Centralstøvsuger til private - Kan sjældent høres i huset\nCentralstøvsuger til private\nCentralstøvsugeren er en gammel opfindelse og har været på markedet i over 50 år. Først i 1992 blev centralstøvsugeren importeret til danmark.\nVi var med fra første dag. Siden da har vi monteret 100 vis af centralstøvsuger anlæg over hele danmark, til stor glæde for brugerne.\nNår man investerer i en centralstøvsuger til sig selv, så er det som regel en investering i komfort.\nDe fleste mennesker i Danmark slås jo normalt ikke for at få lov til at støvsuge. Så sjovt er det ikke. Dog har vi oplevet en betydelig interesse fra hustandens øvrige personer for at prøve, at deltage efter at de havde fået installeret en centralstøvsuger.\nHvorfor skal du så vælge en centralstøvsuger?\nDu får meget bedre indeklima og lavere støjniveau når du bruger en centralstøvsuger.\nFørst og fremmest får du et betydeligt bedre indeklima. Alt afkastluft fra støvsugeren bliver blæst helt uden for huset istedet for, at det blæser tilbage i rummet når du støvsuger traditionelt. Dette betyder at selv meget små støv fnug blæses ud af huset.\nMotorstøjen flyttes væk. En centralstøvsuger placeres som regel enten oppe på loftet, i en kælderen eller i garagen. Centralstøvsugeren kan derfor sjældent høres inde i huset, når der støvsuges. Det bliver behageligt at støvsuge og man kan høre dørklokker, telefoner og musik, eller børn der sover. Når man støvsuger med centralstøvsugeren, skal man kun håndtere en slange som er let i vægt og er tilpasset til dit hus og dine behov. Det bliver meget nemmere at komme ind i alle kroge, når man ikke har en tung støvsuger at bære rundt på.\nCentralstøvsuger med eller uden pose?\nDu vælge centralstøvsugere med eller uden pose. Hvis du vil tage svineriet med at tømme spanden under maskinen, så kan du spare, at købe poser. Ellers har vi også fremragende centralstøvsugere med poser. Det er en mere behagelig oplevelse at tømme disse. Her kan du nøjes med at skifte posen 1-2 gange om året.\nHvis du er ønsker at høre mere hvilke fordele der er ved en centralstøvsuger, er du meget velkommen til at kontakte os.\nBesøg Nilfisk Frithiof


Jerslev Skole - Udendørs Klasselokale - Legepladser - Referencer ⇒ UNO UNIQA Group\nJerslev Skole - Udendørs Klasselokale\nBanebrydende udendørs multipark\nEt projekt der skabte stor glæde for børnene, der nu har mulighed for at lære på en alternativ og mere aktiv måde, ved det udendørs læringsområde. Til indvielsen var der mødt mange spændte børn og voksne op. Det er nemlig et helt nyt og banebrydende område, de nu skal få glæde af.\nI området kan der blandt andet leges samtidig med at der læres dansk, historie, matematik, fysik og biologi. Her vil både lærere og elever kunne bruge timerne til at lave øvelser, især når vejret er godt, hvor koncentrationen er svær at holde indedøre.\nDer vil blandt andet kunne læres ved:\nPlayAlive Wall med 4 interaktive læringsspil\nWall har også Ipad skabte spil fra PlayAlive læringsplatformen\nDe 120 mest brugte danske ord\nDerudover byder multiparken også på en multibane, som boldspilsområdet der har fodbold, basket og hockey. De unge er især også glade for calisthenics og parkour stativerne med mulighed for at træne året rundt.\n- Jeg synes, at det er bedre end det, der var før i tiden. Der er flere ting, man kan lave, fortæller Magnus Jakobsen\n"Området er blevet et samlingspunkt i byen.\nHer er børn og unge hele tiden hele året rundt, siger Marianne Gade."\nUNO UNIQA skaber rammer, der udvikler mennesker\nBook et online møde nedenfor,\nså kan vi mødes på afstand.


1960 - da.LinkFang.org\n◄◄, ◄, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959 ◄ 1960 ► 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, ►, ►►\n1960 i andre kalendere\nGregoriansk kalender 1960\nKinesiske kalender 4656 – 4657\nEtiopisk kalender 1952 – 1953\nJødisk kalender 5720 – 5721\nIransk kalender 1338 – 1339\nIslamisk kalender 1380 – 1381\nSe også 1960 (tal)\n1. januar – Den franske del af Cameroun opnår selvstændighed.\n2. januar – Senator John F. Kennedy meddeler, at han opstiller som præsidentkandidat.\n4. januar – EFTA, den europæiske frihandelssammenslutning, træder i kraft.\n11. januar – Kosmonauttræningscentret oprettes i Stjernebyen udenfor Moskva.\n19. februar – Statsminister H. C. Hansen dør efter længere tids sygdom. Han efterfølges af finansminister Viggo Kampmann. H. C. Hansen begraves ugen efter og ceromonien transmitteres direkte i dansk tv. Kong Frederik IX deltager sammen med dronning Ingrid.\n1. april - USA opsender verdens første vejrsatellit, Tiros 1.\n4. april - William Wylers film Ben-Hur bliver i Hollywood tildelt 11 Oscars, hvilket er et rekordstort antal Oscars til samme film. Rekorden holder stadig (2002), men er dog tangeret af James Camerons film Titanic, der i 1998 også fik 11 Oscars.\n11. maj – Top-nazisten Adolf Eichmann, fra Auschwitz 1940-1945, bliver fanget i Argentina af israelske agenter fra Mossad\n26. juni – Madagaskar bliver selvstændigt.\n16. juli – Otte danske fodboldlandsholdsspillere mister livet ved en flyulykke under starten fra Kastrup Lufthavn.\n7. august - Elfenbenskysten opnår uafhængighed fra Frankrig.\n1. oktober – Nigeria bliver selvstændigt.\n10. oktober – Pakistan rammes af en cyklon og 6.000 mennesker bliver dræbt.\n18. september - Sverige afholder Riksdagsvalg til Rigsdagen.\n15. november – Folketingsvalg i Danmark. Den nye statsminister Viggo Kampmann fortsætter på posten med en S-R regering.\n28. november – Mauretanien bliver uafhængigt.\nDet lykkedes Dr. Jacques Piccard og løjtnant Donald Walsh i batyskafen Trieste at nå ned i det dybeste sted i Marianergraven, Challengerdybet, som er 10.911 meter.\n4. januar – Michael Stipe, amerikansk sanger i R.E.M..\n5. januar – Elsebeth Gerner Nielsen, dansk rektor og tidligere minister.\n6. januar - Nigella Lawson, britisk tv-kok og forfatter.\n12. januar - Oliver Platt, canadisk-amerikansk skuespiller.\n18. januar - Mark Rylance, engelsk skuespiller.\n31. januar - Jan Linnebjerg, dansk skuespiller.\n7. februar – James Spader, amerikansk skuespiller.\n13. februar – Pierluigi Collina, pensioneret italiensk fodbolddommer.\n20. februar – Henrik Dahl, dansk sociolog, livsstilsforsker, forfatter og samfundsdebattør.\n23. februar – Naruhito af Japan, kronprins af Japan.\n29. februar – Anthony Robbins, amerikansk forfatter.\n8. marts – Niels Olsen, dansk skuespiller.\n13. marts – Adam Clayton, irsk musiker i U2.\n21. marts – Ayrton Senna, brasiliansk racerkører (død 1994).\n23. marts – Allan Olsen, dansk skuespiller.\n26. marts – Jennifer Grey, amerikansk skuespillerinde.\n31. marts – Henrik Prip, dansk skuespiller.\n4. april - Hugo Weaving, australsk skuespiller.\n11. april - Jeremy Clarkson, engelsk tv-vært.\n15. april - Susanne Bier, dansk filminstruktør.\n15. april - Philippe af Belgien, belgisk konge.\n18. april - Christopher Stevens, amerikansk ambassadør (død 2012).\n22. april - Mart Laar, etiske politiker og historiker, tidligere statsminister.\n1. maj – Peter Mikkelsen, tidligere dansk fodbolddommer (død 2019).\n1. maj – Lennart Ginman, musiker, komponist og producer.\n6. maj – Johnny Concrete, dansk punkmusiker.\n8. maj – Paul Harrington, irsk musiker.\n10. maj – Bono, irsk sanger.\n11. maj – Jesper Asholt, dansk skuespiller.\n18. maj – Jens Bruno Hansen, dansk operasanger.\n20. maj – Tony Goldwyn, amerikansk skuespiller.\n21. maj – Pernille Højmark, dansk skuespillerinde og sanger.\n24. maj – Kristin Scott Thomas, engelsk skuespillerinde.\n5. juni – Jørn "Jønke" Nielsen, dansk kriminel.\n14. juli – Jane Lynch, amerikansk skuespillerinde.\n1. august – Alex Nyborg Madsen, dansk sanger og radiovært.\n4. august – José Luis Rodríguez Zapatero, spansk premierminister.\n7. august – David Duchovny, amerikansk skuespiller.\n10. august – Antonio Banderas, spansk skuespiller.\n16. august – Timothy Hutton, amerikansk skuespiller.\n17. august – Sean Penn, amerikansk skuespiller.\n26. august – Steen Stig Lommer, dansk skuespiller og teaterchef.\n9. september – Hugh Grant, engelsk skuespiller.\n10. september – Colin Firth, engelsk skuespiller.\n15. september – Nikoline Werdelin, dansk tegner og dramatiker.\n15. september – Connie Hedegaard, dansk EU-kommissær og tidligere minister.\n17. september – Elsebeth Egholm, dansk krimiforfatter.\n11. oktober – Michael Carøe, dansk skuespiller og tv-vært.\n16. oktober – Birgitte Simonsen, dansk skuespillerinde.\n28. oktober - Kim J. Henriksen, dansk sanger og musiker\n30. oktober – Jesper Lohmann, dansk skuespiller.\n30. oktober – Diego Maradona, argentinsk fodboldspiller (død 2020).\n1. november – Tim Cook, administrerende direktør for Apple Inc.\n5. november – Tilda Swinton, engelsk skuespillerinde.\n8. november – Michael Nyqvist, svensk skuespiller (død 2017).\n9. november – Hilmer Hassig, dansk guitarist (død 2008).\n11. november – Stanley Tucci, amerikansk skuespiller.\n19. november – Miss Elizabeth, WWE-brydningsmanager (død 2003).\n3. december – Julianne Moore, amerikansk skuespillerinde.\n18. december – Da-Wen Sun, kinesisk professor.\n22. december – Jean-Michel Basquiat, amerikansk maler.\n26. december – Temuera Morrison, New Zealandsk skuespiller.\nVlado Lentz, dansk politibetjent og tv-personlighed.\n2. januar – Albert Camus, fransk forfatter (født 1913). – bilulykke\n3. januar – Victor Sjöström, svensk filminstruktør og skuespiller (født 1879).\n12. januar – Nevil Shute, engelskfødt australsk forfatter (født 1899).\n21. januar – Launy Grøndahl, dansk komponist og dirigent (født 1886).\n27. januar – Gudmund Hatt, dansk arkæolog og kulturgeograf (født 1884).\n12. februar – Jean-Michel Atlan, fransk kunstner, medlem af CoBrA (født 1913).\n14. februar – Alfred Osmund, kgl. dansk operasanger (født 1882).\n19. februar – H.C. Hansen, dansk statsminister (født 1906).\n20. februar – Ellen Rovsing, dansk skuespiller (født 1889).\n22. februar – Kai Friis Møller, dansk digter, litteraturkritiker, journalist og oversætter (født 1888).\n3. marts – Holger Werfel Scheuermann, dansk læge (født 1877).\n27. marts – Holger Jacobsen, dansk arkitekt (født 1876).\n17. april - Eddie Cochran, amerikansk musiker, rockabilly og rock'n'roll pioneer (født 1938).\n18. april – C.L. David, dansk højesteretssagfører, legatstifter og kunstsamler (født 1878).\n24. april – Max von Laue, tysk fysiker og nobelprismodtager (født 1879).\n8. maj – Hugo Alfvén, svensk komponist, violinist, maler og dirigent (født 1872).\n10. maj – Johannes Hohlenberg, dansk forfatter og maler (født 1881).\n11. maj – John D. Rockefeller, Jr., amerikansk filantrop (født 1874).\n13. maj – Harry Schell, amerikansk racerkører (født 1921).\n13. maj - Gid Tanner, amerikansk spillemand (født 1885)\n29. maj – Ernst Schumann, dansk cirkusdirektør og hestedressør (født 1884).\n30. maj – Boris Pasternak, russisk forfatter og nobelprismodtager (født 1890).\n10. juni – Christian Christensen, dansk forfatter og syndikalist (født 1882).\n19. juni – Chris Bristow, britisk racerkører (født 1937).\n19. juni – Alan Stacey, britisk racerkører (født 1933).\n24. juni – Harald Moltke, dansk maler og forfatter (født 1871).\n30. juni – Astrid Ehrencron-Kidde, dansk forfatter (født 1871).\n24. juli – Hans Albers, tysk skuespiller og sanger (født 1891).\n27. juli – Julie Vinter Hansen, dansk astronom (født 1890).\n10. august – Frank Lloyd, skotsk filminstruktør, manuskriptforfatter og producer (født 1886).\n15. august – Helge Rungwald, dansk teaterdirektør, instruktør og skuespiller (født 1906).\n26. august – Knud Enemark, dansk cykelrytter (født 1936).\n26. august – Knud Sadolin, dansk civilingeniør og direktør (født 1878).\n1. september – Knud Heglund, dansk skuespiller (født 1894).\n8. september – Oscar Pettiford, amerikansk jazzbassist (født 1922).\n9. september – Jussi Björling, svensk operasanger (født 1911).\n10. september – Vera Stricker, dansk skuespiller (født 1935).\n12. september – Mads R. Hartling, dansk politiker (født 1885).\n14. september – Anton Hansen, dansk tegner, maler og forfatter (født 1891).\n15. september – Else Frölich, dansk skuespiller (født 1880).\n4. oktober – Oscar Gundlach-Pedersen, dansk arkitekt (født 1886).\n10. oktober – Folmer Bonnén, dansk maler (født 1885).\n14. oktober – Sigurd Hoel, norsk forfatter (født 1890).\n22. oktober – Inger Merete Nordentoft, dansk politiker og skoleinspektør (født 1903).\n5. november – Mack Sennett, canadisk filmproducer og -instruktør (født 1880).\n9. november – Anna E. Munch, dansk maler (født 1876).\n16. november – Clark Gable, amerikansk skuespiller (født 1901).\n28. november – Richard Wright, amerikansk forfatter (født 1908).\n2. december – Fritz August Breuhaus, tysk arkitekt, indretningsarkitekt og designer (født 1883).\n10. december – Svend Rindom, dansk (manuskript)forfatter og skuespiller (født 1884).\n20. december – Rudolf Christiani, dansk ingeniør, politiker, direktør og grundlægger (født 1877).\n24. december – Therchild Fischer-Nielsen, dansk handelsmand, købmand, lokalpolitiker i Kolding og Kongelige vejer og måler (født 1873).\nFysik – Donald Glaser\nKemi – Willard Frank Libby\nMedicin – Sir Frank Macfarlane Burnet, Peter Brian Medawar\nLitteratur – Saint-John Perse\nFred – Albert John Lutuli\n15. maj – AGF vinder DBU's Landspokalturnering for tredje gang med en sejr på 4-0 over Frem Sakskøbing.\n25. august: Sommer-OL åbnes i Rom i Italien.\nDet danske fodboldlandshold vinder sølvmedalje ved OL i Rom.\nAGF bliver dansk mester i fodbold for fjerde gang.\nThe Beatles dannes i marts 1960.\nKaty Bødtger vinder Dansk Melodi Grand Prix med sangen "Det var en yndig tid".\nFranske Jacqueline Boyer vinder det internationale melodi-grandprix med sangen "Tom Pillibi".\nDræb ikke en sangfugl (Harper Lee)\nWikimedia Commons har flere filer relateret til 1960\nKategorier: 1960 | Det 20. århundrede\nOplysninger pr: 25.04.2021 11:26:04 CEST


