Brancheundervisningsnotat om spildevand og rensningsanlæg\nArbejdspladsvurdering generel samt ATEX APV\nVaccinationer grundet arbejde med spildevand og kloakslam\nPsykisk 1. hjælp ved særligt farligt arbejde fx i brønde\nManuel håndtering af dæksler\nVagtmænd ved arbejde i brønde, ledninger m.m.\nNedstyrtningsfare fx ved manglende sikkerhedsforanstaltninger ved bassiner.\nForkert brug af stiger og stilladser fx ved opstilling på en skrå bassinbund.\nMangelfuld udluftning og måling for eksplosive og sundhedsskadelige stoffer ved nedstigning i brønde og ledninger,\nEksplosive eller giftige gasarter i indløbsbygværker og pumpestationer\nTrange rum og alenearbejde\nArbejde på skrå arealer\nStøj i maskinrum\nKemiske belastninger ved kontakt med\nAerosoler fx ved højtryksspuling\nLuftbårne bakterier og vira\nStøvudsættelse ved rensningsanlæg med slamafbrænding eller udtørret slam.\nKemiske stoffer til fremme af processen:\nPolymerer ved afvanding\nMangelfuld ventilation på rensningsanlægget\nPassende beklædning til udendørs arbejde.\nSpildevand og rensningsanlæg – brancheundervisningsnotat\nMålgruppen for et brancheundervisningsnotat (BUN) er Arbejdstilsynets tilsynsførende med fokus på erfarne generalist tilsynsførende. Et BUN omhandler derfor ikke alt, men kun det væsentligste inden for branchen, som en erfaren tilsynsførende har brug for. Der sættes ikke skøn under regel, men der reageres altid ud fra konkrete vurderinger af forholdene på den virksomhed, hvor tilsynet finder sted. Den tilsynsførende kan også forholde sig til og reagere på andre arbejdsmiljøforhold end dem, der er nævnt i BUN’et.\nIntroduktion til branchen ”Spildevand og rensningsanlæg”.\nBranchen er kendetegnet af hovedsageligt kommunalt ejede aktieselskaber.\nSpildevand indeholder et højt indhold af næringssalte (specielt kvælstof og fosfor) samt organisk stof og kemikalier. Spildevandet fra industrien indeholder også disse stoffer dog ofte i en meget højere koncentration. Spildevand i form af regnvand indeholder som regel sand, olie, grene, blade m.v.. Formålet med et rensningsanlæg er at fjerne disse stoffer og materialer.\nDe arbejdsopgaver, der kendetegner arbejdet på et rensningsanlæg, er overvejende\novervågning af renseprocesser,\nanalyser af spildevand og slam,\nreparation og vedligeholdelse af anlæg og processer.\nFigur 1: Rensning af spildevand sker som vist på nedenstående principopbygning:\nSvejseuddannelse, hvis der svejses eller slibes i metal.\nDer skal ud over den almindelige Arbejdspladsvurdering som hovedregel også udarbejdes særlige APV i forbindelse med eksplosiv atmosfære. Denne særlige arbejdspladsvurdering skal bl.a. indeholde følgende:\n Kortlægning og vurdering af risici fra eksplosiv atmosfære.\n Klassifikation af områder med farlig eksplosiv atmosfære i zoner.\n Foranstaltninger til at undgå dannelse af farlig eksplosiv atmosfære.\n Foranstaltninger til at undgå antændelse af farlig eksplosiv atmosfære.\n Foranstaltninger til at begrænse de skadelige virkninger fra en eksplosion.\nHar de ansatte de obligatoriske vaccinationer?\nIfølge bekendtgørelse om kloakarbejde skal personer, der i størstedelen af deres arbejdstid er beskæftiget med håndtering, behandling eller analyse af spildevand, kloakslam og lignende være effektivt vaccineret mod\nleverbetændelse (Hepatitis A),\nstivkrampe (tetanus) og\nbørnelammelse (polio), inden arbejde med kontakt med spildevand påbegyndes.\nManglende eller mangelfuld arbejdspladsvurdering for arbejde i eksplosive atmosfærer giver ud over påbuddet et rådgivningspåbud.\nPåbud om at sikre obligatoriske vaccinationer, hvis disse ikke er gennemført.\nReguleres i hht. bek. om kloakarbejde.\nSe endvidere AT-vejledning D.2.14 om vaccination af personer, der er beskæftiget med kloakslam og spildevand.\nPsykisk førstehjælp ifbm. traumatiske hændelser i arbejdet Der arbejdes bl.a. under jorden, hvilket kan indebære en særlig risiko for alvorlige ulykker.