dansen). Det gør hver og én på holdet, og derved opstår der en forståelse for de øvrige deltageres personlige og kulturelle udtryk. Der sker kort sagt en indlæring, der flytter grænser på flere områder. Det er stærkt motiverende at arbejde med en indlæringsform, som tilgodeser krop og sanselighed, og som giver deltagerne mulighed for at arbejde med og ud fra de værdier, de har, og den (kulturelle) livsanskuelse, som er deres. Udgangspunktet for fremtiden er nutiden. Udgangspunktet er deres egen virkelighed og selvforståelse. Undervisningen har fokus på det positive i præstationerne, i stedet for at have fokus på mangler eller fejl, som det ofte ses i en mere traditionel indlæringsform. Der er tale om en værdsættende indlæringsform, en grundlæggende accept, som på én gang skaber tryghed, nysgerrighed og kreativitet, og som vi må konkludere er meget frugtbar for indlæringen.\n11 Undervisernes erfaringer At lave sin egen musik Af Arash Afsar Under forløbet i projektet har jeg haft fornøjelsen af at være underviser på musiklinien for børn og unge fra Århus V. Det viste sig hurtigt, at mange unge i området havde interesse i at få positiv opmærksomhed af både mig som underviser og de andre i området. De mødte op med blandet baggrund. Nogle kunne det hele, for andre var det første gang de skulle skrive en tekst, synge det for andre og i et studie. Ved at give dem meget opbakning og ved at vise dem respekt for hvert et skridt de tog, kom de altid hurtigt igang med processen, og der kom mange fine resultater ud af det. Det lyder måske enkelt. Men processen indeholder mange elementer: først tekstarbejde, forståelse for poesi. Hvad er det jeg gerne vil udtrykke? Hvordan gør jeg det? Derefter arbejdet med musikken: de unge komponerer deres egen melodi, de går i studiet, de indspiller pladen og til sidst går de på scenen og optræder for de andre deltagere på forløbet, for venner og familie og i større offentlige sammenhænge. Blandt dem selv opstod der et stærkt bånd, som stadig eksisterer. De fik øjnene op for hinandens talenter og musikalske kunnen i området. Hurtigt spredtes rygtet om deres optræden på forskellige skoler, og musikere fra resten af byen begyndte at vise dem respekt for deres kunnen. Det viste sig at være lige det, de havde brug for i deres verden, hvor de ofte bliver mødt med foragt og nedladende blikke. De unge havde ingen interesse i at gå på skole efter skoletid, så vi prøvede hele tiden at holde undervisningen på et sjovt plan, hvor vi altid lod hinanden tale ud og viste fuld tillid til hinandens kunnen og baggrund. Snart fik vi en stor gruppe af unge fra mange forskellige nationaliteter, som den dag idag laver musik på højt plan side om side. Respekt for deres kunnen - og ører som ville lytte til deres historier - var, hvad de havde brug for, og det var, hvad de opnåede. F o r l ø b 11\n12 Læring går begge veje Af Ahmed Jibril Multimedie undervisning i projektet Gør hvad du er bedst til har været en stor oplevelse for mig. Udover at jeg har undervist de mange unge mennesker og har lært dem forskellige teknikker om multimedie, har jeg selv fået mere erfaring omkring alle de emner og multimedie programmer, som eleverne har været igennem under kursusforløbet. Vi har gennemgået de vigtigste multimedie programmer så som: Hjemmeside design (HTML, MS FrontPage og lidt Flash) Grafisk design og billedredigering (Photoshop, Mediator) Præsentationsteknik (MS PowerPoint præsentation) Endelig synes jeg selv, at det har været en stor fornøjelse både for mig og mine kursister. Mange af eleverne har brugt præsentationsteknikkerne, som de har lært i kurset på deres studier som fx Købmandsskolen og andre uddannelses institutioner. Mange af eleverne var selv meget glade for kurset, og nogle af dem har efterspurgt, om vi kan skaffe sådan et kursus igen. Det viser sig, at det har været et meget interessant og lærerigt kursus for de unge drenge, som har været på kurset. 12 F o r l ø b\n13 Kedsomhedens forvandling til positiv energi * Når de unge kommer første gang, kender de ikke hinanden. Der kan godt være uenigheder. Men igennem dansen lærer de hinanden at kende på en anden måde, end man gør, hvis man går i skole med hinanden. Det er anderledes at lave fysiske aktiviteter sammen. Jeg sætter dem i gang med selv at lave noget. De skal selv tage initiativ. Efter nogle få gange kan jeg se, at de holder sammen. De hjælper og støtter hinanden, f.eks. når de skal ud at optræde. * uddrag af interview med danseinstruktør og underviser Trine Kirkegård Nielsen Jeg har boet mange år i USA og undervist i virkeligt belastede områder. Jeg har set, hvordan projekter gør, at folk kommer i gang. De kommer væk fra gaderne og kan lave ting, som de kan komme videre med. De har noget, de gerne vil sige, og tit var det før bare kedsomhed, kedsomhed og kedsomhed. Det er vigtigt, at de får mulighed for at komme ud med de ting, de har at sige. Specielt små børn har masser af energi, og det er meget vigtigt, at de kan udtrykke det, de gerne vil sige. Aggressioner, en dårlig dag, alt kommer ud, når de danser, synger eller laver musik. Vi har haft så meget positiv indflydelse. 13 F o r l ø b\n14 14 Den moderne grafik og dets uanede muligheder Af Søren Lyngby Grafik. Åh det er kedeligt at lave billeder., Hvorfor skal du have computeren hele tiden?, Flyt dig! Jeg skal sende en besked på Messenger. Det var ikke helt nemt at finde en indgangsvinkel til undervisning i multimedie på Legepladsen. Jeg havde ellers planerne klar. Visitkort. Brochurer. Indsætning af billeder i dokumenter. Primitive animationer. Nu manglede jeg bare kunder i butikken. Klientellet var multikulturelt. Somaliere. Irakere. Palæstinensere. Asiater. Arabere. Og et par enkelte danskere. Jeg fandt digitalkameraet frem. Lod børnene tage billeder af hinanden. Et par stykker lokkede jeg med ind til computeren. Vi kaldte billedet F o r l ø b frem i Adobe Photoshop. Fordrejede hovedet. Lavede næsen lang og farverne sindssyge. Pludseligt var det noget som fængede. Da børnene først så mulighederne, blev de tændte. Specielt fototrickene tiltede dem. Den moderne grafik giver uanede muligheder. Man kan plante sit hoved på en veludstyret bodybuilders krop. Lave lyserøde ønskedrømme eller kaste sig ud i mareridt. Nogle piger så sig som uhyrer. Vi lavede hugtænder og flagermusører på hovedet og satte en uhyggelig tordenhimmel i baggrunden. Undervisningsforløbet blev et både/ og. Børnene opslugtes af de grafiske muligheder, men skulle samtidigt forholde sig til kammeraternes kritik. Hvornår er det min tur? Slet det, jeg ser grim ud. Nogle børn nærede stor mistro til mine intentioner. Hvad skal du bruge billederne til? Hvorfor gemmer du dem? Men noget blev hængende. Nogle drenge brugte det manipulerede billede som blær på deres Messenger. Andre bar deres hjertedrømme med hjem til forældrene. I en tid hvor billedstormen er kolossal, hvor en tegning kan få en halv verden til at bryde i brand, mener jeg, at børnene har fået et anderledes indblik i grafikkens muligheder. At de har udfordret deres kreativitet på en måde de ikke havde forestillet sig.\n15 Projektlederens erfaringer Af Murat Kilic Som projektleder på pilotprojektet har jeg haft en række arbejdsopgaver, som bestod i at udvikle projektet og sikre forløbet, at koordinere og forankre de tre hovedaktiviteter samt at markedsføre og formidle resultaterne undervejs og efter projektets afslutning. Jeg vil dele mine overvejelser op i tre punkter. Først vil jeg komme ind på erfaringer i forhold til de unge og fritidsaktiviteter generelt. Dernæst det organisatoriske, samarbejdet med de øvrige medarbejdere på projektet og til sidst formidlingen af projektet. Erfaringer med de unge Projekt Gør hvad du er bedst til har lige fra projektperiodens start i begyndelsen af marts 2005 haft den store glæde, at de unge er strømmet til, både piger og drenge, og børn og unge af mange forskellige nationaliteter. De unge kan åbenbart se mulighederne i de spændende udbudte fritidsaktiviteter. Men hvad er det så, de kan se, de kan få ud af at deltage i disse fritidsaktiviteter, som de ikke kan få i skolen? De vælger helt bevidst at bruge fritiden på at lære noget nyt og kreativt og at mødes med andre unge, som de har en faglig interesse til fælles med. Det at mødes i et fællesskab omkring en aktivitet, som de unge selv har valgt at dygtiggøre sig indenfor, giver en glæde og en selvværdsfølelse hos den enkelte, men også en respekt for de andre på holdet, som gør det samme. Et af projektets mål er også at de unge skal optræde foran et publikum. Dermed får de mulighed for at høste anerkendelse og respekt både blandt andre unge, men også hos voksne. Den faglige respekt, som opstår undervejs overfor de andre deltagere på holdet, går på tværs af nationale og kulturelle grupperinger og er dermed integration i ordets bedste forstand. I et boligområde med mange kulturelle grupperinger, som kan have tendens til at isolere sig eller decideret strides, er denne respekt på tværs af grupperne guld værd. Desuden har de enkelte deltagere mulighed for at få nær kontakt med instruktøren eller underviseren. Denne kontakt er af stor betydning, F o r l ø b 15\n16 16 f.eks. har unge piger, som kommer fra hjem, hvor det ikke er sædvanligt at deltage i fritidsaktiviteter, mulighed for at få en pigesnak med eksempelvis danseinstruktøren i de konkrete situationer, hvor der er brug for det, og dermed opnår de en tryghed ved fritidsaktiviteten, som det kan være svært for de unge at opnå i mere institutionaliserede sammenhænge. Netop denne faktor, mener vi, er grunden til, at usædvanligt mange indvandrerpiger deltager i projekt