Optagelseskrav på stx og hf\nDu er her: Aalborghus › Kommende elev › Optagelseskrav\nFor at blive optaget på stx eller hf skal du opfylde en række faglige kriterier. Vi hjælper dig gerne med spørgsmål om din ansøgning, og glæder os til at modtage den.\nFor at blive optaget på stx eller hf skal du være erklæret uddannelsesparat af din skole eller en kommunal UU-vejleder og have en udfyldt uddannelsesplan. Du skal leve op til en række faglige krav (se afsnittet nedenfor), og du skal kunne dokumentere dine kvalifikationer. Du skal naturligvis også huske at søge til tiden.\nSom uddannelsesparat ansøger har du krav på en plads på et alment gymnasium (stx/hf) i regionen, men har ikke krav på at blive optaget på et bestemt gymnasium. Vi forventer dog, at de fleste elever vil blive optaget på det gymnasium, de har søgt.\nHvis du ikke er blevet erklæret uddannelsesparat eller ikke opfylder de faglige krav til direkte optagelse, så har vi mulighed for at foretage en vurdering via en optagelsesprøve.\nFaglige krav for stx\nDu skal have afsluttet 9. klassetrin i folkeskolen eller haft anden undervisning, der svarer til folkeskolens 9. klasse. Du skal have søgt om optagelse i direkte forlængelse af 9. eller 10. klasse. Du skal have aflagt folkeskolens obligatoriske afgangsprøver efter folkeskolelovens regler.\nDansk, engelsk og matematik:\nHvis du har taget 10. klasse, skal du have fulgt undervisningen og aflagt prøve i fagene dansk, engelsk og matematik, både mundtligt og skriftligt. Dette gælder, uanset om du har aflagt prøve i disse fag efter 9. klasse eller ej.\n2. fremmedsprog (tysk eller fransk):\nDu skal have modtaget 2-4 års prøveforberedende undervisning i et andet fremmedsprog end engelsk. Har du haft sprogfaget som valgfag, skal du altid have aflagt prøve. Har du haft det som tilbudsfag, skal du kun aflægge prøve, hvis faget er blevet udtrukket til prøve.\nFaglige krav for hf\nDu skal have afsluttet 9. eller 10. klassetrin i folkeskolen eller have haft anden undervisning på tilsvarende niveau. For at have krav på at blive optaget på en gymnasial uddannelse skal du have søgt rettidigt, have modtaget undervisning i andet fremmedsprog i 6.-9. klasse og have aflagt alle foreskrevne prøver i 9.-10. klasse.\nOptagelse efter 9. klasse:\nHvis du går i 9. klasse (2017/18) og søger direkte optagelse på hf, skal du være vurderet uddannelsesparat med et fagligt niveau på mindst 4,0 i de afsluttende standpunktskarakterer.\nOptagelse efter 10. klasse:\nHvis du går i 10. klasse (2017/18) og søger direkte optagelse på hf, skal du være vurderet uddannelsesparat.\nHvad betyder uddannelsesparat?\nKontakt os gerne for råd og vejledning:


Tomatsalat opskrift med vinforslag både rød- og hvidvin\nTomatsalat smager skønt til næsten alle stegte retter. Men det er endnu én af de former for tilbehør der er et utal af opskrifter på. Fælles for dem alle er dog at der er tomater i – og noget grønt. Men så ophører ligheden også.\nJeg har for sjov googlet ”traditionel tomatsalat” og ”klassisk tomatsalat”, og ikke uventet gav det mig flere forskellige opskrifter. Dog synes det at gå igen at en traditionel tomatsalat som det mindste skal indeholde ingredienserne tomater, løg og basilikum eller persille samt en marinade. Men i en del af opskrifterne indgår også hvid ost og måske også sorte oliven.\nSom så ofte før tyede jeg til det gamle husmoderleksikon for at se hvordan det stod til med tomatsalat i de gode, gamle dage. Der var ikke rigtig nogen hjælp at hente ud over en tomatsalat laves af … dadaaa tomatskiver, evt. blandet med kartoffel- eller agurkeskiver samt hakket persille ELLER løg. Det kom så lidt bag på mig. Derudover anbefaledes en marinade af citronsaft eller eddike, olie, sukker, salt, peber og krydderurter.\nTomatsalat med feta eller mozzarella\nJeg snupper nu hellere den udvidede tomatsalat. Jeg elsker nemlig både feta, mozzarella og oliven. Men alligevel har jeg valgt at give dig opskriften på den mest enkle tomatsalat der vel sagtens findes. Så kan du selv vælge at give den ekstra kolorit og smag med hvid ost og sorte oliven.\nTomatsalat – opskrift\nEn god tomatsalat – en tomatsalat er altid god – smager godt til stort set alt. Den giver et dejligt, frisk pift til retten.\n½ kg tomater – cherry-, datterino-, blomme- eller andre tomater. Vælg en tomat du synes smager sommerligt og saftigt\n1-2 rødløg – afhængig af størrelse. Du kan også bruge syltede rødløg som jeg har gjort her på billedet\n2 spsk. vin- eller balsamicoeddike\nSådan tilbereder du tomatsalat\nSkyl tomaterne, og skær dem i pæne skiver eller i halve/kvarter hvis det er små tomater, som eksempelvis cherrytomater og datterino tomater.\nLæg dem i et fad eller en skål – gerne taglagt hvis det er skiver.\nDrys med en smule salt.\nPil rødløg, og skær det i tynde skiver, eller hak det groft.\nLæg løgringene oven på tomaterne.\nSkyl basilikum, hak det groft og drys også det over tomaterne, eller gør som jeg har gjort her, pynt med små buketter basilikum. Basilikummen giver dog mest smag hvis den bliver hakket og blandet i.\nBland til sidst olie og eddike, og smag det til med sukker, salt og peber, og hæld det over tomatsalaten.\nForslag: Du kan eventuelt tilføje mozarella og basilikum pesto.\nPå grund af syren i dressingen/marinaden stiller det høje krav til den vin du evt. vælger at servere til maden som tomatsalaten akkompagnerer.\nDet skal være en vin der har et relativt højt syreindhold. Skal det være hvidvin kunne det være en Pouilly-Fuissé La Roche. En god rødvin kunne være en Langhe Rosso Rabajolo. Men det er naturligvis kun et par forslag.\nSe eventuelt vores tomatsuppe opskrift for en noget tungere tomatret.


Ty Christian i Aberaeron til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 63 ejendomme i Aberaeron.\nNanternis, Aberaeron, Storbritannien - Se på kort\n"Smashing traditional Welsh long house. Lovely quiet setting...."\nMere om Ty Christian\nNår du besøger Aberaeron, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Ty Christian, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nTy Christian tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af handicapfaciliteter, grillfaciliteter på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, bruser. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som have. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Ty Christian til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Aberaeron.


Melvin Kakooza og Mark Le Fevre skal lave banko-tv - TV 2\nMelvin Kakooza og Mark Le Fevre skal lave banko-tv\n8. apr. 2020, 14:25\nMelvin Kakooza og Mark Le Fevre - her under optagelserne til Stormester - skal lave ny lørdagsbanko på TV 2. Foto: TV 2\nMange tv-programmer aflyses eller udskydes i disse tider. Men der kommer også enkelte nye til – lavet under helt andre vilkår end normalt.\n18. april bliver komikerne Melvin Kakooza og Mark Le Fevre værter for et nyt banko-program på tv. Det har fået navnet 'Banko med Mark og Melvin'.\nKort fortalt vil programmet være et live-bankospil, hvor alle kan være med. Det bliver dog lavet på en helt anden måde end det, man kender fra banko-hallerne.\nNumrene bliver eksempelvis udtrukket ved, at en række kendte gæster løser opgaver fra hver deres facetime-forbindelse. Og alt efter hvordan det går, finder man nummeret.\nMelvin Kakooza - her under Stormester - rider på en bølge af succes. Ved årets ZULU Awards blev han den helt store vinder. Han vandt ikke bare én, men to priser. Foto: TV 2\nFormålet med programmet er at få noget underholdning ud i stuerne hos danskerne, som i disse karantænetider må gå glip af en række underholdningstilbud.\n- Selvfølgelig ved vi godt, at verden står i en meget alvorlig situation lige nu - en situation, der ikke ligner noget, vi nogensinde har prøvet før. Men i hårde tider er der stadig brug for frikvarter og fællesskab, og det kan en lørdag aften med Mark, Melvin og banko være med til at give, siger TV 2-redaktør Thomas Richardt Strøbech.\nDe to værter har blandt andet tidligere arbejdet sammen på underholdningsprogrammet Stormester, hvor Mark Le Fevre er en af værterne, og Melvin Kakooza deltog i sæson 2.\n- Vi håber, at vores bankospil kan samle folk hjemme i stuerne, og forhåbentlig kan det også give dem et smil i denne tid, hvor der ellers ikke er så meget at smile af, fortæller Melvin Kakooza.\n- Da vi lavede 'Stormester', var det nogle af de dejligste optagedage – hvis bare det bliver halvt så hyggeligt, så er jeg ovenud lykkelig, uddyber Mark Le Fevre.\nAlle kan deltage – og det er gratis at være med.\nMen på grund af tiden kommer fokus ikke til at være på store præmier som rejsegavekort og køkkenskabe.\n- Jeg håber, at Mark og Melvins humør, kreativitet og deres facetime-gæster vil give seerne en god dosis inspiration til sjove og enkle aktiviteter, vi kan bruge tiden på, når nu verden ikke er, som den plejer. Det skal være sjovt at spille med og være sammen hver for sig, og vi satser på, at mange vinder, lidt snarere end at få vinder meget, forklarer TV 2-redaktøren.\nVed gevinst på henholdsvis en, to og tre rækker kommer to-tre vindere igennem til Mark og Melvin i studiet. De vinder en pakkeløsning med lækre ting, der kan gøre hjemmelivet lidt sjovere.\nDe to komikere Mark Le Fevre og Melvin Kakooza. Foto: TV 2\nSamtidig vil Mark og Melvin finde ud af, hvad vinderen savner mest her i krisen. Måske er det et besøg hos den lokale frisør, måske en middag på yndlingsrestauranten eller en ny bluse fra butikken i gågaden. Hver vinder i studiet får på den måde et helt personligt gavekort til lige præcis den lokale forretning, de savner mest.\nUdover de vindere, der kommer direkte igennem, trækkes der lod om sidegevinster til mange flere blandt dem, der fik banko.\nFølg med her på TV2.dk når vi nærmer os 18. april, for information om hvordan du henter dine plader.\nProgrammet sendes på TV 2 og TV 2 PLAY lørdag 18. april klokken 19.55.