\nStor arbejdsmængde og tidspres Stor arbejdsmængde og tidspres kan fx være en belastning, hvis medarbejderen ikke har mulighed for at holde pauser, har meget overarbejde eller tilsidesætter sikkerhedsforanstaltninger pga. tidspres. Påbud med frist om at forebygge psykiske belastninger som følge af stor arbejdsmængde og tidspres (evt. strakspåbud).\nManuel håndtering af dæksler Ved nedgang i eller visuel kontrol af anlæg i brønde, kloaker, eller andre bygningsværker, skal dæksler og andre afdækninger ofte løftes væk. Afhængig af vægten, bør dette ske ved brug af tekniske hjælpemidler i form af f.eks. løfteredskaber. Det kan være et spil eller lignende. Påbud om forsvarlig håndtering af dæksler, hvis vægt og rækkeafstand tilsammen udgør en sundhedsfare.\nReguleres i bkg. om manuel håndtering. Efter en konkret vurdering.\nForkert brug af stiger og stilladser.\nI brønde, ledninger og andre trange rum skal der under arbejdets udførelse oven for den opgang, som er nærmest arbejdspladsen, være posteret 2 vagtmænd, som til stadighed har kontakt med de arbejdende personer. Vagtmændene skal være forsynet med fornødent redningsapparatur, samt hejseværk. De skal hurtigt kunne tilkalde hjælp enten gennem hensigtsmæssigt placeret telefon eller radioanlæg.\nHejseværket skal være typegodkendt.\nVagtmændene skal være instrueret og oplært i at benytte hejseværket.\nRedningsapparaturet skal virke korrekt, og være efterset efter leverandørens anvisninger.\nDer måles for eksplosive og sundhedsskadelige dampe, samt iltindholdet. Inden og under nedstigningen.\nEfter en konkret vurdering (Straks) Påbud om effektive foranstaltninger mod nedstyrtning ved akut fare.\nDer kan evt. gives strakspåbud om midlertidige foranstaltninger indtil den endelige løsning er tilvejebragt i form af fx fornøden afspærring, skiltning m.v.\nReguleres i bek. om faste arbejdssteders indretning.\nVær opmærksom på hvordan virksomheden har planlagt og tilrettelagt alenearbejde i trange rum. Har virksomheden truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at forebygge risikoen for alvorlige ulykker ved alenearbejde, og er der tilstrækkelig mulighed for at tilkalde assistance effektivt?\nEfter en konkret vurdering (Straks)/Påbud om at forebygge og nedbringe risikoen for alvorlige ulykker ved alenearbejde i trange rum.\nEn del af arbejdet på et rensningsanlæg forgår ved udendørs vedligeholdelse af græsarealer og overløbsbassiner og lignende med skrå sider. Her kan der være fare for nedstyrtning i bassin. Vær opmærksom på, om og hvordan man er sikret mod nedstyrtning, om man bruger egnede tekniske hjælpemidler evt. bruger line eller andre foranstaltninger. Ved brug af sikkerhedsline, skal denne kunne optage et træk på 1200 kN. Brug af sikkerhedsline er til kortvarigt arbejde og kun hvis arbejdet ikke på anden måde kan planlægges, tilrettelægges og udføres forsvarligt.\n(Straks) Påbud om at arbejdet skal planlægges og udføres fuldt forsvarligt.\nPåbud om at anvende egnede tekniske hjælpemidler. Efter en konkret vurdering.\nVær opmærksom på om der er truffet støjdæmpende foranstaltninger, til at reducere eller fjerne støj på faste arbejdssteder\nEr der høreværn til rådighed, og bruges de.\nVed overskridelse af støjgænser afgives påbud om at reducere eller fjerne støj på faste arbejdssteder, og evt. påbud om brug af høreværn. Efter en konkret vurdering.\nKemiske belastninger ved:\nLuftbårne bakterier og vira.\nStøvudsættelse kan forekomme ved rensningsanlæg med slam afbrænding, eller udtørret slam.\nVær opmærksom på om de ansatte udsættes for kontakt med spildevand. Dette sker især, hvor væskeoverflader brydes. Herved kan dannes aerosoler, som indeholder mikroorganismer og kemiske stoffer. Størst mængde aerosoler dannes i forbindelse med:\nhøjtryksspuling og ved beluftning af spildevandsbassiner.