Gør hvad du er bedst til. Erfaringer med det organisatoriske Arbejdet som projektleder har givet mange organisatoriske erfaringer. Det at samarbejde med mange forskellige typer af mennesker, der i projektet skal indgå i et hele, kræver at jeg som projektleder har skullet kunne håndtere konflikter og lære at imødegå konflikter, i det hele taget at forstå menneskelig adfærd og sørge for en ligeværdig kommunikation. Et eksempel: I starten havde vi ikke fælles møder, men indførelse af et ugentligt personalemøde mellem alle undervisere på de tre linier i projektet skabte en større fællesskabsfølelse og bedre kommunikation. Tidsmæssigt fyldte det administrative meget. Blandt arbejdsopgaverne var der kontorarbejde så som lønninger, regnskab, og det administrative i forhold til bevillingsgivere. Dertil F o r l ø b kom arbejdet med indholdet på projektaktiviteterne, ledelse og indkøb af materialer mm. Med de erfaringer vil jeg en anden gang vælge at ansætte en person, som overtager de administrative opgaver, så der er mere tid fri til at udføre det organisatoriske arbejde. Personligt tror jeg, at det har styrket mig at lave en forretning. Der er tale om en slags iværksætter-erfaringer, så projektet har givet idéer til iværksætteri og brugbare erfaringer, hvis idéerne engang skal realiseres. Dialogen var i starten baseret på projektlederens samtale med den enkelte medarbejder og kommunikationen skete i høj grad også via sms og . Dette var ikke tilfredsstillende og var meget tidskrævende for projektlederen. Personalemøderne, som vi fik indført efter en tid, har samlet personalet og tingene ét sted og givet mulighed for erfaringsudveksling mellem de forskellige dele af projektet, samt en større synergi. De offentlige myndighedspersoner har været åbne og hjælpsomme, f.eks. Integrationsministeriet, Urbansekretariatet, Erhvervs - & Byggestyrelsen og Århus Kommune. Der har været gensidig forståelse. Helt generelt kan jeg sige, samarbejdet og kommunikationen med de offentlige myndigheder er gået godt og ubesværet.\n17 Den sværeste fase var opstarten hvor projektet skulle opbygges med alle de praktiske vanskeligheder, der opstod. Men der har også undervejs hele tiden været større eller mindre sten at flytte, f.eks. etablering af musikstudiet og krise i forbindelse med tyveri af udstyr. Når man først står i problemet er det vigtigt at holde hovedet koldt og straks at finde konkrete muligheder for at projektet kan fortsætte som planlagt. I sådanne situationer er det vigtigt, at man støtter hinanden i projektet. Det gælder om ikke at miste modet og bevare overblikket, så man fastholder den positive spirit. Formidling af projektet Et vigtig opgave i projektet har været markedsføring og formidling af projektet. Jeg har som projektleder gjort meget ud af at fortælle om projektet og at synliggøre det med forestillinger, events, plakater og mundtlige oplæg. Et arbejde jeg med glæde har udført. I forbindelse med skolebesøg kunne vi se, at den direkte kommunikation med eleverne var meget motiverende. Vi har haft god succes med at synliggøre projektet både udenfor området og lokalt i Århus Vest, og det tror jeg har haft afgørende betydning for, at så mange unge har vist interesse for projektet og har valgt at deltage på projektets forskellige tilbud. Vi har haft god erfaring med kommunikation med journalister, blade og TV. Der har været mange henvendelser udefra, fra andre projekter, journalister, som gerne vil vide mere om projektet. Det har bl.a. givet anledning til at vi har valgt at udarbejde dette erfaringsog inspirationskatalog, som kan bringe erfaringer videre til andre interesserede. Det har været både spændende og udfordrende at arbejde med unge nydanskere og danskere indenfor de tre aktivitetsområder dans, musik og multimedie. Det har givet inspiration til nye måder at inddrage og motivere de unge på, samt et gå-på-mod til at starte nye projekter op. Kort sagt mange værdifulde erfaringer. Ungdomsforeningen Millenium blev stiftet i 1999 i Århus Vest af 7 unge drenge. De følte et behov for at have nogle flere aktivitets muligheder i området. Foreningen kan kontaktes via: tlf: F o r l ø b 17\n18 Samarbejdspartnere 18 Vi har i projektet forsøgt at indgå et bredt samarbejde med offentlige institutioner, på tværs af hele Århus Vest. Der er indtil videre indgået aftale med 3 samarbejdspartnere med henblik på videre forankring. Vi har indgået aftale med multiaktivitetscentret Globus1 beliggende i Gellerup om forankring af danseaktiviteten fremover. Desuden er der indgået aftale med Århus Ungdomsskole om ansættelse af underviserne. Dertil kommer, at der er indgået aftaler med Århus Ungdomsskole om opstart af et multimedie forløb i efteråret Ligeledes har vi indgået aftaler med Legepladsen Kappelvænget, en pædaogogisk ledet legeplads, om videre fortsættelse af danseaktiviteter i fremtiden. Musikaktiviteten er først og fremmest forankret i den nye forening Basement Beatz Records, men her er der ligeledes indgået aftale med Århus Ungdomsskole om ansættelse af musikundervisere. Sluttelig har vi forankret multimedieaktiviteten i Milleniums regi, den forening hvorfra projektet udspringer. Her vil der fremover blive afholdt kurser indenfor multimedie med specielt fokus på computeren som et kreativt redskab, ligesom der vil blive afholdt kurser med eksperimenterende robotleg. F o r a n k r i n g I løbet af projektperioden har vi haft samarbejde med en række andre projekter, samt med foreninger og institutioner omkring formidling, rekruttering og arrangementer. Samlet set har pilotprojekt Gør hvad du er bedst til haft et tæt samarbejde med lokale aktører. Projektet har været åbent overfor omgivelserne og har i det omfang, det har vist sig nødvendigt, indgået nye aftaler til gavn for projektet. Dette har skabt nye muligheder for projektet og har via de nye samarbejdskonstellationer givet nyt input, som har været med til at udvikle projektet.\n19 Styregruppen Til det samlede pilotprojekt blev der etableret en styregruppe bestående af repræsentanter fra samarbejdspartnerne. Styregruppens opgave var at følge pilotprojektet og varetage den overordnede ledelse. Styregruppen bestod af repræsentanter fra flg.: Ungdomsforening, Millenium Fritids- og Ungdomsklubben Klub2teket Innovation Lab, Århus Århus Ungdomsskole, Afd. Tovshøj Århus Ungdomsskole, Afd. Frydenlund Vestbyens Informations & Kulturformidling Styregruppens medlemmer er udpeget ud fra flere behov. Et af behovene var at arbejde sammen med de etablerede institutioner om samme målgruppe med ønsket om at styrke både projektet og det etablerede miljø, så de unge efter projektets ophør kunne fortsætte med de nye aktiviteter i de etablerede rammer. Hermed har projektet på én gang med været med til at sætte nyt igang og at komme med fornyelse til de eksisterende fritidstilbud. Et andet behov var at formidle projektets forløb og resultater til områdets beboere, og her var igen en vigtig ressoruce i styregruppen. En anden repræsentant i styregruppen var allerede med som sparringspartner i idefasen og bidrog med sit netværk, hvilket resulterede i værdifulde sponsorater. Styregruppen har holdt møde ca. hver 2. måned hvor projektlederen har udarbejdet statusbeskrivelser, samt orienteret om fx. nye aktiviteter og ansættelser m.m. Denne organisering har bevirket, at initiativet er kommet til at ligge hos projektlederen. Set i bakspejlet er denne organisering ikke helt hensigtmæssig, idet styregruppen dermed er kommet til at fungere mere som en følgegruppe end som en styregruppe. Styregruppen har til gengæld været en vigtig part i forankringsdelen, hvor de har taget del på en åben og konstruktiv måde, således at projektets forskellige aktiviteter er blevet integreret i det lokale forenings- og institutionsliv. Hermed har styregruppens repræsentanter og projektleder i samspil sikret, at projektet har levet op til sine målsætninger, og at aktiviteterne fortsat består, også efter projektets ophør. Det er vigtigt, når man etablerer styregruppe/følgegruppe til et projekt, at man vælger repræsentanter ud fra projektets formål, så man i fællesskab kan bidrage til at nå de mål, som projektet har sat sig. Det er lykkedes i dette projekt. F o r a n k r i n g 19\n20 20 F o r a n k r i n g\n21 Etablering af musikforening Tanken med pilotprojektet var, at der skulle skabes grobund for unges egne evner til at udvikle nye aktiviteter på tværs af kultur og boligområde. Dette mål er i høj grad lykkedes med etablering af musikforeningen - Basement Beatz Records. Igennem hele projektperioden har de unge vist en stor interesse og passion for musikken. De unge har været meget engagerede og optaget af musikaktiviteten. Som optakt til foreningsdannelsen arrangerede projektlederen møder for de kommende foreningsmedllemmer omkring foreningskultur, information om foreningsdannelse og tilskudsmuligheder. Det skete bl.a. ved oplæg fra Dansk Musiker Forbund (DMF), Fritids-butikken og Fritidskonsulent hos Århus Kommunes Fritids & Kulturforvaltning. De unge fik derved en større viden om de demokratiske spilleregler, samt en konkret forståelse for bestyrelsesarbejdet i en forening. Et af motiverne til at danne foreningen har været at forankre musikaktiviteterne, så de kan fortsætte efter projektperiodens ophør. Dernæst at skabe et rum for unge musikinteresserede, hvor de kan udtrykke sig og dygtiggøre sig, således at de får fokus på deres faglige interesse og kommer ind i et fællesskab. Initiativet er fremover de unges. De kan nu med de redskaber og kontakter, som projektet har givet dem, arbejde videre på egen hånd. De kan på egne præmisser udtænke nye aktiviteter for