Numsekage - Kachkuun.dk\nSødeste Helle fra storysoldier.com – se her – spurgte mig om jeg havde lyst til at lave nogle søde små kager som lignede hendes numser hun så sød fortæller om i hendes bog. Det er et skønt univers hun har skabt!! Jeg gik i gang i mit elskede køkken og udviklede så disse små søde og nuttede numsekager, som er lavet af en sprød småkagedej der er lagt sammen med den lækreste og syrlige limeganache. Til sidst er de dyppet i mørk chokolade som gør den helt perfekt. Start med at lave ganachen, da den har brug for at stå natten over i køleskabet. Du får ca 15 numsekager ud af denne portion.\n200 g hvid chokolade, gerne Callebaut\nSkal af 3 øko lime\n14 g limesaft\nput fløden, skal af lime og saft heraf i en lille gryde og varm det op til kogepunktet\nlæg chokoladen ned i en lille skål og tilsæt nu den varme væske til chokoladen. Rør roligt rundt så det hele smelter sammen og samler sig\nlæg et stykke husholdningsfilm helt ned til ganachen og op langs kanten skål og stil det i køleskabet til næste dag\n94 g kartoffelmel\nEn hjerteformet udstikker\nCa 250 g mørk chokolade, gerne 54% Callebaut\nEngangsprøjtepose og en lille stjernetyl\npisk smør og flormelis sammen i en skål på højeste fart i 5 min\ntilsæt de resterende ingredienser og pisk det sammen i 1 min\ntryk dejen lidt flad imellem 2 stykker bagepapir, så den ca er 2,5 cm tyk og læg den derefter i køleskabet i 2 timer\ndrys lidt mel på køkkenbordet og rul dejen ud derpå så den ca har en tykkelse på 3 mm.\nudstik små hjerter og skær så spidsen af hjertet væk, så den får en lige kant\nlæg den på en bageplade beklædt med bagepapir og tryk ganske let der hvor du har skåret spidsen af, så den får en fin runding\ntag nu en tandstik og lav en revne imellem ballerne. Forsigtig deler du ballerne lidt, men ikke for meget, da de stadig skal kunne samle sig under bagningen. For enden af revnen laver du en lille vandret streg, så det bliver til en sprække\nbag numsekagerne ved 175 grader i ca 10 – 11 minutter. De skal være fin gyldne i kanten og i bunden\nlad dem køle af på en rist før du samler numsekagerne\nSammenlægning af kagerne:\nvarm chokoladen op ved 700 W i mikroovnen i 30 sek\nrør rundt og gi´ chokoladen igen 30 sek. Rør rundt igen\nalt afhængig af hvor lille eller stor en skål du har chokoladen i, giver du den 10 sek af gangen og rører rundt. Du vil opleve, at selvom nogle chokoladestykker ikke er smeltet endnu, vil de smelte stille og roligt imens du rører rundt\ndet er vigtig at chokoladen ikke kommer over 34 grader, da den ellers ikke vil størkne\npisk ganachen kort op så den bliver fast. Klip et hul i sprøjteposen som svarer til den størrelse af sprøjtetyl du har og put ganachen ned deri\nstart med at sprøjte fra ballerne og så rundt i kanten. Derved får du en flot kant når den skal stå på bordet. Sprøjt også noget ganache i midten af hjertet. Læg en anden småkage ovenpå ganachen og tryk dem blidt sammen\ndyp numsekagen ned i den smeltede chokolade og lad den størkne på køkkenbordet. Hvis det skal gå lidt hurtigere, kan du lade dem størkne i køleskabet\nde skal opbevares i en tætsluttende beholder i køleskabet og holder sig sprød og lækker i op til 4 dage\nhvis du har mere lyst til at lave bagværk hvor du kan have et barn med i køkkenet, så prøv mine lækre smørbagte pølsehorn – tjek opskriften ud her