\nsprøjt og plask i spildevandsledningerne og i åbne spildevandsbassiner.\nsammenbrud af maskineri, tilstopning af kloakledninger og rør\nEfter en konkret vurdering (Straks) Påbud om foranstaltninger mod\n1. synlige sprøjt, plask eller aerosoler.\n2. udsættelse for synligt støv\n3. evt. med midlertidige foranstaltninger i form af masker.\nVed akut fare evt. strakspåbud.\nReguleres i bek. om arbejdsstedets indretning og bek. om biologiske agenser og arbejdsmiljø.\n4. Ved konkret mistanke overvejes evt. undersøgelsespåbud § 21\nKemiske stoffer til fremme\nLugt dæmpende, men kræftfremkaldende/strube. Skiltning og vagt som afbryder anvendelse når personer er i et sådant område\nVær opmærksom på om der anvendes kemisk rensning.\nTilsætter man procesfremmende stoffer mhp. f.eks. at reducere fosfor til kvælstof?\nDe mest anvendte stoffer er\nferrichlorid (meget sjældent)\nferrosulfat (sjældent) calciumhydroxid.\nEr der truffet foranstaltninger til at omgås disse stoffer efter leverandørens anvisninger? Herunder anvendelse af personlige værnemidler.\nKontroller om arbejdspladsbrugsanvisninger er til stede og følges. Vær især opmærksom på om de har de personlige værnemidler, der skal anvendes i.h.t. Arbejdspladsbrugsanvisningens.\nPåbud om udarbejdelse af arbejdspladsbrugsanvisninger, hvis disse ikke er tilgængelige.\nReguleres i bek. om arbejde med stoffer og materialer (kemiske agenser).\nPåbud om brug af personlige værnemidler i.h.t. anvisningerne i APB’en, hvis disse ikke er til rådighed eller ikke anvendes.\nReguleres i bek. om brug af personlige værnemidler.\nArbejdsproces på et rensningsanlæg udvikler såvel ubehagelige og giftige luftarter, støv eller lignende, der er sundhedsskadelige eller eksplosive, indeholder mikroorganismer, aerosoler, ildelugt eller anden generende luftforurening. Derfor skal rum som oftest være forsynet med mekanisk udsugning, der så vidt muligt fjerner forureningen på det sted, hvor den udvikles. Samtidig skal der tilføres frisk erstatningsluft af passende temperatur.\nEn del af arbejdet på et rensningsanlæg forgår med vedligeholdelse af udendørs arealer. Har de ansatte hensigtsmæssigt arbejdstøj passende til årstiden. Påbud om at sikre at hvert arbejdsrum skal have tilstrækkelig tilførsel af frisk luft uden generende træk.\nHvis der ikke på forsvarlig måde kan opnås tilstrækkelig luftfornyelse gennem vinduer, døre, ventiler og lignende til det fri, skal der indrettes en mekanisk ventilation, der giver tilstrækkelig tilførsel af frisk luft af passende temperatur og fugtighed.\n(Straks) Påbud om at de ansatte skal sikres brugen af passende arbejdstøj, der skal beskytte mod varme og kulde. Arbejdstøjet er derfor omfattet af reglerne om personlige værnemidler.\nKloakstikledning Betegnelsen for den del af forbindelsen mellem en ejendoms afløbsinstallation og hovedkloaksystemet, som er uden afgreninger. Stikledningen kan være opdelt i en privat del, og en del som tilhører den aktuelle forsyningsenhed., hvilket kan være et offentlig eller kommunalt ejet forsyningsselskab.\nAfløbsinstallation Ved ejendommens afløbsinstallation forstås den del af afløbssystemet, som er beliggende i bygninger med tilhørende grund. Afløbsinstallationer omfatter alt fra håndvaske, gulvafløb og toiletter, til nedløbsrør, brønde, nedgravede rør m.m.\nHøjvandslukke En anordning, der kan lukke manuelt eller automatisk, så der ikke kan strømme vand ind i afløbsinstallationen eller i bygningen oven for højvandslukket\nPumpebrønd Anlæg til bortpumpning af afløbsvand. Anlægget består normalt af en eller flere pumper anbragt i en opsamlingsbeholder eller –brønd.\nNedgangsbrønd Rense- og inspektionsbrønd med adgang for personer til bundløb og de tilsluttede ledninger.\nSpulebrønd Har samme funktion som en nedgangsbrønd. En spulebrønd har dog mindre diameter, og personer kan ikke gå ned i brønden.\nNedløbsbrønd Brønd, der modtager regnvand gennem rist og/eller tilsluttet ledning. En nedløbsbrønd er forsynet med sandfang og eventuel med vandlås.\nSætninger Viser sig ved at jorden synker, eller ved at der opstår huller eller fordybninger over kloakken