områdets unge og være med til tiltrække nye unge til deres musikalske interesse. Dette er empowerment. Musikforeningen er blot én ud af mange projekter i området. Et væsentligt overordnet formål med projekt Gør hvad du er bedst til har også været at bidrage til at skabe grobund for en ny og anderledes måde at arbejde sammen på - på tværs af kulturer og generationer. Projektet har arbejdet udfra ønsket om at skabe en synergieffekt i området som helhed og dermed bidrage til at forene de forskellige kultur- og fritidsaktiviteter i en fælles ramme. Denne ramme skulle meget gerne konkretiseres i nær fremtid i form af et fritids- og kulturhus, der kan rumme de mange forskellige spændende aktiviteter, som er begyndt at blomstre i området. Musikforeningen, Basement Beatz Records, er åben for alle musikinteresserede. Foreningen kan kontaktes på 21 F o r a n k r i n g\n22 Værdsættende kommunikation Pilotprojektet Gør hvad du er bedst til har, som det fremgår allerede af titlen, valgt at arbejde med en værdsættende kommunikation på alle niveauer i projektet. Både i den pædagogiske praksis, i samarbejdet og i markedsføringen af projektet. Det har givet tydelige gevinster i forbindelse med læringen at arbejde ud fra en værdsættende vinkel. Dette har skabt tryghed og tillid, begge dele altafgørende for at den unge tør kaste sig ud i at finde sit personlige udtryk. Og mod til at formulere sig og fremføre egne budskaber og holdninger. kommunikationsform, som har været frugtbar, bl.a. med det resultat, at deltagerne er strømmet til. Projektet har ved bevidst at vælge den værdsættende kommunikation som metode valgt at fastholde ligeværdigheden og respekten for den anden som det helt grundlæggende. Men den omtalte dialogform har også givet positive resultater med hensyn til markedsføringsdelen. Projektet er blevet meget synligt i kraft af de mange artikler og tvudsendelser mm., som er blevet bragt i projektperioden, og metoden til at skabe denne synlighed har været den konstruktive kommunikationsform. I og med at de involverede i projektet har formuleret sig både mundtligt og skriftligt om aktiviteterne indenfor hver deres arbejdsområde, er der blevet skabt interesse for projektet, både blandt samarbejdspartnere og andre. 22 Medierne har fået øje for, at projektet har arbejdet i et anderledes læringsmiljø, med nogle anderledes læringsmetoder, og med en F o r m i d l i n g\n23 Markedsføring En af de vigtigste årsager til at vi har arbejdet gennemgribende med markedsføringsdelen er, at vi har set markedsføring som en vigtig strategi i forhold til vores målgruppe, som til daglig konfronteres med enorme mængder af informationer. Derfor så vi det som nødvendigt at anvende de midler og effekter, som de unge kender, fx. livlige billeder, som giver mange unge associationer omkring mulighederne indenfor de forskellige aktiviteter. Vi har også anvendt sms i kommunikationen med de unge og TV-udsendelser, samt Internettet. Alle disse nye måder at kommunikere med omverdenen på har givet projektet et moderne og positivt image, men samtidig må vi fastholde, at den gammeldags personlige kommunikation har vist sig at være mest værdifuld i forhold til kontakten til de unge. De to kommunikationsformer kan ikke adskilles, men skal helst kombineres for at få det bedste resultat. af et nyhedsbrev, som er udkommet hver anden måned, og med en hjemmeside, som løbende er blevet opdateret med det sidste nye omkring projektet. Der har været 3 skolebesøg, hvor projektets undervisere har lavet mundtlige præsentationer af kursusforløbene, og hvor kursusdeltagerne, altså de unge selv, har givet skolens elever en smagsprøve på, hvad de kan forvente at lave i pilotprojektet. Projektet har fra dag 1 haft sin egen hjemmeside, som virkede som en logbog. Hjemmesiden vil være tilgængelig fremover og kan bruges som inspiration for andre. Projektlederen har haft stor succes med at formidle og markedsføre pilotprojektet og de mange nye og kreative aktiviteter. Det er bl.a. sket ved omdeling af 3000 stk. postkort til klasses elever på 5 distriktsskoler i Århus Vest (Hasle Skole, Frydenlundskolen, Ellekærskolen, Nordgårdskolen og Sødalskolen), ved ophængning af plakater i Århus Vest, ved udgivelse 23 F o r m i d l i n g\n24 Plakater & postkort Illustration 1: plakat, start 2005 Denne plakat (ill. 1) er blevet anvendt i forbindelse med markedsføring af projektet og har sammen med postkortet (ill. 2 og 3) været med til at henlede de unges opmærksomhed på projektet, at erhverve deltagere, og at skabe viden om de forskellige aktiviteter i projektet. Projektets 3 logoer er designet af en udefra kommende designer, Helle Mikkelsen, mens resten er designet af Ulrick Hornehøj, som udover at have lavet lay-out på denne bog også er med i bestyrelsen for Millenium. 24 F o r m i d l i n g\n25 Illustration 2: bagside postkort, start 2005 Illustration 3: forside postkort, start F o r m i d l i n g\n26 Illustration 4: plakat, midt 2005 Næste sæson blev der lavet en ny plakat (ill. 4) med samme grafiske tema som den første. Vi har valgt, for genkendelighedens skyld, at lade det grafiske design, både hvad angår farvevalg og opbygning, ligge tæt på den første plakat. Udvidelsen af aktiviteterne afspejler sig på plakaten, ved at der er kommet mere information. Hver enkelt aktivitet fik lavet postkort og plakater til at reklamere for sig selv. Til højre (ill. 5) er et eksempel fra danseaktiviteten. Designet på disse postkort og plakater var bygget ens op, men de varierede ved at bruge forskellige farver og forskellige logoer. 26 F o r m i d l i n g\n27 Illustration 5: plakat og postkort for en af aktiviteterne 27 F o r m i d l i n g\n28 URBAN programmet har udgivet en kalender for 2006 med temaet integration. I den forbindelse bidrog projektet med et indlæg (ill. 6), hvor der blev fortalt om aktiviteterne. URBAN har fået Lars Kullberg til at designe hele kalenderen, inklusive projektets bidrag. I marts 2006 var der stor afslutningsfest i Storcenter Nords teatersal. For at gøre opmærksom på dette lavede projektet en plakat (ill. 7), som virkede meget festlig. Til samarbejdspartnerne og de unges familier blev der uddelt et eksemplar som invitation til festen. SHkalender 24/03/06 13:57 Side 1 GØR HVAD DU ER BEDST TIL et pilotprojekt med mange nye, spændende og kreative fritidsaktiviteter for alle unge i alderen år fra Herredsvang, Hasle og Gellerup Kreative fritidsaktiviteter for børn og unge Har du lyst til at udfolde din kreativitet så er her nogle spændende fritidsaktiviteter: Musik Her kan du lære at komponere egne musiknumre, indspille musik, arbejde med lydteknik og mixe i et professionelt lydstudie. Multimedie Her kan du lære at lave små interaktive computerspil, billedredigering eller bygge lego-robotter. Dans Vi tilbyder dans, hvor du blandt andet kan lære Hip Hop, break-dance, showdance, freestyle samt lære at optræde foran et publikum. PILOTPROJEKT GØR HVAD DU ER BEDST TIL Kontakt adresse: Fjældevænget 46, Århus V. Tlf Pilotprojektet Gør hvad du er bedst til er støttet af: Millenium, Kontaktudvalget i Herredsvang, Århus Kommune, Integrationsministeriet, Urbanprogrammet og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Illustration 6: Bidrag til URBAN kalenderen F o r m i d l i n g\n29 Illustration 7: Plakat for afslutning af projektet, marts F o r m i d l i n g\n30 Illustration 8: Invitation til arrangement med diplomoverrækkelse Projektet har lagt vægt på at afslutte hvert undervisningsforløb med et festligt arrangement med optræden og diplomoverrækkelse. Derfor blev der udarbejdet 3 diplomer (ill. 9), én for hver aktivitet. På diplomerne er der skrevet om hvad deltagerne har gennemgået i forløbet, så de kan bruge dem fremover. Til arrangementerne skulle der laves en invitation (ill. 8), som blev udarbejdet af Henrik Juel Knudsen. Denne invitation blev postomdelt til hver deltagers familie. 30 F o r m i d l i n g\n31 Århus Kommune Gør hvad du er bedst til Kursusbevis Dans Navn: CPR: Har i perioden til gennemgået følgende emner: Illustration 9: Diplomer for afslutning af undervisningsforløb Streetdance Showdance Funk Hiphop Sceneperformance Afsluttende danseforestilling Underskrift og dato: (underviser) (projektleder) Kontaktudvalget Herredsvang 31 F o r m i d l i n g\n32 Artikler fra aviser og blade Århus Stiftstidende, 12. november JP Århus, Debat, 29. november 2005 F o r m i d l i n g\n33 Liv i Herredsvang, december 2005 / januar F o r m i d l i n g\n34 Århus Stiftstidende, 8. februar 2006 Gratisavisen JP Århus+, 1. september Journalisten har ikke været helt vågen da han skrev, at projektlederen var rapper. Skønt han er beæret over titlen, skal man nok aldrig forvente en CD fra hans side. 34 F o r m i d l i n g\n35 Liv i Herredsvang, februar / marts F o r m i d l i n g\n36 36 Liv i Herredsvang, august / september 2005 F o r m i d l i n g\n37 37 F o r m i d l i n g\n38 Hjemmesiden Hjemmesiden har tjent følgende formål: At virke som en arbejdskalender, hvor projektlederen har kunnet plotte vigtige begivenheder ind og dermed holde styr på de større arrangementer. At fortælle omverdenen om projektets fremskridt og at formidle de mange spændende nyheder, altså være et vindue udadtil, hvor alle interesserede har kunnet følge med i udviklingen. 38 F o r m i d l i n g\n39 Grafisk har vi valgt at hjemmesiden skal være enkel og klar i sin udformning, da det er meningen at alle skal kunne bruge hjemmesiden, lige meget hvor erfaren man er til at arbejde med computere. Farverne er med til at skabe orden og struktur på hjemmesiden. Hver enkelt indholdstype har sin egen baggrundsfarve. Det er med til at fremme overskueligheden. 