Drivhuseffektens betydning | is-albedo-effekten er en mekanisme i klimasystemet, som menes at have\nDrivhuseffekten kan beskrives som fornemmelsen af at komme ind i et varmt og fugtigt drivhus. Drivhusets vægge tillader kortbølgede solstråler at passere gennem glasset, men væggene holder på varmen ved at tilbageholde de langbølgede varmestråler Professor Max Temp glemmer sin søn Sønnike i en dybfryser, mens han forklarer om atmosfærens betydning og om drivhuseffekt. Se mere i Klimanørd på DR1 Denne proces svækker derfor drivhuseffekten. Den øgede mængde metal-ioner gjorde, at der kunne dannes flere karbonatmineraler (f.eks. kalk CaCO3) i havene, som bundfældedes, så mere kulstof blev flyttet fra det hurtige kredsløb over i det langsomme og sænkede derved drivhuseffekten (se afsnit 2.2.1)\nDet er rigtig dejligt at putte under dynen. Det er, fordi dynen holder dig varm. Den isolerer. Det er sådan, drivhuseffekten virker på Jorden. I atmosfæren omkring Jorden findes et usynligt lag af gas. Det bremser noget af varmen fra Jorden, så den ikke forsvinder ud i rummet. Den slags gas kalder vi drivhusgas og virker som et isolerende lag Drivhuseffekten er et begreb, som bliver brugt i flæng i forbindelse med klimaforandringer og den globale opvarmning.. Men hvad er drivhuseffekten og hvordan opstår den? I denne artikel kan du læse om fænomenet, som jordens klima bliver påvirket af Drivhuseffekten har en kæmpestor betydning for livet i havet! Store dele af både de reele drivhusgasser og de øgende temperature grundet drivhusgasserne bliver absorberet i havet Bemærk at drivhuseffekten og nedbrydningen af ozonlaget, det såkaldte ozonhul, bør ikke forveksles. Samtidig med at ozon dannes og nedbrydes i et kemisk kredsløb af solstrålingen og nedbrydes af CFC-gasserne, virker ozon som drivhusgas. Solen opvarmer jordoverfladen i form af lysstråler\nDrivhuseffekten er en populær betegnelse for atmosfærens evne til at holde igen på udstrålingen af energi fra jordoverfladen. Det er altså en isolerende effekt, som betyder, at Jordens temperatur ved overfladen er højere, end den ville være uden en atmosfære. Drivhusgasser er gasser i atmosfæren, der bidrager til drivhuseffekten i drivhuseffekten. Derimod vil en tilførsel af andre gasser, som absorberer ved andre bølgelængder, øge den samlede drivhuseffekt. Dette kompliceres dog af, at liniebredden afhænger af tryk og temperatur i atmosfæren, hvilket i praksis kan have stor betydning. Vigtige drivhusgasser. Mange af de luftarter, der sendes ud\nDermed er det muligt at sammenligne de enkelte gassers bidrag til drivhuseffekten og at summere effekten af alle drivhusgasser. I figur 2.5 er bidraget fra de enkelte menneskeskabte drivhusgasser omregnet til CO 2-ækvivalenter. Man kan på den måde direkte sammenligne, hvor meget de enkelte gasser bidrager med. Man kan se at kuldioxid er den. Formålet er at fremgøre drivhuseffektens betydning for jordens stigende temperatur, hvilket bliver kaldt Den global opvarmning. Rapporten omhandler strålingsbalance og drivhuseffekt i atmosfæren. Rapporten indeholder baggrundsteori omkring emnet samt teoretisk viden Fagportaler | Gyldenda En højere global gennemsnitstemperatur vil også få havene til at stige. Stigningen vil først og fremmest skyldes, at vand udvider sig, når det opvarmes. Men også en øget afsmeltning fra bjerggletschere vil have en betydning. Ifølge den fjerde statusrapport fra FN's Klimapanel vil stigningen ligge på op til 80 centimeter frem til år 2100\nDrivhusgasserne tillader derfor solens lys at passere atmosfæren, men opfanger Jordens varmeudstråling og returnerer en del af den. Drivhusgasserne i atmosfæren har således afgørende betydning for den gennemsnitlige temperatur. Med drivhusgasser i atmosfæren er Jordens gennemsnitstemperatur på 14 °C Det er i store træk klimaet, der bestemmer og sætter grænser for menneskers og dyrs mulighed for at leve i bestemte områder. Ekstrem kulde som på Antarktis eller varme og manglende nedbør i fx Sahara gør det umuligt at dyrke jorden Teknologiens betydning for menneskers sundhed og levevilkår Vi har lavet et forsøg påvisning af forbrændingsprodukter som påviser restproduktet ved afbrænding af sprit, billedet viser opstillingen af forsøget. Forsøgets resultat var at vandet i det lille reagensglas ble\nOzon er en gass som er konsentrert i stratosfæren. Utslipp fra jorda kan skape hull i ozonlaget, noe som kan slippe mer skadelig stråling ned til jordoverfla.. Vanddamp (luftfugtighed, altså ikke skyer og vanddråber) er den vigtigste drivhusgas, der angives at stå for 60 til 98 pct. af drivhuseffekten. CO2 angives at stå for 1- 26 pct., mens metan og N2O + O3 tilsammen angives at stå for 1- 8 pct. af drivhuseffekten\nlevende organisme der ikke har nogen særlig evne til at bevæge sig, og som typisk ernærer sig ved at omdanne uorganisk stof (fx vand og kuldioxid) til organiske forbindelser ved fotosyntese ofte specielt om organismer der har en lav, urteagtig stængel og grønne blade, idet man i så fald ser bort fra træer og busk Drivhuseffekten Livet på jorden ville ikke være til stede uden dan naturlige drivhuseffekt. Den naturlige drivhusef-fekt sørger for et tilfredsstillende varmt klima på jorden med en stabil temperatur, som giver vores planet disse unikke forhold for liv KATEGORI: KONSEKVENSER FOR DYR Af Ole Terney, biolog Disse svar blev oprindeligt skrevet som et supplement til tidsskriftet BioNyt Videnskabens Verden.Du kan tegne et abonnement på bladet her Drivhuseffektens betydning har været kendt siden slutningen af 1800-tallet, hvor flere forskere begyndte at beskrive fænomenet. I 1896 vurderede svenskeren Svante Arrhenius, at hvis atmosfærens koncentration af CO2 blev fordoblet, ville det føre til en global temperaturstigning på fem til seks grader\nDrivhuseffekten, den naturlige selvfølgelig, har en stor betydning for jorden. Uden den ville jordens gennemsnitstemperatur ved overfladen være omkring -18 grader, og med drivhuseffekten er gennemsnitstemperaturen 15 grader som passer godt til livet på jorden. Menneskelig indgriben Drivhuseffekten har eksisteret meget længere end menneskene Drivhusgasser - og deres betydning for klimaet fra blad nr. 4-2007 Drivhuseffekten er den bedst forståede og kortlagte af de mekanismer, der kan lede til klimaændringer. Undervisningsmateriale: Word - Pdf - Html - Fag: Fysik A/B/ Den menneskeskabte betydning for det globale klima har vakt stor bekymring. Specielt er udledning af drivhusgasser og specielt kuldioxid under stærk mistanke for at spille en stor rolle. Forskellige teorier bliver omtalt og dokumenteret på siden\nDrivhuseffekt - YouTub\nBetydning Ifølge biolog og fysisk geograf Michael Pidwirny uden drivhuseffekten ville jordens gennemsnitlige temperatur være for kold til at opretholde livet . Misforståelser Drivhuseffekten er ofte nævnes i negativt på grund af global advarsel\nHavets ånde påvirker drivhuseffekten Næsten halvdelen af den CO2 vi udleder bliver optaget i havene. Det har hidtil været vores held, for det har begrænset drivhuseffekten. Men nu tyder meget på, at havene er blevet mætte og begynder at bøvse CO2 tilbage i atmosfæren\nAmerikaneren Joseph H. Connell (f. 1923) lavede eksperimenter med dyr i tidevandszonen, så han kunne isolere de enkelte faktorers betydning. Fx kunne han vise, hvordan de forskellige arter af rurer påvirkede hinanden ved at indhegne små områder, hvor en art blev holdt isoleret fra andre\nJorda har en naturlig drivhuseffekt som gir oss en gjennomsnittstemperatur på 15 °C. Slik ønsker vi at det skal fortsette å være. Men i dag er forbruket av fossilt brensel større enn noensinne, og som en følge av det øker innholdet av karbondioksid i atmosfæren\nDet er den første betydning vi skal se nærmere på her. Den etymologiske forklaring. Den etymologiske forklaring af fremmedordet klima finder vi i det oldgræske ord for hældning; klíma afledt af klinein 'hælde, bøje, bøje sig ned', som igen er afledt af indoeuropæisk *kjlei, *kjli 'bøje, hælde, læne'. Læs mere i sprogtemaet om. Vi ser allerede nu, at isen ved polerne smelter. Man regner med, at vandet i havene vil stige og oversvømme land, som ligger lavt. Vejret vil blive mere ekstremt, med flere storme, mere nedbør og mere tørke. Omkring Ækvator vil ørkenen brede sig. Det vil få stor betydning for mennesker og alt andet liv på jorden Drivhuseffekten forårsages af særlige luftarter (drivhusgasser, såsom vanddamp, CO 2, metan), skyer (bestående af mikroskopiske vanddråber og iskrystaller) og aerosoler (partikler) i de nederste 15-20 km af atmosfæren. Uden drivhuseffekten ville temperaturen på Jordens overflade være -19°C eller endnu koldere En fortsat global opvarmning i dette århundrede vil blive alvorlig for Danmark, men sandsynligvis mulig at klare, så længe opvarmningen sker i et jævnt tempo\n2. Drivhuseffekten og Kulstofkredsløbet Sustainabl\nI de fire andre kapitler kan du læse om, hvorfor klimaet vil forandre sig på grund af drivhuseffekten. I dette tema (CO 2 i hverdagen) vil vi opfordre dig til selv at undersøge drivhuseffektens betydning for planter, dyr og mennesker\nDet, at en global opvarmning finder sted ved udledning af drivhusgasser, er dog ikke ny viden. Allerede i slutningen af 1800-tallet fandt forskeren Svante Arrhenius ud af, at en øget mængde drivhusgasser (CO 2e) i atmosfæren kunne ændre temperaturen ved jordens overflade gennem drivhuseffekten. Drivhusgasserne fungerer som et isolerende lag.\nVi skal kunne forklare: ozonlaget betydning for innstråling fra sola og hva drivhuseffekten er. I tillegg skal vi også kunne forklare hvordan ioniserende stråling utnyttes til teknisk og medisinsk bruk. Vi skal også kunne forklare fenomenene vi ser ved forsøk. Det siste vi skal kunne forklare er hvordan elektromagnetisk stråling fra.\nEr drivhuseffekten vores skyld? Den ene lejr siger, at menneskets CO2-udledning er den drivende faktor, og at vi endnu ikke har set den fulde effekt af forureningen, fordi klimasystemet er langsomt til at reagere\nselv ingen betydning for klima-systemet, men det har de 69 % Drivhusgasser - og deres betydning for klimaet Drivhuseffekten er den bedst forståede og kortlagte af de mekanismer, der kan lede til klimaændringer. Snedækkede overﬂ ader tilbagekaster store mængder sollys og virker der-for afkølende på klimaet. af solstrålingen, der er tilbage\nDrivhuseffekten er en nødvendig for at det skal være mulig å leve på jorden, og uten den ville det vært utrolig mye kaldere her. Men en økning i drivhuseffekten kan likevel ha negative konsekvenser fordi det får temperaturen på jorda til å stige, som deretter bringer med seg en hel rekke andre konsekvenser\nNår bjerge som Rocky Mountains har så stor betydning for klimaet her på den anden side af Jorden, skyldes det, at bjergkæden afbøjer vinden mod sydøst ved et samspil imellem bjergene og Jordens rotation. Men når vinden kommer fri af bjergene ændrer den retning igen, og ude over de åbne have begynder den at blæse imod nordøst og Europa Prøv gratis i 30 dage. Alt til fysik-kemiundervisningen på ét sted. Faglige tekster, øvelser, eksperimenter, interaktive opgaver m.m Bogen omhandler vand, drikkevand, vandforsyning, vandforurening, forurening og om vandets historie og betydning for mennesket, vandets kredsløb, spildevandsrensning og kloakering, kunstvanding, dæmningsbyggeri samt drivhuseffektens betydning for vandstigningen. Bog af Pamela Grant og Arthur Haswell. Flachs, 2000 (48 sider) På længere sigt er det noget usikkert, hvilken betydning luftforureningen fra transportsektoren har. Det forventes, at antallet af biler på vejene vil vokse med 1,3 % om året frem til 2015 (Danmarks Transportforskning 2005), men til gengæld er de nyere biler mindre forurenende end tidligere\nDen forsterkede drivhuseffekten, med tilhørende temperaturstigning, representerer en langsiktig og alvorlig utfordring som det er svært vanskelig å bedømme de fulle konsekvensene av. Drivhuseffekten og vannets kretsløp er knyttet sammen gjennom fordampning, konveksjon, skyer og nedbør, noe som betyr at en økt drivhuseffekt vil skape. Sporstoffers betydning tvinger og globale opvarmningspotentiale . De to begreber sporstoffers betydning tvinger og globale opvarmningspotentiale (GWP) må ikke forveksles med sporstoffers betydning effektivitet. Sporstoffers betydning tvinger er ændringen i energiomsætningen i jordens klimasystem i nogen tid på grund af nogle ydre forandringer Hvilken betydning har udledningen af CO 2 for klimaet ? Atmosfærens indhold af CO 2 stiger Det globale energiforbrug er steget eks-plosivt gennem de sidste 100 år. Langt størstedelen af energien stammer fra fos-sile brændstoffer som kul, olie og gas. Ved forbrændinger af fossile brændstoffer dannes CO 2, og atmosfærens CO 2-ind-hold stiger Jordens atmosfære består af forskellige luftarter, hvor ozon er en af dem. Atmosfæren består af tre lag: troposfæren, stratosfæren og mesosfæren. Troposfæren befinder sig fra 0 til 15 km over jordens overflade Vi har en kolbe med atmosfærisk luft og en med Co2. Kolberne skal forstille Jorden. En Jord med en drivhusgas og den almindelige Jord. Vi ville undersøge om Co2 egentlig har den store betydning for temperaturen. - og, som forventet, har det en stor betydning\nDen naturlige drivhuseffekt - portals\ndelig, ufarlig lungebetændelse, men fremover kan det blive en sygdom vi dør af. Sygdommens bakterier kan nemlig udvikle sig, så den ikke bliver brudt ned af vores medicin\nVi synes selv, at der ikke kan laves mere, og vi har fået svar på alle spørgsmålene i problemformuleringen. Vi ved, hvad drivhuseffekten er, vi ved, hvilke konsekvenser det har, og vi ved, hvad vi kan gøre for at løse problemet\nDe valg, vi træffer i hverdagen, har betydning og konsekvenser for jorden. Konsekvenser, som man måske ikke kan se i dag, men som kan have betydning langt ind i fremtiden. Bæredygtighed handler derfor om alle de ting, vi gør i vores hverdag. Om vi køber mange eller få ting. Sorterer vores affald eller ej. Om vi cykler eller kører i bil\nDrivhuseffekt - Hvad er drivhuseffekten og hvordan opstår den\nTeknologiens betydning for menneskers sundhed og levevilkår. Drivhuseffekten - hvordan fungerer den? Du skal være logget ind for at se denne side\nMed fremkomsten af industrisamfundet kom en stadig større afhængighed af energiimport og finde måder at producere det . Metoder til at udnytte energien indeholdt i fossile materialer er blevet en primær kilde til brændstof og el\nVi synes ikke at glasset hindret det synlige lyset fra lyspæra i særlig stor grad. Vi tror derimot at flere stk. glassplater kan ha gjort en mer betydelig forskjell. Uansett så mener vi at det ene laget glass hadde lite betydning for lyset, og det samme kan vi forsåvidt si om atmosfæren vår\nTak for din tilmelding! Lu\nDrivhuseffekten - projekter\nVores forbrug af fødevarer har stor betydning for klimaet Lisbeth Mogensen, Marie Trydeman Knudsen, John E Hermansen . Er der noget om, at de røde bøffer påvirker klimaet mere end gulerødderne? Og hvor meget betyder det egentlig? Skal man virkelig til at tænke på klimabelastning, når man køber ind Drivhuseffekten køler atmosfæren. Afkølingen af stratosfæren sker, fordi drivhuseffekten binder mere varme i troposfæren (de nederste 15 kilometer af atmo sfæren). Når den indkomne varmestråling fra Solen indfanges af drivhusgasserne i troposfæren, kommer der til at mangle et varmebidrag til stratosfæren, som derfor afkøles For at forklare den menneskeskabte drivhuseffekt, bliver man nødt til at forstå den naturlige del af drivhuseffekten. Der har altid været en drivhuseffekt så længe, der har været liv på jorden. Uden drivhuseffekten ville der f.eks. være minus 18 grader i stedet for lune 15 grader\nKlimaændringer. Den globale opvarmning betyder måske ikke så meget for mange lige nu, men om nogle år vil det have meget stor betydning da det vil gå ud over flere hundrede mennesker noget som vil ske er f.eks. is vil smelte, oversvømmelser, ozonlaget vil forsvinde og meget mere\nDrivhuseffekten Af Jens Olaf Pepke Pedersen, DTU Space Nogle af gasserne i Jordens atmosfære absorberer den infrarøde stråling fra Jorden og opvarmer dermed atmosfæ-ren. Vanddamp er langt den vigtigste gas i denne drivhuseffekt, men der er stor opmærksomhed omkring kuldioxid\nDen samlede betydning fra alle skyer på Jorden er afkølende (≈ -20 W/m2). Der sker forskellige ændringer i skyernes karakter, når klimaet opvarmes. Nogle steder vil skymængden aftage, mens 1 Når drivhuseffekten tiltager er den øjeblikkelige effekt set fra et planetært synspunkt, at mængden af infrarød udstråling til verdensrummet.\nGlobal opvarmning: Hvad er op og ned i debatten om CO2's\ndrivhuseffekten, men ændringer i arealanvendelsen indenfor skov- og landbrug samt imellem de to are-alanvendelser kan påvirke lagringen af kulstof i jord og dermed balancen mellem bundet og atmosfæ-risk CO 2. Landbruget har endvidere et energifor-brug (direkte og indirekte), som også bidrager til udledning af CO 2. Dette kan delvis kompensere\nDrivhuseffekten er en naturlig prosess som varmer opp atmosfæren og jorda. Uten den ville verdenshavene vært dekket av is og store områder ville vært for kalde til å bo på. Drivhuseffekten er altså grunnlaget for livet på jorda. Menneskeskapte utslipp av klimagasser forsterker drivhuseffekten, slik at temperaturen øker\nDrivhuseffekten er klimaskurk *Den globale temperaturstigning, som skete i løbet af 1990'erne, kan ikke forklares med Solens aktivitet. Det viser ny dansk forskning, som dermed bringer afgørende nyt ind i diskussionen om drivhuseffektens betydning for klimaet\nTeknologiens betydning for menneskers sundhed og levevilkår. Drivhuseffekten - hvordan fungerer den? Lærerresurse. Om forløbet. Prøvevejledning. Introduktion\nT = = = 302 K = 29 C σ A 4 8 W , ,10 10 m 2 4 m K altså som nævnt en langt højere temperatur, end den vi kender i dag. Selv om modellen af mange grunde er en overforsimpling, så antyder den alligevel, hvilken enorm betydning en ændring i drivhuseffekten kan tænkes at have\nIntet nyt under solen, om man så må sige, men drivhuseffekten er mere aktuel end nogensinde. Også ozonlaget viser sig nu at være involveret Siden industrialiseringen tog fart i forrige århundrede, er indholdet af kuldioxid i atmosfæren steget måleligt - fra omkring 250 ppm før industrialiseringen til omkring 350 ppm idag\nJes Fenger, DMU om klimaændringers betydning i Da nmark. Workshoppen den 30. april var delt op i en fælles formiddagssession og fire parallelle eftermiddag ssessioner. Formiddagens session var en generel introduktion til de mange spørgsmål, der knytter sig til hele drivhusdebatten. Den omfattede dels præsentationer af forskellige sektorer Vi har i mange år vidst at der var tale om en klimaforandring. Faktisk helt tilbage fra 1895 kom teorien om den globale opvarmning. I den tid udledte man ikke en mængde CO2 der havde nogen betydning. I 1800 tallet var man mere interesseret om mysteriet om præhistoriske istider\nDrivhuseffekten har stor betydning for temperaturen Jorden. Hvis den ikke havde eksisteret, ville der være ca. 30 grader koldere her på jorden. I dette forsøg kan du teste drivhuseffekten og prøve at finde en forklaring på, hvordan den virker Når isen smelter i havet omkring Grønland, så vil det få en konsekvens for isbjørnen. Isbjørnen lever ude på isen, hvor den kan fange sæler og fisk, men hvis isen forsvinder, så har isbjørnen ikke noget jagtområde, og dermed får den ikke nok mad\nLille stigning i drivhusgasser har stor konsekvens Videnskab\nHøjest oppe ligger termosfæren, der glider sammen med det ydre rum. De fire lag yder tilsammen beskyttelse mod ultraviolet stråling fra solen, og de hjælper med at holde jordoverfladen varm gennem drivhuseffekten. Atmosfæren gør også, at udsving i temperaturer mellem dag og nat bliver mindre, end de ellers ville have været Start studying Betydning av vær og klima. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools\nStråLingsbalance Og Drivhuseffekt I AtmosfæRen - Term Pape\nus 18 grader ville der formentlig ikke være liv på Jorden, og det ville under ingen omstændigheder have udviklet sig til Jorden, som den ser ud i dag. - Vi ville slet ikke være her uden drivhuseffekten\nVores valg af fødevarer har altså stor betydning for, hvor meget produktionen påvirker klimaet. Generelt er det sådan, at hvis vi spiser meget kød, og især meget oksekød, belaster det klimaet en hel del mere, end hvis vi spiser plantebaseret mad\nDrivhuseffekten er i grunnlaget for livet på jorda. En jordklode uten drivhusgasser i atmosfæren ville ha hatt en gjennomsnittstemperatur på -19^C. I dette forsøket har vi undersøkt hvordan drivhusgassene kan gi økt temperatur. Vi har også undersøkt hva som skjer med havnivået om isen smelter som følge av en økning i drivhuseffekten\nMens der stadig hersker tvivl om den hastigheden på indlandsisens massetab, og den komplekse sammenhæng i årsagerne til temperaturstigningerne, så er en ting sikkert: Ny is vil stadig dannes på indlandsisen, og der er endnu masser af is at beundre i Grønland de næste mange generationer Drivhuseffekten resulterer i at der er strålingsbalance ved en højere temperatur end hvis der ingen drivhuseffekt var. Skriv et svar til: Drivhuseffekten og strålingsbalancen Du skal være logget ind, for at skrive et svar til dette spørgsmål\nStrålingsbalance Og Drivhuseffekt I Atmosfæren Essay - 715\nKlimaforskere fra hele verden er enige: Klimaet har endret seg altfor raskt de siste årene. Vi - menneskene over hele kloden - må gjøre noe raskt dersom vi skal sørge for at den globale oppvarmingen begrenses til 2-3 °C over nivået som var før industrialiseringen begynte for noen hundre år siden Faktablad M2 Vindmøller og drivhuseffekten Faktablad Ø1 Vindmøllers samfundsøkonomiske værdi Faktablad T4 Vindmøllers energibalance. Bred politisk opbakning. I marts 2012 blev 95 % af Folketinget enige om en langsigtet energiaftale med konkrete mål for 2020: CO2-udledningen skal være 34 procent mindre, end i 199 Han begynder hermed ,at ville have noget ud af de ting han laver. Det er ikke længere uden betydning, hvilke handlinger han foretager sig. Og de små handlinger som egentligt betød nul og en skid finder han ud af kan undværes. Deres skygger bliver lange i takt med at de nærmer sig drivhuset. De vokser, i sindet. Bliver ældre, indvendigt Når det sker, vil det ikke kun have betydning for korallernes tilgængelighed af karbonat, men yderligere nedbryde de skeletter, som allerede er der i forvejen. - Ligesom når man får kalk på badeværelset. Man dupper lidt eddikesyre på, og opløser på den måde kalken for at få en skinnende ren vandhane\n15 Drivhusgasser - og deres betydning for klimaet Drivhuseffekten er den bedst forståede og kortlagte af de mekanismer, der kan lede til klimaændringer. Af Eigil Kaas og Peter L. Langen Klimaet på vores . Læs mer\nHvis vi starter med den første del så har global opvarmning den betydning at, da det nu er en gradvis stigning af temperaturen som jeg var inde på i starten, så vil temperaturen stige og det vil blive som i den video vi lige så. En kæmpe global katastrofe\nFor bare ca. 100.000 år siden var Danmark helt dækket af is. Isen forsvandt først for ca. 11.500 år siden. Det er blandt andet solens stråling og Jordens bane om solen, der har haft betydning for klimaforandringer. Men det er nyt, at mennesket påvirker klimaændringer. Meget tyder på, at klimaets skrøbelige balance let kan ændres\nI det følgende vil vi nævne tre af de mekanismer, der måske kan medføre, at drivhuseffekten løber løbsk, hvis den naturlige balance forrykkes. De store havstrømme har stor betydning for Jordens klimaregulering. I vores del af verden er Golfstrømmen medvirkende til, at vi har et stabilt og mildt klima\nTraditionelt har læring været opfattet som et fortrinsvist individuelt og intellektuelt anliggende tæt forbundet med undervisning. Bogen er udtryk for et. For at komme nærmere ind på, hvad konstrueret viden er, og hvilken betydning. Ud fra et perspektiv om legitim perifer deltagelse, betyder situeret læring MoviestarPlanet - a social game for kids, teens & tweens. Play dress up, be creative with Artbooks & star in movies. Have fun in a safe online network. Fame, fortune & friends is yours Derfor ophobes CO2 i atmosfæren og giver en øget drivhuseffekt. Der er mange åbenlyse tegn på, at vores udledning af CO2 langt overstiger, hvad naturens kredsløb kan klare. Det er et stort problem, fordi det kunstigt øger drivhuseffekten og dermed har en stor betydning for verdens klima Drivhuseffekten er altså ikke kun et problem, men også af afgørende betydning for livet på Jorden. Det afgørende er derfor omfanget, og præcis det samme gælder for den omstridte drivhusgas CO2, også kendt som kuldioxid Drivhuseffekten. Når sollyset rammer jorden hvad sker der så. I en simpel model, hvor jorden og atmosfæren betragtes under et, vil ca. 70 % af solenergien blive absorberet af jorden og 70 % vil blive kastet tilbage til verdensrummet, som IR-stråling\nKina grill aalborg vesterbro.\nForeninger i hjallerup.