Semenax® Anmeldelser: Er Semenax Arbejde For Mænd Over 50? – MaleZen\nSemenax® Anmeldelser: Er Semenax Arbejde For Mænd Over 50?\nHome » Review » semenax » Semenax® Anmeldelser: Er Semenax Arbejde For Mænd Over 50?\nHvordan ejakulation Volume Enhancers arbejde? For at få en fornemmelse af den afgørende funktion af en sund og afbalanceret, rigelig mængde klimaks i mandlig nydelse, lad os tage et kig på, hvordan mandlige klimaks virker\nFor at få en fornemmelse af den afgørende funktion af en sund og afbalanceret, rigelig mængde klimaks i mandlig nydelse, lad os tage et kig på, hvordan mandlige klimaks fungerer.\nMandlige orgasme sker ved den optimale af kønsrelateret tilfredshed, når de talrige muskelmasse hold aftale samtidig: rytmiske sammentrækninger af pubococcygeus muskel (computer muskelvæv) finde sted langs med stramninger af den rektale lukkemuskel, rektum og mellemkødet, og udløsning luft kanaler og muskler omkring penis. De har muskler er tricket til at levere belastningen af sædvæsken. De første par sammentrækninger er ekstreme og tæt sammen, sker på om 0,8-sekunders intervaller. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Som Climax provenu, sammentrækninger aftage i intensitet og periode og ske på mindre regelmæssige perioder.\nIkke desto mindre, jo større volumen af væske og sæd, der er tilbudt for hver klimaks, de endnu flere sammentrækninger, det tager at skyde alle it– og hver stramningen er stærkere og meget mere ekstrem\nDet er derfor flere elementer har ramt markedet sidst, der er særligt lavet til at øge mængden af få orgasme. Nogle produkter fremhæve mere mandens evne til at begejstre en følgesvend (og sig selv) med en større, ekstra macho belastning. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Men en bemærkelsesværdig undtagelse fremhæver ikke blot bedre tilfredshed kulminerede med endnu flere sæd, men de generelle fordele for den mandlige reproduktive system. At man er Semenax ™, en af vores picks blandt produkter til meget seksuelt energiske mandlige førende.\nHankøn-relateret system er en kompliceret vekselvirkning mellem forskellige dele; for maksimal nydelse, skal hver arbejde i førende orden på det rigtige tidspunkt. En god kvalitet mandlig supplement nødt til også forbedre funktionen af hver af disse vitale dele af en fyr reproduktive system:\nDen sti gennem skelsættende kirtler, som sæd tager en tur i hele ejakulation.\nepididymis er en »bedrift pen ‘, hvor sæd produceret af sædkanalerne modnes. Sæden Vent lige her indtil ejakulation.\nDe to testikler i pungen skaber sædceller og testosteron. Inden for hver testikel er en kilometer (!) Af kabelkanaler kaldes sædkanalerne, organerne, der skaber sperm.\nLigeledes frembringer en væske, der gør op sædvæsken. Prostata presser også lukke urethrae luftkanal til blæren, og dermed beskytte mod urin fra blanding med sæd og afbryde pH balance krævet af sperm.\nDe sædblærer skaber sæd, en væske, der tænder og beskytter sædceller, efter at den rent faktisk har forladt penis under klimaks.\nSelvom “volumen” piller og tabletter har den særlige målsætning at styrke sædceller og sædvæske produktion / beløb, vi føler, at det er vigtigt altid at tage i betragtning samlet mandlig seksuel sundhed med enhver form for program, du beslutter at gå efter.\nFor nogle mænd, at spørgsmålet om boostet potens og frugtbarhed er også vigtigt. Hvis det er af bekymring for dig, søge efter et supplement, der forbedrer både volumen af væske og mængde og sundhed og velvære af sperm. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Din belastning vil være ikke bare større, meget mere bemærkelsesværdig og ekstra sjovt, men meget mere kraftfuld også. Igen, Semenax ™ scorer højt på tværs af begge klassifikationer.\nLydstyrken Tabletterne kan bestå af aminosyrer (byggestenene i sund protein) plus naturlige fokuserer fra Kina, Europa og Syd USA. Søg efter aktive ingredienser, der er blevet vist over årtier og endda århundreders erfaring til at stimulere seksuel aktivitet og øge sædvæsken og sædproduktionen i testiklerne. Et par af de lister, du vil se bestå af:\nUndersøgelser viser sæd og skelsættende væske mængde stiger, fertilitet forbedrer (selv blandt mænd med lav sperm tæller eller dårlig sperm mobilitet) og sperm wellness og aktivitet anledning med tilskud.\nForskere opdager, at denne aminosyrer plus zink øger sperm genereret, øger testosteron produktion og forbedrer sperm høj kvalitet.\nUndertiden kaldes “liderlig ged frasortere,” denne urt øger sexlyst og testosteron niveauer til større sperm produktion.\nfaktisk vist sig at øge forskellige sperm og spermiemotilitet med 80% til 200% ved at hjælpe testosteronsyntese.\nDenne aminosyre er beliggende i høje koncentrationer i sund og afbalanceret sperm. Vist til betydeligt forhøje procentdelen af meget mobile spermatozoer.\nbrasilianske naturlige urt, der styrker libido, og beriger hele den mandlige reproduktive system.\nUnderstøtter prostata wellness og hormon produktion.\nStore kosttilskud er produceret i en farmaceutisk kvalitet forskningslaboratorium, og giver en pengene tilbage garanti. Ligesom alle naturlige kosttilskud, butik med omhu; sørge for at vælge en troværdig virksomhed, der leverer og ærer sine garantier. Vores forskning lige ind i disse produkter og studieresultater placeret Semenax ™ til at være den bedste vare i denne kategori.\nHvis du søger at udvikle og du har hørt præcis, hvor svært det kan være at bevare en sund sperm sag, tage hjertet. Du kan have sunde og afbalancerede svømmere med lille livsstil justeringer. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Du behøver ikke at blive munk eller forvise dig selv til en øde ø for at beskytte din sæd enten.\nMen du behøver at vide, at sunde sædceller trives med et bestemt sæt af biologiske elementer. Lige hvad er endnu mere, kan du forbedre din sæd stof og høj kvalitet med en dokumenteret sædvæsken mængde forstærker, ligesom Semenax. Meget mere om dette særlige senere. I første omgang, lad os se på, hvordan livsstil påvirker sperm.\nDen gennemsnitlige sædkvalitet for en sund mand er mellem 120.000.000 til 350.000.000 pr kubikcentimeter . En lav optælling er under 40 millioner. Jo mere sperm du har, jo bedre er dine chancer for insemination. Du kan desuden vurdere sund og afbalanceret sædceller ved sin mobilitet, eller evne til at flytte til et æg.\nSund måde at leve på er ekstremt vigtigt for høj sædkvalitet og sperm motilitet. Du har hørt det sagt mange gange for at undgå at ryge cigaretter, underholdning medicin og ekstrem alkohol. Nedenfor er endnu en grund: de alle på skadelig indflydelse sperm. Så hvis du ønsker at udvikle, ikke ryger, forbruge eller tager stoffer!\nKemisk eksponering, fra pesticider, plast og kommercielle forureninger er svært at forhindre i dagens forbruger-drevne samfund. De er også vist at skade sædceller. Gå naturligt hvor det er muligt, specielt til pesticid-tunge emner som æbler. Endnu bedre, gå økologisk med al din mad. Ja det kan være meget mere pebret, men dine svømmere vil helt sikkert takke dig for det. Hold klar af plastbeholdere og overdækning, da de alle har spor af industrielle forurenende stoffer. Besværlige, ja, men det er en midlertidig modifikation.\nSund og afbalanceret kost spiller en væsentlig rolle i mandlig fertilitet. Gå miljøvenlig, med et godt tilbud af bladgrøntsager, ligesom grønkål, broccoli og spinat. Citroner og appelsiner klar. Friske naturlige frugter, hele korn og bønner kan alle sikre din sæd utallige og sund og afbalanceret. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Steer klart af fra animalske elementer med et højt fedtindhold med hormonelle agenter, som mælk, kylling, oksekød og svinekød. Lidt af en ændring her for din indre kødædende, men mens du søger at udvikle, er det en god vej at gå.\nHold klar af kaffe, te og alkohol, mens du søger at udvikle også. Informer på din egen, de er kortsigtede ofre.\nMotion hjælper med at holde en sund og afbalanceret kropsvægt. Moderat træning, fem gange om ugen i det mindste 45 minutter kan være meget gavnligt for mandlige fertilitet. Modest er hemmeligheden lige her; ekstrem motion, ligesom maraton løb og specialiserede sportsaktiviteter kunne sænke sædkvalitet. På den anden side, er overdreven vægt forbundet til nedsat sperm stof og erektil dysfunktion. Lys og rutinemæssig øvelse mindsker stress og hjælpemidler bevare en sund og afbalanceret kropsvægt. Begge er afgørende for en sund og afbalanceret sperm.\nOg nogle ligegyldige rutiner, du kunne ændre som helt sikkert vil få dine svømmere rigelige og glæde flytte. Må ikke holde mobiltelefonen i din front bukser lomme! Mens løbende forskning undersøgelse fortsætter ind mobiltelefoner og virkningerne af stråling på kroppen, nogle undersøgelser anbefaler, at placere din telefon i nærheden af din lyske kan udsætte din sæd for stråling, og dermed sænke deres optælling. Også forhindre stramtsiddende bukser (som spandex) der passer sikkert omkring lysken, og ikke bruge alt for lang tid at afsløre din penis til at varme vand. De har begge reduceret sperm produktion.\nHvert tillæg har sine egne bivirkninger og Semenax er ingen undtagelse til dette. Hvis misbrugt, kan et individ have at opleve et eller flere problemer såsom konstant migræne, fordøjelsesbesvær, synstab, ubehag i blæren og eksistensen af blod i tisse.\nNormalt disse negative virkninger ikke forekommer; ikke desto mindre, kan en uhensigtsmæssig dosis Semenax forbrug medføre visse uønskede sundhedsmæssige betænkeligheder.\nEn af mindretal negativer vedrørende køb Semenax (hvis du ville sikkert kalde det det) er, at det ikke er tilbudt i nogen form for detailbutikker. Ikke desto mindre, ved at gå til den officielle hjemmeside, du vil helt sikkert have en række valg, herunder indkøb via telefon, fax, mail eller online. Du vil også opdage, at denne post er ikke ligefrem overkommelige, men under hensyntagen til, hvor pålideligt det er, og i forhold til omkostningerne til receptpligtig medicin, er det en samlet stykke kage. Jeg er usikker, hvis det stadig er der leveres, men når du går til check-out søgen efter følgesvend post, kaldet “SemEnhance”, som virkelig ændrer smagen af din få orgasme til at tjene det sødere, vil noget din partner værdsætte. Dette kunne ikke være for alle, men jeg kan bekræfte (inning overensstemmelse med min partner, alligevel), som det udfører i sandhed arbejde som lovet.\nEndelig, når der ønsker at blive gravide, tage Semenax! Som den mest pålidelige sædvæsken volumen booster tilbydes i dag, Semenax øger sperm volumen og sundhed med sin kraftfulde blanding af sikre aminosyrer og organiske ekstrakter, der består af arginin, muira puama og Tribulus terrestris. Semenax® anmeldelser: Er Semenax Work For Mænd Over 50 ?. Husk dem? Alt i Semenax, der producerer ikke kendte negative effekter og være naturlig, kræver ikke en tur til en læge.\nSemenax øger også sperm belastning, hvilket indikerer længere orgasmer. Du er fantastisk med det sagt ret?\nDenne korte artikel udstikker mandlig fertilitet og hvordan du kan øge dine chancer for en sund og afbalanceret gødskning. Når blandet med Semenax, lang tid, vedholdenhed og en masse sex (gee, livet er så hård!) Er du godt på din hjælp til en baby i din fremtid.\nNext Next post: [Advarsel] Semenax® Skelsættende Volumen Pills Review: Fidus Eller Legit?