39 F o r m i d l i n g\n40 Arrangementer > Pilotprojekt Gør hvad du er bedst til har været på besøg på områdets tre distriktskoler. Dette foto er fra Frydenlundskolen. Idéen med arrangementet var at markedsføre de mange spændende aktiviteter, samt at vise nogle af de tidligere deltageres resultater. 40 F o r m i d l i n g\n41 Afslutningsfesten for pilotprojekt Gør hvad du er bedst til blev markeret d. 16. marts 2006 i Storcenter Nords teatersal. Ca. 170 fremmødte unge og deres forældre, samt øvrige inviterede så de unge deltageres præsentationer indenfor både musik, dans og multimedie. Der var glæde og begejstring både på scenen og blandt publikum. > 41 F o r m i d l i n g\n42 > I oktober 2005 blev der afholdt en event som afslutning på kursusforløb indenfor aktiviteterne musik og dans. Der var i den anledning arrangeret et dance-battle med deltagelse af unge fra andre bydele. Der var kamp til stregen, og bagefter var der diplomoverrækkelse til holddeltagerne, samt etnisk mad til alle. 42 F o r m i d l i n g\n43 I forbindelse med Århus Festuge i begyndelsen af september 2005 var der indgået en aftale med Amnesty International om opvisning på deres scene på Bispetorv. Her fik de unge lejlighed til at fremføre deres kompositioner og sange, og ikke mindst fik de erfaring med sceneoptræden i en større offentlig sammenhæng. Det var en stor oplevelse. > 43 F o r m i d l i n g\n44 Tid til at reflektere 44 Vores erfaringer har vist, at de unge ved at deltage i dans, musik eller multimedie har fået en hel masse selvtillid, motivation og et nyt socialt netværk, blandt andet ved at møde andre unge. De har også fået mulighed for at høste anerkendelse blandt deres venner, når de har optrådt med deres kunnen, og dermed er de blevet synlige på en positiv måde. Hvis vi skulle ønske os noget yderligere, skulle det være en endnu større kontakt med andre byområder, f.eks. i forbindelse med arrangementer og sceneoptræden. I projektet er der skabt grobund for at de unge selv for eftertiden kan tage initiativ til at udvikle nye musikaktiviteter på tværs af kultur og boligområder. De unge kan fremover på egne præmisser udtænke nye aktiviteter for områdets unge og være med til tiltrække nye unge til deres musikalske interesse. Dette kan i høj grad siges at være empowerment, som betyder styrkelse og selvstændiggørelse af de unge, hvilket bl.a. var et af formålene med projektet. Med projektet har vi ønsket at sætte de unge i centrum for derved at få udviklet en følelse for et medansvar og et større selvværd, som indirekte har kunnet give inspiration til udformning af uddannelsesmuligheder og iværksættertanker hos den enkelte unge. Vi har bevidst valgt at arbejde med forskellige medier og kommunikationsformer i en tid, hvor brug af Internettet og mobiltelefonen er meget udbredt blandt de unge. Desuden har vi i forbindelse med de forskellige arrangementer arbejdet med sceneoptræden og performance, noget som de unge har været begejstrede for, og som er væsentlige kompetencer at besidde i dagens Danmark. Vi har kort sagt givet de unge rammerne for at udtrykke sig og dermed mulighed for at lære at formidle deres kunnen. På den anden side har vi også erfaret at de unge besidder nogle evner og et mod, som er imponerende. Resultaterne har vi efter bedste evne formidlet ud til omverdenen, som har kvitteret med stor bevågenhed omkring projektet. Et ungdomsprojekt som dette og et erfarings- og inspirationskatalog, som det foreliggende, kan være med til at give nogle resultater videre, men der er tale om et forholdsvis kortvarigt projekt. Det ville naturligvis være ønskværdigt, hvis projekter som\n45 dette kunne få lov til at strække sig over en længere årrække, således at man kunne få lejlighed til at udvikle projektet og drage nytte af de erfaringer, man har gjort sig. Det ville give ro om projektet og tid til at fordybe sig både i aktiviteterne og i læringsprocesserne. Det ville desuden give tid til at udveksle erfaringer med de etablerede institutioner. Til sidst vil vi opfordre dig til at gøre hvad du er bedst til! I dette projekt har vi bevidst valgt at arbejde med muligheder frem for begrænsninger. Ved at tage afsæt i de unges virkelighed lige nu og her, uden en kritisk tilgang, har vi givet dem mulighed for at arbejde med sig selv og deres egne værdier i netop den udtryksform og den aktivitet, som de har vist interesse for. Det har givet dem øget selvtillid og mod på fremtiden og desuden et fagligt og socialt fællesskab, som de også fremover vil kunne have glæde af. Vejen frem til en bedre integration er åbenhed, dialog og ligeværdighed. Disse grundprincipper har været bærende i projektet og vil også blive det i evt. kommende projekter. Vi håber, at vi med denne bog har givet inspiration og masser af gå på mod til fremtidige ildsjæle og projektledere. 45\n46 Referencer 46 Debatter JP Århus, Debatindlæg den 29. november 2005, af Arash Afsar. Tema: En vej til et større selvværd. Århus Stiftstidende, Debatindlæg den 8. februar 2006, af Murat Kilic. Tema: Succeshistorie i Århus Vest Avisartikler Århus Stiftstidende, De frivillige skal fodres, den 12. november 2005 JP Århus, Renset rap fra Hasle, den 27. juni 2005 JP Århus, Rapper med et budskab, den 27. juni 2005 Beboerblade Beboerblad for boligforeningen VesterBo, Inspiration og debat Frivillige kræfter, nr. 2 år Beboerblad Liv i Herredsvang, februar-marts 2005, Gør hvad du er bedst til Beboerblad Liv i Herredsvang, aprilmaj 2005, Nu kan du gøre, hvad du er bedst til Beboerblad Liv i Herredsvang, junijuli 2005, Masser af unge vil gøre, hvad de er bedst til Beboerblad Liv i Herredsvang, august-september 2005, Diplom overrækkelse til 22 unge Beboerblad Liv i Herredsvang, oktober-november 2005, Åbenhed, viden og pædagogik er vejen frem Beboerblad Liv i Herredsvang, december-januar 2005/2006, Danser selvtilliden ind Beboerblad Liv i Herredsvang, februar-marts 2006, Gør hvad du er bedst til springer ud Beboerblad Liv i Herredsvang, aprilmaj 2006, Show-time Pressemeddelelse Bydel i bevægelse Urbanprogrammet den 7. december Århus-vinkel på debatten om unges sprog i hip-hop-kulturen. Link: portal/borger/flygtninge_indvandrere/ urban?_page=nyheder.emne/ pressemeddelelser.emne Bydel i bevægelse Urbanprogrammet den 22. november Nyt projekt til behandling i Beslutningsudvalget under Urbanprogrammet. Link: portal/borger/flygtninge_indvandrere/ urban?_page=nyheder.emne/ pressemeddelelser.emne\n47 Gratisavisen JP Århus+: Beton-rap på store torv, den 1. september 2005 Nyhedsbreve Pilotprojekt nyhedsbrev, nr. 1, juni 2005 Pilotprojekt nyhedsbrev, nr. 2, august 2005 Pilotprojekt nyhedsbrev, nr. 3, oktober 2005 Pilotprojekt nyhedsbrev, nr. 4, december 2005 Link: Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 53, 30. juni 2005: 22 unge har gjort, hvad de er bedst til Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 54, 18. august 2005: Vestbyens Ansigter: Murat med det smittende engagement Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 59, 27. oktober 2005: Event i Herredsvang Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 68, 2. marts 2006: Gør hvad du er bedst til holder afslutningsfest den 16. marts Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 71, 28. marts 2006: Integration for fuld musik Bydel i bevægelses nyhedsbrev, nr. 72, 7. april 2006: Amerikansk besøg i Urbanområdet Link: portal/borger/flygtninge_indvandrere/ urban?_page=nyheder.emne/ nyhedsbreve.emne Århus Kommunes Nyhedsbrev til flygtninge og indvandrere, den 1. december 2005 TV-indslag TV2-Østjylland, Regionale nyheder den 5. november Tema: Hjælp på vej Link: dk/reg2005/ ITV, interview med Arash og Murat omkring projektet, forår 2005 ITV, ungdomsmagasinet Monsoon, Interview med projektleder, Murat Kilic, forår 2006 ITV, interview med formand i ny musikforening, Utku Güzel, Basement Beatz Records, forår 2006 ITV: Indvandrer TV Link: 47\n48 Tips og hjælp til andre projektstartere Her kan du finde nogle internetadresser, hvor du kan søge om støtte til at realisere et nyt projekt, men det er vigtigt at holde sig for øje, at der er forskellige ansøgningsfrister, formål og procedurer i hvert enkelt tilfælde. - Integrationsministeriet, her under linket integration og dernæst puljer - Socialministeriet, her under linket projektstøtte - Kulturministeriet, her under linket støtte - Socialfonden, her under linket ansøgninger og ansøgningsfrister - Egmont Fonden Andre muligheder for medfinansiering: I hver Kommune er der puljer, som kan søges til forskellige formål og til forskellige målgrupper, fx. unge eller ældre. Du kan altid spørge nærmere hos din egen kommune om projektpuljer og få oplyst navnet på den rette kontaktperson. Af forskellige puljer/midler kan nævnes: Århus Kommune - Puljen: Rammen for mindre initiativer på flygtninge og indvandrer området 115 midler - Støtte til aktiviteter, men ikke til løn Fritids & Kulturforvaltningen Den lokale udviklingspulje Sommmerferieaktiviteter 10 Guldkorn Tro på dit projekt Formuler klart hvad du vil Skab opmærksomhed omkring dit projekt, før du starter Inddrag målgruppen allerede i idéfasen Vær ikke bange for at dele din viden med andre Vær åben for nye inputs og ideer fra omverdenen Skab projektet i fællesskab med andre Lav en arbejdsplan, men husk at justere på den over tid. Giv aldrig op, selv om du i perioder kan være presset De største udfordringer giver ofte de største sejre 48 Ophavsrettighederne til al materiale i denne bog tilhører Millenium (med mindre andet er angivet). Ophavsretten til publiceret materiale følger den til enhver tid gældende lov om ophavsret. Det er således ikke tilladt at kopiere materiale, fotos og lign. fra denne bog uden tilladelse.\n49 støtten ÅRHUS KOMMUNE Kontaktudvalget i Herredsvang Tak for