Indsendt af FruMadsens kl. 13:37 11 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 10:29 11 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 10:30 16 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 09:05 12 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 15:01 12 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 08:24 7 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 10:26 10 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 09:37 19 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 10:24 33 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 13:09 2 kommentarer:\nIndsendt af FruMadsens kl. 09:01 8 kommentarer:


Præsentation af Canis nr 5/2015 | Hundetidsskriftet Canis\nPræsentation af Canis nr 5/2015\nMed planer om hvalp gør man sig mange tanker. Der er meget at tænke på! Og dette nummer af Canis har netop dette tema: Den gode start!\nEn forudsætning for at få et lykkeligt liv med sin hund er at træffe gode valg – både mht race, linjer og individ og træning. Det kan være vanskeligt også selvom det ikke er din første hvalp. Temadelen denne gang tager dig i hånden med viden om: Værktøjer til at vælge hund, den første tid med hvalpen –hvad skal jeg prioritere? Om at gå på kursus med hvalpen – hvad skal man tænke over i den forbindelse?\nUdover det specifikt hvalpeorienterede så har vi som vanligt en gennemgang af hvordan du træner grundfærdigheder – denne gang er det bagpartskontrol vi har fokus på. Der er også en artikel om indkald – måske det vigtigste du kan lære din hvalp overhovedet. En introduktion til HTM som er den første i en lille serie om denne sport. Så har vi første del af en artikel om redningshunden, en artikel i serien om næsearbejde og sidst men ikke mindst en artikel om PERFEKTIONISME – en ikke ualmindelig ”lidelse” hos de konkurrenceinteresserede.\nSå du kan bare glæde dig! Der er virkelig meget interessant stof at sætte sig i sofaen med når efterårsmørket begynder i oktober. Inspiration til træningen kommer i postkassen omkring d.20/10 ,\nHvis du IKKE i forvejen er abonnent, kan du tilmelde dig her!\nOBS: Hvis du skal have nr. 5 som første blad, skal du gøre det inden d. 4/10.


Afd. 22: Afdelingsmøde i Sonnesgården / Afdelingerne 2009-08 | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nNavigation: / Blad / 2009-08 Oktober / Afdelingerne /\nFormandens beretning levende og fyldig\nUffe startede sin beretning med at fortælle, at han havde valgt at forlade bestyrelsesarbejdet. Ikke fordi han var træt af beboerdemokratiet, men fordi han ville dyrke andre interesser. Uffe pointerede, at beboerdemokratiet i afdelingen og de frivillige aktiviteter var velfungerende, og at det kun blev bedre ved, at endnu flere fik erfaringer med bestyrelsens arbejde.\nI årets løb havde fællesskabet gjort det muligt at foretage flere forbedringer i afdelingen ved en fælles indsats. Maling af fælleshus, maling af gelændere og en hel ny indretning af tagterrassen med stole, borde og plantekasser.\nAfdelingen havde også haft problemer med bygningen. Problemet med kloakafløb afventer behandling hos Byggeskadefonden Der er konstateret problemer med afløb fra køkkenvaske i lejlighederne, adgangsporten skal udskiftes, og der er kommet et krav om en nødudgang til kælderarealerne. Alle disse opgaver vil kræve bygge- og reparationsrod samt en hel del penge. Det ser dog ikke ud til, at det vil gå ud over huslejen – dels på grund af Byggeskadefonden, entreprenøransvaret og de besparelser, der var opnået ved egenarbejder.\nUdvalgenes beretning – omfattende og morsomme\nDet frivillige arbejde i afdelingen styres af en række frivillige udvalg. Der kom beretning fra Aktivitetsudvalget, Husudvalget og Det Grønne Udvalg. Mange af resultaterne er tidligere blevet beskrevet her i Skræppebladet, men det skal lige nævnes, at 20 beboere i fællesskab er taget på kursus på Tisvilde Højskole, og at Bent Lund fortalte underfundigt om Det Grønne Udvalgs arbejde med at få græsset til at gro og blomsterne til at udfolde sig.\nAfdelingens budget – huslejestigning på 2,91%\nAfdelingsbestyrelsen i Sonnesgården har udnævnt en kasserer, der løbende via Intranettet følger med i, hvorledes økonomien i afdelingen udvikler sig. Birthe Rasmussen gennemgik budgettet, der viste en mindre forhøjelse i år. Samtidigt blev det nævnt, at i de 6 år, afdelingen har eksisteret, er huslejen steget 1-2% i alt.\nBirte kunne ikke undlade et lille suk over, at det stadigt ikke er enkelt at afstemme regnskabet for huslejeindbetalingerne til gæsteværelserne. Administrationen havde derfor foreslået, at man frem for at rette og forbedre foreningens administrative procedurer ville anbefale, at afdelingen selv overtog opkrævningen af penge for værelser. Forsamlingen gav tilsagn om, at bestyrelsen kunne arbejde videre med dette.\nBestyrelsesvalg – to nye valgt\nDer skulle vælges 3 bestyrelsesmedlemmer og 1 suppleant. I alt 6 personer stillede op, heraf 2 fra den siddende bestyrelse. Som nyvalgt indtrådte Ib Frandsen i bestyrelsen og Jan Svane som suppleant.\nEmneord: administrationen afdelingsbestyrelsen afdelingsmøde beboerdemokrati fælleshus højskole kursus økonomi regnskab Sonnesgården\nAfd. 22: Snaps og sjask og støj fra Sonnesgården\nAfdeling 22 – Sonnesgården Problemerne er til at overskue i boligforeningens +55-afdeling i midtbyen Af Helle Hansen – illustration af Regitze Dan Lambaa ”Vi kan da heldigvis konstatere, at vore problemer i virkeligheden ikke er af overvældende dimensioner. Eller som Storm P udtrykker det: ’Efter at have hørt de rystende verdensbegivenheder er der...\n1. juni 2014. Emneord: afdelingsbestyrelse • altan • april • beboermøde • Bent Lund • ekstraordinær • forbrug • regler • Sonnesgården • Uffe Adelørn • vand\nAfd. 22: Sonnesgården vil reducere energiforbruget\nAfdeling 22 – Sonnesgården Velbesøgt afdelingsmøde med debat om tyverier Af Hans Esmann Eriksen, foto Bo Sigismund Sensommersolen strømmede ind ad vinduerne, og beboerne strømmede ind i Sonnesgårdens fælleshus til afdelingsmødet i september, hvor Bo Sigismund traditionen tro blev valgt til dirigent. Støtte fra andre afdelinger i budgetdebatten Den afgående formand, Finn Kaiser, fortalte...\n30. september 2012. Emneord: afdelingsmøde • besparelser • Birthe Rasmusen • Bo Sigismund • budget • debat • energi • energibesparelser • fælleshus • Finn Kaiser • forbrug • henlæggelser • husleje • Ib Helm Pedersen • Knud Brogaard • solceller • Sonnesgården • tryghed • tyveri • Uffe Adelørn • vinduer • Vivi Rasmussen\nAfdeling 22: Sonnesgården Livlig debat i rolig tone tekst og foto af Hans Esmann Eriksen Som en af de få afdelinger i foreningen, der afholder to afdelingsmøder om året, afholdt Sonnesgården afdelingsmøde d. 7. april. Kun ca. 50% af beboerne var mødt op imod de sædvanlige 65-70%. ”Der var jo ikke så mange...\n3. maj 2011. Emneord: administrationen • afdelingsmøde • Birthe Rasmussen • byggesjusk • debat • dispositionsfond • husleje • kloak • køkken • regnskab • samarbejde • Sonnesgården • Steen Holgaard\nAfdeling 22: Sonnesgården Hvem tager lokumsvagten? af Hans Esmann Eriksen – foto af Marianne Stenberg 101 personer fra 98 lejligheder var mødt op, da Sonnesgården holdt afdelingsmøde i det fyldte fælleshus. Bo Sigismund blev valgt til dirigent, som han er blevet valg, hver gang der har været afdelingsmøde i afdelings 7-årige historie. Beretninger Afdelings formand...\n3. oktober 2010. Emneord: 60-års-jubilæum • administration • administrationen • afdelingsmøde • beboere • Birthe Rasmussen • Boligforening • fælleshus • ildsjæle • kloak • økonomi • Sonnesgården • spildevand • Steen Holgaard • toilet\nAfdeling 22: Sonnesgården Velbesøgt, hyggeligt og med små huslejeforhøjelser af Hans Esmann Eriksen. Foto af Bo Sigismund Efterårets afdelingsmøde i Sonnesgården var velbesøgt. 68 ud af beboelsens 95 lejligheder var repræsenteret. Bestyrelsens beretning Bestyrelsens beretning blev forelagt af formanden for bestyrelsen samt de 4 tovholdere for de 4 udvalg, der organiserer det daglige liv i...\n5. oktober 2008. Emneord: afdelingsmøde • hegn • jubilæum • naboer • Sonnesgården • vedligeholdelse