Per Stig Møller: Obama og Løkke afgjorde klimamøde på forhånd\nIfølge Per Stig Møller havde statsministeren opgivet en juridisk bindende klimaaftale inden COP15-topmødet.\nFredag D. 25. AUGUST 2017 KL. 02:14\nKøbenhavn. Ambitionerne var store, da Danmark i december 2009 var vært for præsidenter, regeringschefer og generalsekretærer til klimakonferencen COP15.\nSlutresultatet var dog i manges øjne en fiasko; nemlig en hensigtserklæring og ikke en juridisk bindende aftale, som mange havde sat næsen op efter.\nMen udfaldet var reelt afgjort allerede to måneder tidligere.\nDet fortæller forhenværende udenrigsminister Per Stig Møller (K) i bogen "Udenrigsminister i krig og fred".\nI bogen skriver ekspolitikeren, at den daværende amerikanske præsident, Barack Obama, allerede 2. oktober i 2009 i fortrolighed fortalte Lars Løkke Rasmussen (V) og Per Stig Møller selv, at han ikke kunne få en ambitiøs klimapolitik igennem i sin første præsidentperiode.\nSamtalen fandt sted under Den Internationale Olympiske Komités topmøde i København.\nI stedet ville Barack Obama "nøjes med en politisk erklæring i København".\n- Dette udviste Lars Løkke imod Connies (daværende klimaminister, Connie Hedegaard (K), red.) og min indstilling stor forståelse for, skriver Per Stig Møller i bogen.\n- Han forsikrede Obama om, at Danmark kun gik efter en politisk aftale og ikke efter en juridisk bindende aftale, tilføjer han.\n- Det var efter min mening alt for tidligt at give efter på dette punkt, hvilket jeg forgæves forsøgte at gøre Lars Løkke opmærksom på.\nI en skriftlig kommentar til Kristeligt Dagblad siger statsminister Lars Løkke Rasmussen, at han havde drøftelser med centrale aktører i perioden frem mod klimatopmødet.\nDisse drøftelser gav statsministeren indtryk af, at "det ville være umuligt at lave en juridisk bindende aftale i København".\n- Derfor justerede den danske regering gradvist strategien i månederne frem mod COP15. Vi begyndte at fokusere mindre på en juridisk bindende aftale og mere på at få en politisk aftale, som kunne lægge fundamentet for den fremtidige, globale klimaindsats, skriver statsministeren.


Drama i Bagsværd: 12 kæmpede panisk for at redde mand i flammer – Ekstra Bladet\nSøndag d. 2. apr. 2017 - kl. 11:38Opdateret søndag d. 2. apr. 2017 - kl. 11:38\nDrama i Bagsværd: 12 kæmpede panisk for at redde mand i flammer\n12 medarbejdere forsøgte forgæves redde en 65-årig mandlig beboer ud af sin brændende seng. Han døde senere. Seks medarbejdere kørt til Herlev Hospital.\nDer kom et højt antal ambulancer til Ringbo i går eftermiddag. Foto: Ekstra Bladet\nAlarmcentralen fik i går lørdag ved 13-tiden en anmeldelse om en brand på et værelse på Bocentret Ringbo på Granvej i Bagsværd.\nHer forsøgte medarbejderne ihærdigt at redde værelsets mandlige beboer ud.\nSe også: Røg i sengen: Reddet ud i live og kørt på Rigshospitalet\n- 12 medarbejdere, især sosu'er, sygeplejersker og socialpædagoger, løb til værelset så snart brandalarmen gik. De var alle involveret i en massiv indsats, siger Flemming Platz, pressechef i Københavns Kommunes socialforvaltning.\nMen det lykkedes ikke medarbejderne at redde beboeren ud.\nHan var stadig på sit værelse, da brandvæsenet ankom.\nRøgdykkere fik ham bragt ud i en ambulance i live, men senere på dagen afgik han ved døden på Righospitalet, som har en højt specialiseret brandsårsafdeling.\n- Personalet gjorde ellers en stor indsats for at redde vedkommende. En medarbejder trængte langt ind på værelset og forsøgte at slukke ilden og redde borgeren, men måtte træde tilbage på grund af flammer og kraftig røgudvikling. Flere medarbejdere blev efterfølgende tilset for røgforgiftning, fortæller Lars Guldborg, vagthavende ved Københavns Vestegns Politi.\n- Vi betragter det som en ulykke, som skyldes rygning i sengen: Rygning som medførte, at der gik ild til sengetøjet, siger Lars Guldborg.\n- Intet indikerer, at der er sket noget kriminelt, understreger han.\nFlemming Platz fortæller, at i alt seks medarbejdere blev kørt til Herlev Hospital, hvor de blev undersøgt for røgforgiftning.\nEn af medarbejderne blev forbrændt på den ene hånd. Der var tale om den medarbejder, som blev presset tilbage af ild og røg.\nBeboere og medarbejdere på Ringbo fik efterfølgende krisehjælp.\nUlykken skete på den afdeling af Ringbo, hvor beboerne alle både har psykiske og fysiske sygdomme.\n- Brandvæsenet kommer derud og konstaterer at en beboer røget i sengen og som stadig opholder sig i værelset. Han bliver bragt ud i ambulancen, sagde vagtchef Lars Guldborg, Københavns Vestegns Politi i går. Men senere på dagen afgik vedkommende ved døden.