Bestigning af Mount Aspiring (3033 m), New Zealand\n(Click here to read the story in English )\nBjergbestigning i New Zealand er kendetegnet ved tre ting: lange tilgange, løs klippe og dårligt/omskifteligt/uforudsigeligt vejr. Man kan derfor undre sig over hvorfor jeg er taget derned for at bestige Mt. Aspiring sammen med min kæreste Elvira.....\nAlle de høje bjerge i New Zealand ligger i "The Sounthern Alps" på sydøen i to naturparker opkaldt efter det højeste bjerg i hver af dem; Mt. Cook (3754 m) og Mt. Aspiring (3033 m). De to bjerge har det ligesom Mt. Blanc og Matterhorn i alperne - førstnævnte er det højeste mens sidstnævnte er det smukkeste bjerg.... Vi har på forhånd fundet frem til at Mt. Aspiring skulle være en bedre klatreoplevelse end Mt. Cook, da Aspiring ligesom Matterhorn ligger ret alene, og således giver en fantastisk udsigt fra toppen. Samtidigt er Aspiring ikke så overrendt som Cook og vores prioritet er således klar fra starten: vi vil helst bestige Mt. Aspiring.\nNår man kigger på et verdenskort bliver man hurtigt klar over hvorfor The Southern Alps er notorisk kendt for dårligt vejr. Bjergkæden ligger kun 50 km fra vestkysten hvor næste stoppested er Sydamerika. Der er således intet til at mildne vestenvinden fra det Tasmanske Hav og man får sjældent et langt varsel for dårligt vejr, da de kun har satellitter og nogle få havstationer til at give metrologerne data. Efter at have læst adskillige beretninger om folk der har været fastlåst i storme i op til en uge i snehuler på bjergene - ikke altid med lykkelig udgang - er det således med den største respekt at vi kaster os ud i projektet. Mange er blevet snydt af de relativt lave bjerge der får én til at tro at det er nemt og sikkert i forhold til f.eks. alpernes 4000 m toppe. Endvidere er der ikke mange hytter i bjergene (der alle er uden hyttevært, gas, mad og tæpper men dog ofte med en 2-vejs radio), hvilket resulterer i lange topdage og der er stort set ingen mobiltelefon dækning i disse sydlige alper. Med andre ord, er det således med en helt anden "commitment grade" at man klatrer i New Zealand end i Europas alper. Fedt da det giver en følelse af eventyr, men respekten har vi i hvert fald fået under huden inden vi overhovedet har fået sat vores ben på bjerget.....\nMount Aspiring og The French Ridge set fra helikopter "tilgangen". Før musen over billedet for at få udpeget toppe, ruter m.m.\nEn af de store fordele ved at klatre i New Zealand er at der er 1 million ting man kan foretage sig mens man venter på vejr vinduet. Efter vi lander d. 28/12/06 finder vi hurtigt ud af at vejret er koldt og vådt for årstiden. I modsætning til den usædvanlige varme december i Danmark, har New Zealand således lige haft den koldeste i 40 år. Vi lægger således ud med at vandre "The Northern Circuit" - en 55 km vandretur om og over de smukkeste vulkaner på nordøen. Turen er opgivet til at vare 3-4 dage, men vi laver den på 2 og får bekræftet at træningen op til turen har båret frugt. Vi får således stimuleret vores selvtillid til den kommende maraton topbestigning og tilgang/nedstigning. Samtidigt får vi rystet noget af de 12 timers jetlag af os. Herefter begiver vi os ned på sydøen, hvor vi kører ned ad østkysten i dårligt vejr mens vi jævnligt checker vejrudsigten på nettet.\nDet forunderlige ved New Zealand er hvor forskelligt vejret kan være vest og øst for den nord/syd gående alpe-bjergkæde. En aften sidder vi således på østkysten i dårligt vejr, og kan pludselig se at der er et højtryk på vej mod sydøen fra det Tasmanske hav og at vejret allerede er godt på vestkysten. Vi beslutter os derfor at drage mod Wanaka tidligt næste morgen og forberede bestigningen. Vejrvinduer varer sjældent mere end et par dage i de sydlige alper, og vi er således under tidspres. Vi bliver således hurtigt enige om at de to dages tilgang i hårdt terræn er udelukket - ellers når vi det ikke! Vi booker derfor en helikopter til at bringe os op til Bevan Col bjergpasset (1851 m) et par timers gletsjer vandring fra Colin Todd hytten (1800 m) som man laver toppen fra. En dyr fornøjelse (ca. 3200 kr) som pludselig får én til at synes at Midi liften i Chamonix er billig!\nVi pakker om aftenen og næste morgen er det så af sted med helikopteren. Det tager ca. 10 min at tilbagelægge tilgangen på ca. 25 km og 1500 højdemeter og samtidigt får vi en super udsigt over alperne som næsten er alle pengene værd i sig selv. Vi får også udpeget tilgangsruten som vi går nedad et par dage senere. Da vi når passet hopper vi ud af helikopteren og snupper vores rygsække fra "bagagerummet". Herefter letter den og det er en underlig følelse der sætter sig i én. Kun få dage efter vi er ankommet til New Zealand står vi nu i de sydlige alper på den anden side af jordkloden. Man føler sig virkelig alene i verden og den tidligere omtalte respekt knuger lidt i maven.....\nHelikopteren letter efter at have sat os af på Bevan Col. Colin Todd hytten ligger på klippegraten i det fjerne lidt til venstre for midten af billedet.\nVejret er dog perfekt - høj sol og ingen vind - så vi får hurtigt bundet os ind og begiver os ud over gletsjeren til hytten som vi kan se på en klippegrat på den anden side af bassinet. Der er kun få spalter og sneen er stadig forholdsvis hård, så det føles let og sikkert. På vejen mod hytten møder vi et par andre reblag som er på vej ned efter succesfuld bestigninger. De beretter om perfekte forhold på ruten, så optimismen får endnu et nyk opad.\nLigesom Matterhorn har Mt. Aspiring tre markante grater og tre faces der alle er besteget og har ruter i varierende sværhedsgrader. Især nordvest og sydvest graterne er meget populære og vi har udset os førstnævnte som også er den letteste. Nordvest graten kan enten følges hele vejen fra hytten via klippe i starten eller også kan man tage en genvej via en sne-rampe (kaldt “The Ramp”), hvorved første og sværeste del af klippegraten undgås. Sidst på sommeren er sneen i bunden af denne rampe dog smeltet væk og den kan endvidere have en svært passabel bergschrund. Det normale er således at bruge rampen indtil den bliver for ufremkommelig, hvorefter man går over til at klippegraten.\nMens vi går over gletsjeren har vi frit udsyn til hele nordvest graten og jvf. den kolde sommer ser rampen meget tyk og god ud mens klippegraten stadig er delvist snedækket. Den øvre halvdel af graten er ligeledes dækket af sne og is, så i modsætning til de beskrivelser vi har læst ser det ud til at vi slet ikke kommer til at røre klippe på ruten...\nElvira nyder synet af Mt. Aspiring fra Bevan Col. Før musen over billedet for at få udpeget rute og kendemærker.\nDa vi ankommer til hytten mødes vi af to kiwi’er som netop er gået op fra parkeringspladsen på de notoriske to dage – respekt! Lidt senere dukker tre reblag op som har lavet nordvest ruten samme morgen. De giver værdifulde beta om ruten og bekræfter endnu engang at rampen og den øvre halvdel af graten er i perfekt form. Samtidig får vi dog øje på et stort skilt på væggen af hytten fra Department of Conservation som advarer mod at klatre rampen, da den har været skueplads for adskillige dødsulykker. Pga. sneen på den nedre klippegrat er denne dog udelukket – det er rampen eller ingenting.....\nVi diskuterer rutevalg med de to kiwi’er som viser sig at være utrolig sjove og hyggelige. De har dog ikke den store erfaring med bjergbestigning og den ene har endda lovet sin svigerinde (der har klatret den sværere sydvest grat to gange) at han IKKE vil klatre rampen.... Farerne ved rampen er åbenlys – den har en hældning på 45-55 grader, kan kun sikres med snespyd (og hvem stoler på dem!?) og et styrt vil sende én ud over en klippekant i frit fald. Især nedstigningen om eftermiddagen med trætte ben og blød sne har givet styrt eller laviner. Jeg havde således håbet på at klatre rampen på vejen op og så tage klippegraten på vejen ned, men sneen på klippen udelukker denne strategi. Til gengæld kommer vi til at bevæge os på sne hele vejen og kan således gå særdeles let med kun ét halvreb, og et par snespyd og slynger som udstyr. Af respekt for vejret medbringer vi dog også en spade og en brænder/gryde så vi kan grave en snehule og smelte sne, hvis vejret skulle skifte.\nNW graten set fra Colin Todd hytten.\nVejrudsigten forudsiger at vejrvinduet vil lukke først på eftermiddagen den næste dag og blive afløst af 90 km/t vind og nedbør, hvorfor vi bliver enige om at lave en meget tidlig alpin start med afgang kl. 2.00. Planen er således at komme ned ad rampen mens sneen stadig er fast og inden vejret skifter. Timeglasset er vendt....\nOm aftenen begynder der at kommer skyer ind fra nord der langsomt trækker længere og længere op ad bjergene mod hytten i 1800 m. Det er således ikke uden bekymring at vi lægger os til at sove – vi har brug for en klar nat uden varme-isolation fra skydække så rampen kan fryse til!\nKl. 00.15 går jeg ud for at lade vandet. Da jeg går ud af hytten går jeg ind i tåge på blød sne. Fuck – tænker jeg – vi har misset vejrvinduet! Da vi alle fire vågner som aftalt tre kvarter senere starter vi således med at holde krisemøde udenfor. Ingen af os kan lide hvad vi ser, men som et kald fra himlen, skiller skyerne sig pludseligt og kortvarigt ad og viser en stjerneklare himmel ovenfor. Pga. fuldmånen kan vi se rampen og at skydækket kun lige er over hytten. Rampen har således været over skyerne hele tiden. Perfekt! Vi spiser således hurtigt morgenmad og gearer op i to reblag og så er det af sted mod rampen. Det er relativt nemt at følge sporet over gletsjeren i lyset fra månen og kun ét sted, hvor en lavine har slettet sporet, bliver vi i tvivl om vejen. Efter lidt vandren rundt finder vi dog sporet igen på den anden side af lavinen. Efter at have passeret et par halvbesværlige spalter står vi ved bunden af rampen, hvor vi relativt nemt kommer over bergschrunden.