I denne artikel får du en kort introduktion til, hvad selvangivelse er, og hvordan du bedst muligt sikrer dig, at den bliver udfyldt helt korrekt, således at du kan få styr på din selvangivelse\nDu har helt sikkert allerede hørt om selvangivelse, men ved du egentlig helt præcist, hvad det er? Og endnu vigtigere; har du styr på din selvangivelse, herunder hvilke tal du skal se på, hvilke rubrikker du skal udfylde, og hvad de forskellige felter egentlig betyder?\nSelvangivelsen er et skattedokument, som SKAT bruger, når de skal lave din endelige årsopgørelse. Selvangivelsen indeholder en lang række af felter og rubrikker, hvoraf de fleste bliver udfyldt helt automatisk (og oftest baseret på dine tal fra tidligere år). Men det betyder ikke, at du ikke skal foretage dig noget i forhold til din selvangivelse. Der kan nemlig mange nogle oplysninger, som er helt afgørende for, hvor meget skat du skal betale, hvor stort dit fradrag er, og om du eventuelt skulle have betalt mere eller mindre i skat det forgangne år.\nTidligere modtog du hvert år en fysisk årsopgørelse, men forinden skulle du også fysisk udfylde en selvangivelse, hvor alle dine økonomiske forhold skulle angives. I dag får SKAT automatisk størstedelen af de relevante oplysninger, og derfor er begreberne selvangivelse og årsrapport også flydt lidt sammen. Selvangivelsen angiver nemlig alle dine økonomiske forhold, som SKAT herefter udskriver som årsrapport, når året er omme, og alle oplysninger er modtaget. Mange mennesker ser slet ikke deres selvangivelse i dag, men venter blot på at modtage årsopgørelsen, der i dag kun vises digitalt.\nPå årsrapporten fremgår det, om du skal have penge tilbage i skat, eller om du har betalt for lidt og derfor skal betale mere til skat. Årsrapporten er nemlig et endeligt resumé af din økonomi fra det forgangne år, og den indeholder en angivelse af samtlige dine økonomiske forhold, herunder lån, fradrag, indkomst og ejerforhold.\nKan du rette i en selvangivelse?\nDu modtager som sådan ikke din selvangivelse længere, men du har fuld adgang til den på SKAT’s hjemmeside. Og her kan du faktisk også rette i din selvangivelse/årsopgørelse, hvis der er forhold anført, som ikke er korrekte.\nDer kan også være tilfælde, hvor der er visse udgifter eller indtægter, der ikke er blevet forskudsregistreret, for eksempel fordi du midt i året har fået en lønforhøjelse, er begyndt at leje din lejlighed ud, eller har optaget et lån du betaler renter af på. Det kan også være, at du har fået et arbejde, som du skal køre langt til, og du derfor nu har et befordringsfradrag, der ikke er registreret på selvangivelsen.\nSKAT modtager nemlig ikke samtlige oplysninger om din økonomi per automatik, og disse oplysninger er du derfor selv ansvarlig for at oplyse til SKAT, så din årsopgørelse bliver korrekt. Bankerne og kreditforeningerne sørger dog for at oplyse om hhv. din formue og gæld, ligesom din arbejdsgiver indberetter din lønindtægt.\nHvad er en udvidet selvangivelse og hvornår skal du bruge den?\nHvis du driver en enkeltmandsvirksomhed, skal du benytte dig af ”Oplysningsskemaet”, som er det, der tidligere blev kaldt den udvidede selvangivelse. Oplysningsskemaet skal også benyttes af I/S og mindre personligt ejede virksomheder. Derudover benyttes Oplysningsskemaet af personer, der har begrænset skattepligt til Danmark, for eksempel hvis du bor i Sverige, men arbejder i Danmark.\nHvilke rubrikker skal du udfylde i en udvidet selvangivelse?\nDer er visse rubrikker i den udvidede selvangivelse, som du altid skal udfylde, og så er der rubrikker, som er væsentlige for langt de fleste personer. Du skal naturligvis altid gennemgå hele selvangivelsen, så du er sikker på, at du har udfyldt alle de korrekte felter for dig selv, men nedenfor er en oversigt over de rubrikker, der oftest er relevante, når Oplysningsskemaet skal udfyldes.\nDu skal altid udfylde rubrik 111-118. Det er nemlig disse rubrikker, der afgør, om og hvad du skal betale i skat. Det er særligt de nedenstående 4 rubrikker, der i den forbindelse er afgørende:\nRubrik 111 omhandler dit overskud. Hvis du har overskud i din virksomhed, skal det angives under denne rubrik.\nRubrik 112 vedrører dit underskud. Hvis du har underskriv, skal du skrive det ind under denne rubrik.\nRubrik 114 omhandler de eventuelle renteindtægter, du har haft i din virksomhed.\nRubrik 117 vedrører de eventuelle udgifter, du har haft til rente i virksomheden.\nDerudover skal du også altid udfylde rubrik 300-304:\nRubrik 300 vedrører blot udfyldelse af dit CVR nummer for virksomheden\nI rubrik 301 skal du oplyse, hvorvidt din virksomhed er undtaget fra at afgive regnskabsoplysninger, og i så fald skal du i rubrik 302 anføre en gyldig begrundelse for fritagelsen.\nI rubrik 303 skal du skrive, om du har fået hjælp til udfyldelse af Oplysningsskemaet af en revisor eller en anden professionel part. Hvis du har fået hjælp, skal du i rubrik 304 anføre, om revisor har foretaget en udvidet gennemgang, revision eller lignende.\nSkal du have hjælp til selvangivelse?\nHar du spørgsmål til din selvangivelse, eller har du problemer med at udfylde visse dele af den, vil SKAT typisk gerne hjælpe dig med at få svar på spørgsmål. Er det en helt sædvanlig selvangivelse 2019, vil det typisk ikke volde de store problemer, og oftest vil det kun være enkelte rubrikker, du kan være i tvivl om.\nHvis du sidder med en udvidet selvangivelse, kan det være lidt mere indviklet at få udfyldt korrekt, og her kan forskellige bogføringsprogrammer ofte hjælpe dig på rette vej. Men hvis du driver en virksomhed, vil du typisk også have en revisor. Og når du alligevel benytter dig af en revisor i et vist omfang, kan det være en god idé at betale ham eller hende for at få lavet din udvidede selvangivelse korrekt. En revisor vil først og fremmest sikre, at din selvangivelse er korrekt udfyldt, men han kan faktisk også hjælpe dig med at gennemskue, hvilke fradrag du kan have glæde af – og dermed også sikre dig, at du ikke snyder hverken dig selv eller SKAT.\nLæs også: Alt du bør vide om topskat


Outwell Nevada MP - køb online her\nDet populære Nevada MP har sovepladser til fem personer i to koksgrå Royal Master Bedrooms med prægede fronter. Teltets tunneldesign med vinklede stålstænger giver en god pladsudnyttelse. Fleksibilitet og bekvemmelighed sikres med en overdækket sidedør, panoramafront med fem vinduer og døre med netfor i oversejlet.\nOutwell Wind Stabilizer System vindstyrke 10 anvender et stærkt burrebånd som ekstra fikspunkt mellem teltstangen og oversejlet. Et effektivt system som sikre at teltet holdes stabilt, uanset vejret.\nStore vinduer med lynlåsgardiner beskytter privatlivet, men sikrer samtidig et godt udsyn\nFleece gulvtæppe Nevada MP\nDobbelt tagbeskytter Nevada MP\n3-lags isoleret gulvtæppe Nevada MP\nUnderlag Nevada MP


I Publisherkan du ændre tekstfarven ved at vælge en farve fra publikationens farveskema eller ved at vælge en ny farve, tonfarve eller skyggefarve. Du kan f.eks. ændre tonfarven fra mørkeblå til blå blå i blågrøn ved at tilføje hvid, eller du kan ændre nuancen fra blå farvefarve til blå ved at tilføje sort.\nVælg den ønskede farve på paletten.\nI dialogboksen Farver skal du vælge den ønskede farve under fanen Standard, fanen Brugerdefineret eller ® PANTONE.\nBemærk!: De pantonefarver® der vises, svarer muligvis ikke til PANTONE-identificerede standarder. Kontrollér de aktuelle FARVEpublikationer i PANTONE for at få nøjagtig farve. PANTONE® og andre Pantone, Inc.-varemærker tilhører Pantone, Inc. © Pantone, Inc., 2007.\nPublisher anvender farven på den markerede tekst og føjer den til paletterne Skriftfarveog Fyldfarve.\nAnvende en nuance eller skygge\nDu kan ændre farven på teksten og derefter finjustere farven med tonefarve eller skygge. Du kan dog ikke udfylde farven med mønstre (f.eks. en gentaget vandret eller lodret linje), strukturer (f.eks. simuleret trækorn) eller graduussioner (f.eks. et forløb fra lysegrå til en mørkegrå).\nVælg den farve, du vil bruge som grundfarve for nuancen eller nuancen, på listen Grundfarve.\nBemærk!: Den aktuelle farve for den markerede tekst vises som grundfarven.\nVælg den ønskede nuance ellerskyggefarve under Tonfarve/Skygge.\nPublisher anvender nuancen eller nuancen på den markerede tekst og føjer den til paletterne Skriftfarveog Fyldfarve.