\nElvira på vej op ad "The Ramp" på Mt. Aspirings NW grat.\nRampen er stejlest i starten (55°) og flader så ud til 40-45°. Vi lægger derfor ud med at sikre med standpladser (uden mellemsikringer) bestående af ét snespyd og én isøkse de første 3-4 reblængder efterfulgt af parallelklatring med mellemsikringer med T-blocs i snespyd (ca. 6 reblængder) indtil vi til sidst går parallelt helt uden sikringer. Sneen er så fast at snespydene skal bankes ned med isøkserne, og til min egen forbløffelse tror jeg faktisk at de vil kunne holde til et styrt!\nElvira og de to kiwi’er på sne rampen over skyerne med udsigt til Mt. Aspirings skygge i horisonten, fuldmånen og den smukkeste solopgang.\nVi klatrer i måneskin over skyerne og kan langsom se solen stå op mens skyggen af Mt. Aspirings top afbilledes i horisonten og på skyerne – et af de mest fantastiske syn jeg endnu har oplevet i bjergene! Vi når toppen af rampen efter 3,5 timers klatring og begiver os op ad nordvest graten hvor hældningen aftager lidt mens eksponeringen tiltager.\nElvira nærmer sig toppen af rampen, hvor den møder nordvest graten.\nGraten er bred nok til at vi kan gå i zigzag for at reducere hældningen og det går således hurtigt opad – og nærmest pludseligt, 1,5 time efter rampen, står vi på toppen, hvor vi bliver mødt af en kraftig vind og en fantastisk udsigt.\nElvira på vej op ad nordvest graten i Mt. Aspirings smukke skygge. Rampen støder til NW graten dér hvor de massive klipper ses. Hvis man klatrer hele NW graten inkl. klippepartiet vil man normalt traversere på nogle hylder på bagsiden i forhold til hytten - dvs. den side man kan se på billedet her.\nVi er over skyerne og kun de højeste toppe, såsom Mt. Cook, stikker op over dem. Vi får taget de obligatoriske topbilleder og vender så snuden nedad mod rampen, der heldigvis stadig er i skygge da vi når den.\nDe to kiwi'er i zigzak på det sidste stykke mod toppen.\nPå trods af at vi sikrede begyndelsen af rampen på vejen op har vi været relativt hurtige, og sammenholdt med vores tidlige start er rampen således stadig fast da vi når den. Fedt – vores strategi har virket! Vi gør nu det omvendte af før og starter med at gå parallelt indtil det bliver for stejlt til at Elvira kan gøre det sikkert. Herefter sikrer jeg hende nogle reblængder fra sneankre mens jeg hurtigt nedklatrer til hende og til sidst sikrer hun også mig et par reblængder indtil vi står ved et klippefremspring foran den sidste, stejleste og tyndeste reblængde.\nElvira på toppen af Mt. Aspiring med dens flotte Toblerone skygge i baggrunden.\nKlik på billedet for at se 360° panorama film fra toppen (kræver installation af Quicktime).\nDer er et anker af slynger som vi beslutter os for at bruge sammen med kiwi’erne således at vores to reb i fællesskab netop kan nå over bergschrunden. Vi abseiler og så er det “plain sailing” tilbage til hytten som når 10 timer efter vi startede. En tilfredsstillende tid for 1200 højdemeter og 4000 horisontale meter), idet guidebogen angiver normaltiden til 11-13 timer og endda helt op til 16 timer for de langsomste!\nHans på toppen af Mt. Aspiring. Mt. Cook kan netop skimtes i horisonten.\nTilbage i hytten er det ren fest da vi ser at de seks der klatrede til toppen dagen før har efterladt en del godter til os. De to kiwi’er spiser så meget at jeg ikke tror mine egne øjne, men på nedstigningen dagen efter går logikken op for mig – de tankede op til endnu en hård dag som Elvira og jeg klart undervurderede. Som man siger: “It ain’t over ‘til the fat lady sings”!\nGlenn og Hans "fester" i Colin Todd hytten.\nOm eftermiddagen begynder det at småregne ved hytten – vejret er klart ved at skifte til det værre som forudsagt. For at komme over gletsjeren i kolde forhold til vores nedstigningsrute ad “The French Ridge”, laver vi en semi-alpin start den næste morgen med afgang kl. 5.00. Det viser sig dog at være nyttesløst, idet regnen har taget til i løbet af natten, og det er således ubehagelig blød sne vi begiver os ud på. Af samme årsag bliver vi enige om at gå sammen alle fire i ét reb så vi er flere til at sikre et evt. styrt i en spalte og lave gletsjer-redning. Det giver endvidere Elvira og mig den fordel at de kender vejen ned da de jo kom op samme vej to dage tidligere – ikke mindst en fordel i det tykke skylag som gør det svært at orientere sig ved at kigge på de omkringliggende bjerge.\nDe to kiwi'er viser vej på gletsjeren i white-out.\nFør vi fløj op havde jeg haft store kvaler ved at vælge mellem min softshell eller hardshell jakke, da jeg klart foretrækker at klatre i førstnævnte der dog kun holder vand ude i ca. 10 minutter.... Jeg valgte softshellen, hvilket viste sig at være en rigtig dårlig beslutning da jeg hurtigt bliver totalt gennemblødt på hele kroppen. Det er ikke koldt, men vinden bliver tiltagene kraftig efterhånden som vi når op til passet mod “The French Ridge”. Jeg er således godt kold da vi når passet mens de andre klarer sig noget bedre bag deres Gore-Tex jakker. Dårligt valg! Heldigvis kender kiwi’erne en smutvej via “Break-away” passet i 2000 meter fremfor “Quarterdeck” passet i 2300 meter som ellers er anført i guidebøgerne. Det sparer os vel for en times gletsjervandring. Årsagen til at kan anvende denne smutvej er den kolde sommer som gør at en grim bergschrund på den anden side af Break-away passet stadig er passabel. Snebroen synger dog på sidste vers da vi nedklatrer den baglæns med udsigt til en meget dyb (men smuk) spalte på begge sidder af den smeltende snebro. Vi kommer dog alle helskindet over spalten og efter ca. 6 timer ankommer vi til French Ridge hytten beliggende på toppen af graten. Normalt sover man her og fortsætter ned dagen efter, men vi vil bare ned til tørt tøj i bilen og fortsætter således nedad efter en kort kaffepause. Ruten skifter nu fuldstændigt karakter: Først går vi på klippe i åbent terræn men hurtigt begynder det for alvor at gå nedad og samtidigt begynder regnskoven. Fuldstændigt vildt at komme fra sne/is til frodig regnskov på få timer!\nHans på det sidste stykke sne før The French Ridge hut som skimtes på plateauet. Herefter var det ned gennem regnskoven!\nVi har ikke medbragt regndækken til vores rygsække som derfor nærmest virker som svampe og alt i dem er efterhånden vådt. De vejer nu dobbelt så meget som da vi startede og ruten er nu så stejl at vi til tider decideret nedklatrer ad våde/mudrede klipper og glatte trærødder. Vi har for længst spist det sidste af vores få madrester og er nu ved at gå sukkerkolde, så det er hårdt og det går langsomt! Endelig når vi bunden af graten og står nu med et valg mellem at gå gennem en brusende flod eller bruge godt en time på at gå op ad dalen til en bro. Vi er gennemblødte på benene og fødderne så det vil ikke gøre en forskel om vi går gennem floden, men vi vælger alligevel det sikre og går op til broen. Herefter går det op og ned ad en snoet sti ud ad dalen, der klart er anlagt for at behage dagsvandrere fremfor at fremskynde en retræte! Regnen gør at der er vandfald overalt på begge sidder af dalen der er rent “Ringenes Herre” terræn (dele af filmene blev skudt hér, så det er egentlig ikke så underligt). Utroligt smukt, men vi har lidt svært ved at sætte pris på udsigten.... 13 timer efter vi satte i gang når vi parkeringspladsen, hvor glæden for alvor melder sig over at have klatret et utrolig smukt bjerg i de mest utrolige omgivelser.\nLast update: 13-2-2007


The Championship: 10 ting du skal vide før mandagskampen Fulham-Brighton | Unibet DK\nFulham 2.25 Uafgjort 3.40 Brighton & Hove Albion 3.00 (Kickoff mandag 21:00)\n10. Fulham og Brighton har mødt hinanden 40 gange i historien (alle turneringer inkluderet) med 20 sejre til The Cottagers, 15 sejre til The Seagulls og fem uafgjorte til følge. Hjemmesejr mandag aften giver odds 2.25.\n9. I det omvendte opgør, der blev spillet den 29. november i Brighton, vandt Fulham 2-1. Mål til begge hold giver odds 1.87.\n8. Inden førnævnte kamp havde de to klubber ikke mødt hinanden siden den 30. november 1996, hvor Fulham vandt 2-0 på hjemmebane i det, der dengang hed Football League Division Three. Sejr til værterne uden mål til gæsterne giver odds 3.55.\n7. Brighton har ikke vundet på udebane mod Fulham siden november 1993 (1-0 i Division Three). Udesejren er sat til odds 3.00.\n6. Det seneste uafgjorte resultat mellem de to klubber på Craven Cottage skal vi tilbage til december 1995 for at finde (0-0 i FA Cup'en). Endnu en pointdeling giver odds 3.40.\n5. Fulham har ikke spillet uafgjort i sine seneste seks kampe (alle turneringer inkluderet). Her er det blevet til tre sejre og tre nederlag. Sejr til et af holdene giver odds 1.29 på Dobbeltchancen.\n4. I de seneste seks kampe har Brighton til gengæld ikke vundet (0-3-3), og point til hjemmeholdet giver odds 1.32 på Dobbeltchancen.\n3. 15 af Fulhams ligakampe i denne sæson har budt på over 2.5 mål, mens otte har haft færre. Over 2.5 scoringer giver odds 2.02.\n2. 14 af Brightons ligakampe i denne sæson har budt på under 2.5 mål, mens ni har haft flere. Under 2.5 mål giver odds 1.76.\n1. I Fulhams seneste to hjemmekampe i ligaen er det blevet til et 0-5-nederlag til Watford og derefter en 4-0-sejr over Sheffield Wednesday. Du får odds 2.08 på, at begge hold ikke scorer mandag aften i London.


Jerry Hall Højde, Vægt, Familie, Fakta, Ægtefælle, Uddannelse, Biografi\nJerry Hall Hurtig info\nFødselsdato 2. juli 1956\nÆgtefælle Rupert Murdoch\nJerry Hall er en amerikansk model og skuespillerinde, der havde startet sin modelkarriere i 1975 og var en af de mest fotograferede modeller i verden i 1970'erne og 1980'erne. I sidste halvdel af sin karriere havde hun spillet i talrige teaterstykker samt et par film og tv -serier. Hendes selvbiografi med titlen Jerry Hall: Mit liv i billeder blev lanceret i 2010.\nJerry var uddannet fra North Mesquite High School, i Mesquite, Texas, da hun bare var 16 år gammel. Mens hun var i gymnasiet, havde hun gennemført bueskydning, tennis og gymnastik lektioner på Eastfield College, en offentlig community college campus i Mesquite. Hun havde også studeret fransk der.\nFar – John Prentice Hall (lastbilchauffør)\nMor – Marjorie Nell Hall (født Sheffield) (d. 2013) (Medical Records Librarian)\nSøskende – Cyndy Hall (ældre søster) (Skuespillerinde), Terry Hall (Tvillingsøster) (Fotograf, Print Shop-ejer, ejendomsinvestor, ejendomsmægler), Rosy Hall (ældre søster) (tidligere cheerleader). Hun har en anden storesøster.\nAndre – Anoushka Sharma (svigerdatter) (tidligere butiksassistent), Jade Jagger (eks-steddatter) (smykkedesigner, boligdesigner, tidligere model), Karis Jagger (eks-steddatter) (skuespillerinde), Eva Ensley Mary Scutts ( Eks-svigermor) (d. Maj 2000), Basil Fanshawe (eks-svigerfar) (d. November 2006), Chris Jagger (eks-svoger) (musiker), John Travis Hall (bedstefar), Mary Matilda Lewis (bedstemor), Oscar Samuel Sheffield (morfar), Pearl Rosa Hamilton (mormor)\nHun er repræsenteret af Tess Management, Modeling Agency, London, England, Storbritannien.\nJerry har dateret -\nMick Jagger (1977-1999)-Jerry begyndte at date den engelske sanger, sangskriver, skuespiller og filmproducent Mick Jagger i januar 1977. De blev gift ved en ceremoni den 21. november 1990 i Bali, World. De har 4 børn sammen - 2 døtre ved navn Georgia May Ayeesha Jagger (f. 12. januar 1992) (Fashion Model, Designer) og Elizabeth Scarlett ‘Lizzy’ Jagger (f. 2. marts 1984) (Activist, Model, Actress); og 2 sønner ved navn Gabriel Jagger (f. 9. december 1997) og James Jagger (f. 28. august 1985) (Skuespiller). De var gået fra hinanden i august 1999.\nRupert Murdoch (2015 - i dag) - Jerry var begyndt at date mediemogulen Rupert Murdoch i september 2015. Parret forlovede sig i januar 2016 og blev gift den 4. marts 2016. Gennem Ruperts tidligere ægteskab har hun 2 stedsønner ved navn Lachlan Murdoch ( Forretningsmand) og James Murdoch (Forretningsmand) og 4 steddøtre ved navn Prudence Murdoch (Media Executive), Elisabeth Murdoch (Media Executive), Grace Murdoch og Chloe Murdoch.\nHun er af engelsk, irsk, skotsk, skotsk-irsk/nordirsk, fransk og hollandsk afstamning.\nJerry har været med i reklamerne for mærker og produkter som –\nHun har også fungeret som global ambassadør for Levitra, en behandling for erektil dysfunktion.\nFakta om Jerry Hall\nHun havde udholdt en barsk barndom, da hendes alkoholiserede far ofte ville opføre sig dårligt med hende og hendes familie. Hun havde afsløret i et interview, at han altid havde ønsket sig en søn, og det var grunden til, at han havde givet drengenavne (Jerry og Terry) til hende og hendes tvillingsøster.\nEfter en modellering i hendes teenageår, for Kim Dawson Agency, hun var involveret i en bilulykke. Hun havde så brugt forsikringspengene til at købe en enkeltbillet til Paris, hvor hun blev opdaget af en modeagent.\nI 2016 blev hun hædret med 'Lifetime Achievement Award' af Fashion Group International Dallas.\nLigesom hende har begge hendes døtre, Georgia og Elizabeth, også været omtalt på forsiden af Vogue magasin.\nUdvalgt billede af Jerry Hall / Instagram


Ledige job - Kontorelev - Sekretær og reception - Studiejob og fritidsjob - Tekstil og kunsthåndværk - Grafiker Deltid - Danmark | Jobindex\nJurastuderende søges til Skadejura-afdeling i stort forsikringsselskab\nTil deres juridiske afdeling i København søger vores kunde en talstærk stud.merc.jur eller stud.jur til at arbejde i krydsfeltet mellem forsikrings- og erstatningsret, Excel og datahåndtering.\nSom ny studentermedhjælper i Skadejura får du et fleksibelt studiejob i en hverdag med alsidige arbejdsopgaver og stort ansvar inden for områderne:\nDatabehandling i Excel, herunder sortering og rapportering.\nJuridisk arbejde, herunder forsikringsretlige problemstillinger, informationssøgning, bidrage til udarbejdelse af processkrifter, ekstrakter, oprettelse af sager m.m.\nAnsvar for egen sagsportefølje af enkle regressager.\nSå har vi måske jobbet til dig! I IDEmøbler Holbæk søger vi netop nu en fleksibel og serviceminded deltidssælger. Arbejdstiden er ca. 8 timer om ugen, primært med vagter hver anden weekend.\nSå har vi måske jobbet til dig! I IDEmøbler Randers søger vi netop nu erfarne og servicemindede deltidssælgere. Arbejdstiden er ca. 8 timer om ugen, primært med vagter hver anden weekend.\nSælger på deltid til Telenor-butikken i Holstebro i Bilka


Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk – Se vigtig info\nAlbertslundvej 51, 1. mf\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf i Vallensbæk er opført i 1964 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 84 m2.\nLuftfoto af Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6547°N, 12.3531°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk ligger i den gamle Albertslund kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er opført i 1964 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (70.5%)\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (86.4%), Isolering (81.1%), Tagmateriale (72.8%), Gulve (72.5%), Fuge (69.2%), Facade (56.1%).\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (97.6%), Gulve (95.6%), Fuge (86.5%), Tagmateriale (79.0%), Isolering (78.6%), Facade (60.4%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 78k-Vallensbæk By, Vallensbæk, der hører til Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nKortet viser trafikstøj i området omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk om dagen:\nDrikkevand på adressen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nAlbertslundvej 51, 1. mf ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Albertslundvej 51, 1. mf har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Albertslundvej 51, 1. mf. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk ligger i en højde på 10.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\n✓Generelle BBR informationer om Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\n✓BBR materialer og installationer for Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\n✓BBR arealer for Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\n!Noter til Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nHent den officielle BBR meddelelse for Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf (byggeår: 1964) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Albertslundvej 51, 1. mf er der desuden mulighed for energisparetilskud via Albertslund Varmeværk, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Albertslundvej 51, 1. mf er endda i den specielle situation at 3 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nAlbertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk modtager fjernvarme fra Albertslund Varmeværk\nLokalområdet — Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nBeboerne i området omkring Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nAlbertslundvej 51, 1. mf hører til afstemningsområdet Pilehaveskolen hvor der er 3.960 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 68 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Albertslundvej 51, 1. mf. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2334 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 11.65 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.17 pct.\nAlbertslundvej 51, 1. mf hører under skoledistriktet Pilehaveskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Pilehaveskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Albertslundvej 51, 1. mf\nDer er god 4G mobildækning på Albertslundvej 51, 1. mf med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Albertslundvej 51, 1. mf er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Albertslundvej 51, 1. mf\nInternet og Mobildækning Albertslundvej 51, 1. mf, Vallensbæk\nAnbefalet bredbånd på Albertslundvej 51, 1. mf\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Albertslundvej 51, 1. mf.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Albertslundvej 51, 1. mf\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Albertslundvej 51, 1. mf.\nJordarten under Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Albertslundvej 51, 1. mf\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Albertslundvej 51, 1. mf.\nHvor langt er der fra Albertslundvej 51, 1. mf\n✓Stamoplysninger for Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk\nAdressens Id 0a3f50a7-7c29-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Albertslundvej 51, 1. mf, 2625 Vallensbæk.


Tanker fra Anker: Når man bare mangler en lynlås....\nNicoline / Himpsegimse 30. juli 2013 kl. 21.15\nUhh, ja det lyder lidt farligt.. men også ret så skønt med en stofpusher lige rundt om hjørnet :-)\nTanker fra Anker 31. juli 2013 kl. 22.05\nHåber at jeg kan begrænse mig :-)\ngugge/Katrine 30. juli 2013 kl. 23.08\nSikke nogle fine sager. De ser skønne ud de cykler!!\nTanker fra Anker 31. juli 2013 kl. 22.06\nJa dem er jeg også pjattede med. Tænker på at prøve at lave et patchwork tæppe, tror de vil gøre sig godt til det.\nDie HausFrau 31. juli 2013 kl. 07.29\nUha... jeg arbejder også i Ballerup... Jeg må hellere passe på...\nTanker fra Anker 31. juli 2013 kl. 22.07\nDu skal næsten tage forbi en dag, det er lidt vildt. Det er ude ved Malmparken st. :-)


Planstrategi 2019 er vedtaget den 16. december 2019\nByrådet 1. behandlede Planstrategi 2019 den 23. september 2019 og vedtog at sende Planstrategi 2019 i offentlig høring i 8 uger. Lisbeth Torfing, Enhedslisten stemte imod. Vedtagelsen blev offentligt bekendtgjort den 30. september 2019.\nByrådet 2. behandlede Planstrategi 2019 den 16. december 2019. Vedtagelsen blev offentligt bekendtgjort den 19. december 2019.\nPlanstrategien skal medvirke til at skabe en offentlig debat om den fysiske planlægning og indholdet i den efterfølgende kommuneplan. Planstrategi 2019 var i offentlig høring fra den 30. september til den 25. november 2019. Planstrategien blev annonceret og offentliggjort på Horsens Kommunes hjemmeside og på digitale medier, hvor borgerne havde mulighed for at orientere sig om indholdet og afgive høringssvar frem til den 25. november.\nDerudover afholdtes der syv åbent-hus arrangementer i Horsens, Brædstrup, Gedved, Søvind, Hatting, Stensballe og Østbirk. De syv lokaliteter var valgt ud fra, at de kunne dække et større distrikt, herunder nabobyerne. Åbent-hus-arrangementerne lå i tidsrummet 14.00 til 18.00. Her kunne borgerne få en snak med kommunens planlæggere om, hvad planstrategien betyder for borgeren, byen og lokalområdet. Man kunne også få hjælp til at afgive høringssvar.\nI høringsperioden blev der holdt særskilte arrangementer med Børnebyrådet og Ungerådet, med særligt fokus på at få de unges input til kommunens fysiske udvikling. Du kan læse mere om de unges input i fokusområdet her.\nDa høringsperioden var ovre, blev alle idéer, forslag og bemærkninger forelagt Horsens Byråd, der ved vedtagelsen den 16. december 2019 tog stilling til, om de gav anledning til ændringer i planstrategien.\nHøringssvar og Byrådets behandling\nHorsens Kommune modtog i forbindelse med den offentlige høring 124 høringssvar.\nHøringssvarene gav anledning til, at Byrådet, på baggrund af administrationens anbefaling, besluttede at foretage følgende ændringer i strategien:\nInteresseområde for byomdannelse ved Stenagervej i Østbirk blev taget ud\nInteresseområde for byvækst i Gedved Øst blev taget ud\nInteresseområde for byvækst/udviklingsområde ved Hovmarksvej i Stensballe blev taget ud\nI den politiske behandling blev det derudover besluttet at tage 3 nye interesseområde for byvækst med i strategien:\nInteresseområde for byvækst i Egebjerg syd ved Gl. Kirkevej tages med\nInteresseområde for byvækst i Voervadsbro sydøst ved Møldrupvej tages med\nInteresseområde for byvækst i Stensballe nordøst ved Fuglsbjergvej tages med\nDu kan se en oversigt over alle indkomne høringssvar og hvordan Byrådet forholdt sig til dem her.\nForudsætningsredegørelse for Planstrategi 2019\nForudsætningsredegørelsen danner grundlaget for Planstrategi 2019. Heri belyses en række temaer, der strækker sig fra demografi og socio-økonomisk status over mobilitet, klima og energi og byer og byggeri til byrådets vision, politikker og strategier, statslige og regionale planer samt samfundsmæssige udviklingstendenser.\nDu kan læse mere om forudsætningsgrundlaget for Planstrategien her.