Gode gratis datingsider escort kongsberg möteplassen\nCougar dating er primært for erotiske formål, men benyttes nu engang også af mange til at finde en partner.Data er, at dating sider ikke fungerer gratis, og at udbydere skal investere en andel penge i teknologi, sikkerhed, personale og marketing igang at beherske blive for markedet. Vores bedste vink til dig, er at tilmelde dig forskellige dating sider, og prøve deres gratis version af eldst. Erovie Cougar dating sider: Det er dog i rigtigt mange tilfælde slet ikke muligt for botten at ankomme ind for din profil, når du opretter dig på ei gratis datingside. Dette kan gøres for mange forskellige måder, men som tidligere nævnt er det generelt rigtigt svært for mange at ankomme i assosiasjon med det modsatte køn. Der er da heldigvis også rigtigt mange anslagsvis reelle kontoer, hvor du vil møde mennesker hvilken ikke for nogen måder snyder med hvem dem er. Det er muligvis den bedste gratis datingside, som er helt og aldeles betalingfri.\nVideo: Alle Gode Ting - "Døradeal"\nHvordan skal dale finansieres? Det er selvfølgelig ikke gratis! Flirtbørser, hvilken på grund af egen meget lille målgruppe høje singler, handicappede singler osv. Jeg håber ikke at du er alt igang ked af at være scrollet igennem de halv-gratis datingsider eldst, for hvad der kommer nu, skulle meget gerne være ventetiden værd. Brug gratis dating sider i Danmark! Hvor det flyder over med dating wot ram 2 matchmaking sider henvendt arvtager og yngre, s er der ikke ligefrem mange valgmuligheder igang den voksne del af befolkningen. Dale spørgsmål kan du allikevel alligevel av afklaret ved at avsløre på deres personlige blog, som er tilknyttet profilen.\nAfgørende anonymitet, også ved autonom dating. Nu har Abiword her for siden fået lov à at avfatte en helvedes masse bare, hvad Abiword tænker anslagsvis gratis dating online. Det er muligvis den bedste gratis datingside, som er helt og aldeles betalingfri. Dette varierer fra udbyder til udbyder, læs mere på datingsider anmeldelser. De har det ganske enkelt nemt, altså andre mennesker gør, hvad de kan for at få deres gunst. Fast må det siges at være anslagsvis fornuftigt at tage beslutningen og forsøge at finde en alliert man kan dele sit liv med, i stedet for at have det rigtigt dårligt med ei følelse i maven af, at bart er lidt for adskilt i altet.\nOfte også igang at få adresser, der kunne bruges til andre interesser alias sælges à en alliert. Og vil du ansett betale igang en fed datingoplevelse? Det ligger naturligvis i vores instinkter, at vi så vidt muligt skal finde os ei mand alias kone, således at Abiword kan reproducere. Funktionerne er mange og reklamerne ikke alt igang mange. Den nye "freemium"-model på dem delvis dating sider autonom I anslagsvis lancerede Badoo den såkaldte "freemium-dating":\nBedste christian dating zimbabwe dating site igang unge Avkom Name attributt dating sider for arvtager World. Tag og tilmeld dig af de forskellige dating sider, og kom i gang med at date allerede i dag! For Attributt Dating Arvtager Sider Online dating site, anbefalte datingsider, sex dating in new york arnested, dating igang unge fenomen 14, datingsite 50 nl, telefoon dating. No one was building a dating app particularly for India. Alt i alt, ei af mange lækre dating sider. Også du kan oprette ei gratis dating profil og gå for i dag! Nu à noget lidt andet Abiword har for hjerte her fra redaktionen. Ved at tilmelde dig gratis versionen af dem bedste dating sider, kan du hurtigt finde ud af bare udvalget af potentielle ektefeller er der du forventer det, bare du kan finde ud af behandle hjemmesidens system og bare hjemmesiden i det behandle taget er noget igang dig. Altsammen via dette side igang gratis dating imellem farmere. Dk attributt dating sider for arvtager er muligvis en blandt mange online dating sider, P dating.\n25.08.2017 : 14:17 Kazuru:\nWirklich fab-Aufnahme m8


Udstyrspakker til uv jagt - jagtundervand.dk\nHvilken undervandsjagtpakke passer dig?\nBronze pakken er til den nye undervandsjæger, der søger at komme igang uden at blive ruineret. Her får du super udstyr der holder dig varm året rundt. Ukompliceret pakke med ALT du skal bruge for at komme godt igang.\nSølv pakken anbefaler vi til dig, der for alvor vil i gang med uv jagt. Denne pakke indeholder alt gear du skal bruge, til at skyde de største fisk i Danmarks farvande. Med denne pakke tænker du ikke på opgraderinger, men derimod på dit næste dyk og din næste store havørred!\nGuld pakken indeholder det bedste af det bedste. Dette er en creme de la creme pakke med det ledeste udstyr, til den kvalitetsbevidste undervandsjæger. Her er der kælet for selv den mindste detalje, og dragt, handsker, sokker er det bedste og mest flexible neopren på markedet. Køb den og hold op med at bekymre dig om andet end hvornår du skal ud igen på en ny fed natur oplevelse.\nUndervandsjagt leje af komplet udstyr\nKomplet Bronze Undervandsjagt Sæt\nKomplet Sølv Undervandsjagt Sæt\nKomplet Guld Undervandsjagt Sæt


De ældre køber på online firmaer - Havefamilien\nHjemDe ældre køber på online firmaer\n12. september 2021 Tobias Ehlig Ikke-kategoriseret 0\nStørstedelen af internet outlets tilbyder nu et hav af forskellige leveringsmetoder. Den mest benyttede er efterhånden pakkeshops, hvor du selv afhenter dine nye produkter når det passer dig bedst. Fragtmetoden er jo temmelig uproblematisk, samt endda ydermere den mest betalelige form for fragt.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig vældig essentiel om vi behøver din ordre nu og her, og derfor er det i sandhed passende at man besigtiger det estimerede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nTemmelig mange internet forhandlere udlover 1 dags fragt på en lang række af deres produkter, hvilket dog forudsætter at du bestiller før et angivent klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få varerne klar inden de logistikansatte drager hjemad.\nIndtil flere forretninger på nettet lover levering uden beregning\nDet er i dag ret let for almindelige mennesker at lave prissammenligning i blandt diverse online firmaer hos www.havefamilien.dk og til gengæld har adskillige forhandlere på nettet været nødt til at sænke salgspriserne på varerne – til drenge og piger, samt også til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nMen det kan alligevel være nyttigt at checke et par forskellige forhandlere på nettet efter udsalg forud for at du shopper, så man er skudsikker på at modtage den bedste pris.\nForud for at nogen handler på en internet forhandler bør man i princippet tage stilling til e-shoppens betingelser, men det er gerne ikke særlig interessant.\nAlternativet kan derfor være at kontrollere om netbutikken er medlem af e-mærket, grundet at det ofte er et fingerpeg om at internet virksomheden understøtter de opstillede regler, foruden at webbutikken fra tid til anden undersøges af sagkyndige der har meget erfaring med vilkårene på området. Desuden får du chance for at få bistand, ifald du forvoldes dilemmaer i processen med din handel.\nEndvidere stiller vi forslag om at kunden er vidende om de mest vitale reglementer der kan have betydning for handlen, eksempelvis hvilken byttepolitik webbutikken benytter. I relation til det er det også afgørende, at man når som helst bibeholder ens kvittering på e-mail, således man en anden gang kan bekræfte købet, uden hensyn til om du er på shopping til en dreng eller pige.\nTrustpilot byder på fuldstændig udmærkede muligheder for at eftergå ganske mange øvrige køberes iagttagelser og på grund af dette er det prisværdigt, at du betragter online shoppens omtaler før du lægger din bestilling.\nFacebook indebærer på samme måde super tiltalende metoder til at få kendskab til online forretningens troværdighed. I øvrigt er der nogle online forretninger hvor folk kan sammensætte en evaluering af ordreforløbet, som lige så vel bør udnyttes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har tætte samarbejder med en gruppe internet firmaer da vi introducerer butikkernes varer, og indhenter kommission forudsat en af vores besøgende gennemfører en ordre.


Levendehav.dk - Marsvin og pingere\nPinger alarm og marsvin\n"Pinger" er ikke kun VIP men også akustiske alarmer som skal forhindre at hvaler og delfiner bliver fanget i garn. Dette er en lille opbyggelig historie om hvorledes den videnskabelige verden langsomt, men ubønhørligt overtager den virkelige og hvor det politiske bureaukratiet fortsætte som intet var hændt.\nI de danske farvande lever den ”lille danske hval” marsvinet. En nuttet lille gris som får megen opmærksomhed, fordi denne lille danske hval yngler i vore farvande og fordi danske erhvervs garnfiskere fanger den i deres garn.\nFoto fra www.hvaler.dk\nFiskerne har ikke andet end problemer med grisen som er helt uden værdi for dem, mens andre lever godt og fedt af denne lille havgris og dets problemer.\nMiljøorganisationer, forskere og en masse projekter lever af dette lille dyr. Ja hele centre lever direkte af de grusomheder centerets ansatte påstår, fiskerne skaber for marsvinet.\nDisse forskere og al deres væsen får bevillinger fordi de arbejdede på sagen, fordi de leverer løsninger på de ”alvorlige” problemer som fiskerne påfører marsvinet. Mens fiskerne, de slyngler på deres side, lader stå til og hånt om grisen og ikke mindst grisen beskyttere, dvs. forskere, centre og naturens vogtere. Alle mulige og bestemt ikke mindst umulige tal, optællinger, forslag og projekter har set dagens lys. Klart nok må man sige, for med bevillingerne følger de mange forslag. Og når oplevelses centre skulle leve af det, bliver grisens problemer i hvert fald ikke mindre.\nI mange år har vi fra Levende Havs side forsøgt at moderere det der er foregået omkring marsvinet, nødvendiggjort af at begge parter, fiskere og forskere, følte sig truet på levebrødet. Fiskerne fordi deres fiskeri kom under et større og større pres som følge af flere og flere restriktioner og forskerne, fordi mere vil have mere, og flere og flere forskere kom til og derfor blev problemerne skruet op i takt med de stigende økonomiske behov.\nVi gik ind i dette minefelt, for det er et minefelt, af flere grunde. Vi finder det ex. forkasteligt, at bare fordi nogen har lært at skrive og lægge sammen på et universitet, og skal leve af det, så tillader de sig i denne sag, at bruge fiskerne som middel til eget formål. Vi gjorde det også fordi problemet var til at overskue og så har vi ellers den grundlæggende holdning, at når fiskeriet foregår på en ordentlig og forsvarlige måde og problemet med bifangsten af marsvin er helt uundgåelig og en helt igennem ”utilsigtet bifangst”, så bliver vi alle nødt til at lære at leve med at det forekommer. For der er ingen på denne jord der ønsker at skade de marsvin, alle forsøger at undgå det, lige bortset fra de industrier og andre som bruger havet som skraldespand for det er det billigste – hvad kan man ønske sig mere?\nNetop at lade fornuften råde. Men fornuften er sørgeligt fraværende i den videnskabelige disciplin der handler om at skaffe bevillinger, her er det klogskaben som råder. Og her er første regel, at den kloge narrer den mindre kloge. Så forskerne smider fornuften overbord og sætter gang i klogskaben, for det er jo det de har fået den til. De overhørte selvfølgelig fiskerne, som fra dag et frabad sig forskernes indblanding i noget de ikke havde forstand på.\nMen også her gjorde fiskerne regning uden vært, for det værste man kan sige til en forsker er netop, at det har de har ikke forstand på. For så tager en vis herre ved dem for at bevise og dokumentere at de har forstand. Ja så er fanden som bekendt løs. Og fiskerne de banditter kan man ikke stole på, for de lyver værre en hest kan rende når det gælder hvor mange fisk og hvor de har fanget de fisk. Så selvfølgelig lyver de også når de f.eks. fortæller, at de aldrig nogensinde hverken har fanget eller hørt om nogen der har fanget et marsvin i Østersøen.\nOg sidst men ikke mindst, så var der ikke biologiske problemer, bestandene af marsvin var ikke truet, selv om forskerne selvfølgelig, oftest mod bedre vidende, forsøgte at få gehør for det modsatte. Og etisk var der heller ikke de store problemer, selv om forskerne og deres mange støtter i natur- og miljøbevægelsen havde fået for vane at sælge deres budskaber med en bevist argumentation som ”marsvinene led druknedøden i fiskernes garn”. Under og overforstået, at det jo er en grusom død. Men der er intet etisk problem for alle havgrise drukner før de dør – det er nu engang livsbetingelsen for en havgris.\nVi bidrog med forslag, indlæg og redegjorde for, at fordi der var en større tilbagegang af fiskere på havet, end marsvin i havet, ville problemet løse sig selv. Men for pokker da også - det er også noget af det værste man kan sige til forskere og kostbare centre, for hvis problemet løser sig selv, hvad skulle de så leve af?\nMen uanset hvad, så var og er det ikke desto mindre et faktum, at problemet har løst sig selv. Men igen, fakta har som bekendt dårlige ods, når fakta møder de helt store løgne fra videnskaben og store natur- og miljøorganisationer hvis økonomi er helt afhængig af de menneskeskabte problemer i naturen.\nEn af de helt store løgne blev naturligt nok også markedsført af en af de helt store spillere i spillet om havets lille danske gris. Verdensnaturfonden WWF førte sig frem i sagen med påstande om marsvin der druknede i Østersøen. Og heldigvis for deres sag druknede marsvinet oven i købet i det værste af alle garn der findes – nemlig drivgarnet. Hvem husker ikke de store kampagner til forsvaret for forbuddet om brug af drivgarn til fangst af tun i de store have, fordi de garn bifangede delfiner? Så laksefiskerne i Østersøen, som brugte de drivgarn, som alle der intet ved om havet og fiskeriet alligevel VED, er det værste garn der findes, skulle stoppes. Og i den sag fik de kræfter stor opbakning fra sportsfiskerne, som meget gerne ville have laks og ørreder for sig selv til brug for deres sport med små motorbåde påmonteret flere hundrede hestes påhængsmotorer.\nWWF gik så langt, at de var rede til at forbyde al garnfiskeri i Østersøen for at rede det sidste om nogen marsvin i Østersøen. For som WWF mener, er det vel ikke andet en løn som forskyldt til de løgnagtige fiskere.\n(Her er det sin plads at få understreget, at når forskerne og organisationerne slæber rundt på dette billede af fiskerne så hænger det uløseligt sammen med, at forskerne og naturens vogtere kun mødte ”fiskerne” i form af toppen i fiskeriets organisationer. Og når man møder de folk og hører på hvad de siger og mener, så forstår man bedre den dybe kløft der er udbygget mellem de aktører. For de er meget grove i sproget og når det gælder deres økonomiske interesser, er det også sandt, at de herrer lyver stærkere end hesten kan rende. De seneste år har erhvervet dog fået nye ansatte og udviklet et sprog der har fjernet den aggressive og grove form og det hænger sammen med, at erhvervsfiskeriets top i dag er større end fiskeriet selv og at det nu betaler sig at tale pænt. De mange millioner kroner som lønner toppen af dansk fiskeri og al dets uvæsen kommer i dag fra de offentlige kasser. Så de og forskerne og de store naturvogtere har nu store fælles økonomiske interesser)\nMen de forandringer ændrer ikke på de fejl de tidligere har begået.\nFor hele denne polemik op gennem 90’erne og starten af 2000 vækkede selvfølgelig de store nationale og internationale politiske embedsværk som altid er klar til at kaste sig over sager som er relativ omkostningsfrie, men hvor der meget gerne må være etik og værdier på spil. Særlig EU værket har fokus på sådanne sager. Og over årene og efter en masse dyre rapporter, undersøgelser og analyser, fik dette værk efterhånden skrevet sig frem til et omfangsrigt sæt love og regler om hvordan garnfiskeriet skulle foregår for at slippe for bifangsten af disse marsvin.\nOg disse love og regler gælder den dag i dag.\nDenne artikel er inspireret af Lovtidende den 12. marts og ”Bekendtgørelse om anvendelse af akustiske alarmer (pingere) i visse fiskerier1)” en bekendtgørelse som følger efter en fra 2007 osv. Og den pålægger de danske garnfiskere at bruge de såkaldte pinger som monteres på garnene for at skræmme marsvinene væk.\nMen da jeg så sagen tænkte jeg ”Jamen der er jo ingen fiskere der brugere de pinger” så hvad foregår der? Jeg viste da godt at x antal mennesker levede af sagen, men jeg troede faktisk ikke der var nogen interesse i sagen længere.\nDet er der så vidt heller ikke, men det forhindre ikke bureaukratiet i deres arbejde. Det kører derud af med deres love og regler og hvad der foregår ude i fiskeriet er ligegyldigt bare det danske bureaukrati sørger for at forsyne deres kollegaer i EU med det de vil have, så er alt godt.\nSå der findes et omfangsrigt sæt regler og love som fornyes uden ændringer hvert andet år. X antal mennesker lever af det og EU støtter sagen. Fiskerne fortæller mig at Danmarks Fiskeriforening får en masse penge til sagen, de har købt et stort antal pinger som ingen bruger og det hele betales af skatteyderne.\nNaturens vogtere WWF og andre er tavse som østers, for der er nu andre dagsordner der skal varetages. Ligesom de ikke sagde et ord her først i 2009, da en svensk videnskabelig rapport dokumenterede, at der ikke var og aldrig havde været problemer med bifangst af marsvin i laksefiskeriet med drivgarn i Østersøen. Men den dokumentation kom bare et par år for sent for nu er drivgarn forbudt ligesom det er blevet forbudt (I Danmark) at sælge de store laks fordi de indeholder for meget dioxin og ligesom det nu er påbudt fiskerne at bruge de pinger som kun producenterne og udviklerne tror virker på noget som helst, men hva fanden, der er jo penge i lortet.\nOg så kværner bureaukratiet ellers derude af.\nLevende Hav aktiv. marts 2009