Sidste onsdag blev ti kendte danske mænd sat på auktion på online auktionen QXL til fordel for kampagnen Breast Friends. En midtvejsstatus viser nu, at Martin Brygmann, der hidtil har ligget på en suveræn førsteplads, får kamp til stregen af Peter Mygind.\nI kampen mod brystkræft er ti kendte danske mænd sat på auktion på online auktionen QXL, hvor man siden onsdag har kunne byde på retten til en middag med en af kendisserne der tæller: Bubber, Carsten Bang, Dennis Ravn, Kamal Qureshi, Joachim Boldsen, Christian Bitz, Søren Hauch Fausbøll, Peter Mygind, Simon Emil Ammitzbøll og Martin Brygmann.\nEn midtvejsstatus på auktionen viser nu, at sidstnævnte, skuespilleren Martin Brygmann, der hidtil har været danskernes favorit, får kamp til stegen af skuespiller kollega Peter Mygind. Begge herrer har i skrivende stund opnået bud på 4030 kroner. Hermed overgår de også begge allerede topscoreren ved samme auktion sidste år, Hans Pilgaard, der ved hammerslag gik for 3600 kroner.\nMens Martin Brygmann og Peter Mygind kæmper videre om førstepladsen, sidder håndboldspilleren Joachim Boldsen med sølvet og har opnået et bud på 2500 kroner. Politiker Simon Emil Ammitzsbøll, Bubber og komiker Carsten Bang bejler alle tre til tredjepladsen, og lige siden aktionen begyndte i onsdags, har der været tæt kamp om auktionskronerne mellem de tre herrer, der alle har opnået nuværende et bud på 2020 kroner. Sammenlagt er der i skrivende stund blevet afgivet bud for 18.142 kroner fordelt på mere end 375 bud på de 10 mænd.\nAuktionen løber frem til onsdag den 29. september kl.21. Alle pengene fra auktionen går ubeskåret til at støtte kampagnen Breast Friends.


Billige Gardiner i Knudstrup Favrskov → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Knudstrup Favrskov? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Knudstrup Favrskov som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Knudstrup Favrskov. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Knudstrup Favrskov\nMål op til dine gardiner i Knudstrup Favrskov\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Knudstrup Favrskov online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Knudstrup Favrskov, gardin Knudstrup Favrskov, gardin til skråvindue Knudstrup Favrskov, gardiner efter mål Knudstrup Favrskov, gardiner online Knudstrup Favrskov, gardiner på mål Knudstrup Favrskov, gardiner til køkken Knudstrup Favrskov, gardiner til ovenlysvinduer Knudstrup Favrskov, gardiner til skråvinduer Knudstrup Favrskov, lange gardiner Knudstrup Favrskov


Halo 2 | Komputer for alle\nHvis du er til skydespil, ligger der mange timers underholdning i Halo 2.\nVælg vurderingGiv produktet 1/10 Giv produktet 2/10 Giv produktet 3/10 Giv produktet 4/10 Giv produktet 5/10 Giv produktet 6/10 Giv produktet 7/10 Giv produktet 8/10 Giv produktet 9/10 Giv produktet 10/10 Halo 2 til Windows Vista er et handlingsdrevet skydespil, der oprindelig er udviklet til Xbox . De voldsomme kampscener bindes sammen af en underliggende historie. Et eksempel er den indledende scene, hvor helten (det er dig!) briefes om sin mission af en bister overordnet. Herefter smides du straks i voldsom kamp mod fjendtlige rumvæsener, og når det forhåbentlig er lykkeligt overstået, føres du videre i historien af endnu en mellemscene. Det er et lidt tveægget koncept – for enten er man rollespilstypen, der ønsker at sætte sig grundigt ind i historien, eller også er man den skydegale type, der elsker action. I Halo fylder skydedelen klart mest, og fortællingen virker som et anstrengt forsøg på at give spillet en ekstra dimension.\nSe billeder og film direkte på dit TV. Få Miracast + 3 nr. af Komputer for alle for kun 99,50 kr. Selve skyderiet er morsomt og afvekslende i starten. Man kan vælge mellem en mængde våben, sværhedsgrader og scenarier. Men det hele har en tendens til at blive lidt ensformigt og unuanceret efterhånden, som man vænner sig til tempoet. Det er ganske vist skræmmende og morsomt, når tilsyneladende døde rumvæsner vågner op med et sæt få meter fra dig. Men herudover går det mest ud på at skyde efter alt der rør sig – strategiske overvejelser er der ikke mange af, og rumvæsenerne optræder noget ensformigt og hovedløst, så man ikke rigtig lader sig gribe af stemningen.\nBundlinjen er, at hvis du er til skydespil, ligger der mange timers underholdning i Halo 2. Ellers ikke.\nAflæs vejret på din mobil. Få bluetooth-vejrstation + 3 nr. af Komputer for alle for 99,50 kr. Fakta Kan spilles både alene og multiplayerVoldsomme, komplicerede kampscenerUnødvendig spilhistorieDur kun til VistaKræver gode engelskkundskaberSpillets hjemmeside Læs mere om... Arkiv Relaterede artikler


VVS-firma i Elev ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud nu!\nDygtige VVS-firmaer i Elev\nFinde godt VVS-firma i Elev kan være et mareridt. Gode blikkenslagere er notorisk svært at finde. Nogle besvarer ikke deres telefon, når du ringer, andre simpelthen ikke slå op. Nogle kan oplade en ublu beløb for en forholdsvis enkel opgave. Valg af en dårlig blikkenslager til at arbejde på dit hjem kan koste dig penge; hvis en blikkenslager skader dine rør eller ejendom regningen for at få dem ordentligt repareret kunne være tusindvis.\nKendskab en god VVS-firma i Elev, der har udført arbejde for dig, før kommer i meget praktisk i en nødsituation. Opdage på ni på en søndag aften, at din varmt vand system har brast er ikke en meget flot situation. Det er temmelig svært at få en 24 timers blikkenslager eller en nødsituation VVS-firma i Elev ud, og hvis du administrere det, kan det koste tusindvis. Under en eksisterende forhold med en god, troværdig blikkenslager kommer i meget praktisk .De vil være mere tilbøjelige til at komme ud efter timer og mindre tilbøjelige til at VVS-firma i Elev opkræve en bombe. En god Sydney blikkenslager er meget vanskeligt at finde.\nEn stor person at spørge om VVS-firma i Elev er en ejendomsmægler. Mange af de almindelige vedligeholdelse spørgsmål, der involverer udlejningsejendomme kræver en blikkenslager, er det sandsynligt, at dit lokale agent sender en blikkenslager ud på job de fleste dage i ugen. Ring og spørg, kan de være i stand til at henvise dig på nogen god.\nBilligt VVS-firma i Elev\nBegynd at ringe rundt. Internettet, lokale avis og gule sider er gode steder at starte, hvis du leder efter en Sydney blikkenslager. Husk på, at der findes forskellige typer af VVS-firma i Elev derude. Nogle vil koncentrere sig om små opgaver, andre reparation arbejde og andre renovering og byggeri. Der er selvfølgelig også akutte blikkenslagere og 24 timers blikkenslagere, der primært gør reparationsarbejde.\nNår du taler til en blikkenslager stille spørgsmål og sørg for at modtage klare svar. Hvis du stadig er i tvivl om noget skal du ikke være bange for at spørge. Hvis en VVS-firma i Elev gør dig utryg eller ulykkelig ved svaret, er det et klart tegn på, at de ikke er blikkenslager for dig. Sørg for at du er specifikke om detaljerne. Hvornår vil de være i stand til at starte? Vil de være at arbejde på andre arbejdspladser på samme tid? Vil de fjerne deres affald, når de forlader?\nMåske den mest vigtige ting at kigge i en blikkenslager er, at de har licens. Det betyder, at de vil have alle de nødvendige kvalifikationer VVS-firma i Elevsamt passende forsikring og ansvarsforsikring dækning. Denne måde, hvis det går galt, vil du vide, at du er dækket.\nVVS-firma Lillemark Vordingborg\nVVS-firma Lundby Slagelse\nVVS-firma Harndrup Lillemark Middelfart\nVVS-firma Birkerød Rudersdal\nVVS-firma Kastholm Lejre