Bibelselskabet udgiver ny essaysamling om mad og tro\nDet Daglige Brød udkommer på Bibelselskabets Forlag den 6. november. Forfatter Kristian Ditlev Jensen er redaktør. Foto: Bibelselskabet.\nDet daglige brød er blevet til med bidrag fra blandt andre Hella Joof, Pia Kjærsgaard, Benny Andersen og Kristian Ditlev Jensen\nDe har bidraget til Det daglige brød\nKristian Ditlev Jensen (red.)\nDen 6. november udkommer Det daglige brød på Bibelselskabets Forlag.\nKristian Ditlev Jensen er redaktøren bag den formfuldendte udgivelse, der rummer overvejelser og opskrifter fra 12 kendte danskere.\nBegynd med en bordbøn af Benny Andersen, få Hella Joofs opskrift på det, der skulle være Vorherres yndlingssmåkager, lav smørrebrød med Kristian Ditlev Jensen eller bliv inspireret til en græsk menu af Pia Kjærsgaard.\nDet daglige brøds 12 essays byder på sjove, anderledes og vidt forskellige møder mellem mad og tro, mellem næring og nydelse, mellem vin og spiritualitet, mellem brød og krop.\nDer er skøn og overraskende viden om øl, der er hårde analyser af protestantismens væsen, hverdagens spegedreng og lam i marsken. Der er også flæsk og sensualitet i bogen. Og syndige æbler – pas på!\nBidragyderne til Det daglige brød. Mikael Bertelsen, Sørine Gotfredsen og mange flere.\nDet daglige brød fra Fadervor\nVi kender det daglige brød fra Bibelens Fadervor, som er den bøn, Jesus lærer disciplene at bede. De skulle bede den ofte, og derfor er den i sig selv det daglige brød. Men det daglige brød er også det faktiske brød, for uden mad og drikke duer helten ikke.\nOg det gælder os alle, når vi bakser med vores hverdag og den daglige trummerum. Der må kalorier til. Vi skal have noget at stå imod med.\nI bogen findes en række opskrifter, så man selv kan gå i køkkenet og gøre forfatterne kunsten efter. Fotograf Søren Rønholt står bag bogens mange smukke fotos.\nDet daglige brød udkommer den 6. november 2015. Der er udgivelsesreception på Bibelselskabets stand på Bogforum (stand C1-005) kl. 16.00, og alle er velkomne.\nDet daglige brød byder med 12 essays på flere sjove, anderledes og vidt forskellige møder mellem mad og tro, mellem næring og nydelse, mellem vin og spiritualitet, mellem brød og krop.\nBenny Andersen står bag den bordbøn, der indleder Det daglige brød. Læs om Benny Andersens forhold til Bibelen, og se hans moderne bøn


Aaskov Havekreds - lokal kreds af Det kongelige danske Haveselskab - Forside\nHaveinteressen er stor i vores lille kreds, som pt har ca. 65 medlemmer, og der er en god opbakning fra medlemmerne og også fra ikke medlemmer, som er lige så trofaste til at møde op til de forskellige havearrangementer i kredsen. I Aaskov Havekreds arbejder vi på at skabe spændende havearrangementer, dette gælder især åbne haver, som vi ved har størst interesse blandt medlemmerne, men vi har også pilefletkurser, plantemarked, foredrag, påske- og julearrangementer på programmet. Hvis nogle sidder inde med ideer til et arrangement eller en have, som burde ses, så kontakt os endelig på havekredsen-aaskov@hotmail.com\nAaskov Havekreds er skam også på facebook, og her viser vi nogle gange flere fotos fra kommende arrangementer, og vi håber også at kommentarerne vil flyde flittigt. Skriv gerne hvordan I har oplevet et arrangement eller hvis I har andet på hjertet.\nFå mails om arrangementer\nSelv om alle medlemmer hvert år modtager et årsprogram, så kan det stadig være svært at huske når et arrangement sker. Hvis du ønsker at modtage en reminder, så send din mailadresse til havekredsen-aaskov@hotmail.com\nDenne hjemmeside opdateres ikke længere, i stedet kan man gå ind på www.haveselskabet.dk og finde vores nye hjemmeside under afdelinger og kredse eller evt. følge dette link https://haveselskabet.dk/aaskov\nParkerne ved Borris\nNogle gange har man lov at være heldig med vejret! Dagen efter at der havde været et voldsomt skybrud på Borris egnen, besøgte Aaskov Havekreds to dejlige landbohaver i dette område. Se de mange fotos og omtale\nHavevandring ved Skarrild\nAaskov Havekreds har normalt en ret god aftale med vejrguderne, for det er yderst sjældent at det er dårligt vejr, når der er arrangeret havevandring, men noget i denne aftale måtte alligevel være gået lidt galt, da der var en ret god blæst ved en havevandring i to landbohaver lidt uden for Skarrild onsdag den 31. maj. Se mere omtale og fotos\nBustur mod det østjyske\nAaskov Havekreds tog på den årlige bustur søndag den 11. juni, og denne gang gik turen med 33 tilmeldte mod det østjyske. Se de mange fotos og omtale\nBustur til CHP Garden Show\nAaskov Havekreds havde sammen med Videbæk og Omegn, Rækker Mølle og Fjelstervang slået pjalterne sammen til en festlig bustur til CPH Gardenshow i Valbyparken lørdag den 24. juni. To busser startede ud fra Videbæk og Kibæk med i alt 81 passagerer og 3 buschauffører en meget tidlig lørdag morgen. Se de mange fotos fra dagen\nVær obs på ændret dato og demonstratør i forhold til udsendt årsprogram\nVores juleinspiration finder sted mandag den 20. nov. i Alhuset. I år skal vi se den kendte blomstermand Johnny Haugaard demonstrere kreative juledekorationer, og mon ikke vi også vil opleve en god underholdning fra Johnnys side. Se mere info\nAaskov Havekreds havde stort forårs plantemarked lørdag den 20. maj, og på trods af det lidt små kolde vejr, så var der gang i havefolket, for der blev flittigt handlet planter og andre haverelaterede ting. Der var var 26 stande med en god variation af stauder, sommerblomster, alpin, roser, træer og buske, pileflet, betonpynt, honning, jernpynt og herud over solgte 4H kaffe og kage og det lokale ismejeri stod med isvognen. A. Flensborg demontrerede robot plæneklippere og fik en del aftaler i hus. Plantemarkedet er altid en hyggelig og berigende dag, som mange ser frem til og her er haveglæden helt i top. Se de mange fotos fra dagen\nMå vi se din have?\nDet er altid dejligt og inspirerende at se andres haver, men hvad med at vise din egen have frem. Det kan være rigtigt sjovt at se haven gennem andres øjne og udveksle erfaringer med andre haveglade mennesker. Din have behøver ikke at være perfekt og ryddet for alt ukrudt. Hovedsagen er at, du er glad for haven og lyst til at vise den frem. Hvis du har lyst til at vise din have frem eller har spørgsmål, så ring til os se tlf. under bestyrelsen eller mail til os på havekredsen-aaskov@hotmail.com


Rækkefølge på serier/manglende afsnit - Kundeservice Rækkefølge på serier/manglende afsnit - Kundeservice\nChat > Vores indhold > Rækkefølge på serier/manglende afsnit\nVisse serier på Viaplay har ikke afsnittene i samme rækkefølge som hos andre tjenester, f.eks. IMDb. Hos Viaplay følger vi den afsnitsrækkefølge, som bliver angivet af de respektive produktionsselskaber.\nDer findes flere årsager til, at rækkefølgen af afsnit kan variere. For eksempel kan IMDb følge den rækkefølge, som serien sendes i på amerikansk TV. Det er nødvendigvis ikke altid det samme for danske eller internationale sendinger og streamingtjenester.\nFor nogle af serierne er afsnittene fordelt forskelligt og kan havne i en anden sæson, end hvad der f.eks. står på IMDb. Vi følger også produktionsselskabernes instrukser ved fordelingenen af afsnit og sæsoner. Sådanne serier kan f.eks. være Family Guy, South Park og American Dad.\nBemærk, at ikke alle TV-producerede afsnit altid bliver tilgængelige for streamingtjenester, på grund af indholdet. Derfor kan visse afsnit fuldstændigt mangle på Viaplay.