Tangerine – Kronoper\ndecember 9, 2015 Frederik Bové\nVi nærmer os oscar-tid, og snart vil biograferne være fulde af amerikanske prestige-film, fyldt med kendte skuespillere der spiller kendte personer, vægtige temaer, og pæne billeder. Hvis det allerede nu lyder anstrengende, så er der en god mulighed for at få en dose af noget helt andet. En julefilm om transkønnede sexarbejdere på gaden i Los Angeles. Optaget på en iPhone. ‘Like Nothing You’ve Seen Before’ lover et citat på plakaten. Men Tangerine skal ikke blot ses fordi den er anderledes, fordi vi ikke ofte ser transkønnede i hovedroller, eller fordi vi sjældent ser film optaget så billigt. Den skal også ses fordi den er en af årets bedste amerikanske film, måske nok egentlig den bedste. Fordi dens billeder er så originalt smukke. Fordi følelserne er så ægte.\nDet er juleaftensdag, og Sin-dee er netop kommet ud af fængslet. Hun har store nyheder at fortælle sin veninde Alexandra om hendes kæreste/alfons Chester. Men Alexandra afbryder, hun gætter at de slår op, for alle ved jo at Chester er utro. Hva? Og straks går jagten ind på Chester og den ‘fish’ (slang for cis-kvinde) som han har fjollet rundt med. Og i periferien kører en armensk taxa-chauffør rundt inden han skal hjem og fejre jul med hele familien, men han føler sig mere hjemme på gaden.\nDer er ved gud ikke ret meget i plottet, men det behøves heller ikke. Plottet er en undskyldning for at sende personerne på en odyssé rundt i byen. Filmen lever i kraft af den ene fuldstændig fantastiske sekvens efter den anden. F.eks. Sin-dee der bliver bedt om at slappe af, og et kort øjeblik sætter sig på en bænk. Dubstep-musikken afløses af klassisk. Vi ser hende kigge rundt, ser byen omkring hende. Men det er som om hvad der burde være en afslappende scene er langt mere stressende end scenerne omkring, for der er alt for meget uro i billedet. Der er for mange linjer, for mange huse, lygtepæle, reklame-skilte, og, kuppet, en kondensstribe som et sår tværs over himlen. Instruktør Sean Baker klipper frem og tilbage, forfra, bagfra, vi kan kun se halvdelen af Sin-dee’s hoved for bænken. ‘Fuck it’ siger hun til sidst, og render sin vej, mens dubsteppen begynder igen, og, mærkværdigt, stemningen er langt mindre stressende. For nu passer tingene sammen. Her forstår vi alt om personernes tilstand, vi forstår at LA ikke er en by at være normal og afslappet i. Verden er stress. Sig fuck it og løb.\nDet samme gør sig i højere grad gældende for Ramzik, den armenske taxa-chauffør. Til at starte med har vi sympati med ham i hans taxa, mens han transporterer den ene tømmermænds-taber efter den anden rundt i byen. Men han har en familie der venter på ham derhjemme. Men så ser vi ham samle en prostitueret op, og efter hun ikke falder i hans smag finder han Alexandra. Du ved du ser en fantastisk film når en af de luneste scener viser en familiefar give en prostitueret kvinde et blowjob i en bilvask. Men hold da fast hvor er det fantastisk filmet, med vandet på ruden, følelsen af at de to er i deres egen lille verden afskærmet fra omverdenens storm. Der er en fornemmelse af miljø, af solidaritet, i filmens transkønnede univers, desuagtet at alle udnytter og bagtaler hinanden. I sidste ende står de sammen mod omverdenens uforstående had.\nNår historien om filmmediets digitalisering skal skrives vil LA indtage en hovedrolle. Michael Mann valgte tidligt at bruge digitale kameraer til Collateral for at fange det helt specielle LA nattelys, som ikke kunne fanges på celluloid. David Lynch skabte et digitalt LA-helvede i Inland Empire. Og endnu en foregænger må nævnes: Tv-serien The Shield, måske den forgænger der minder mest om Tangerine, med de håndholdte digitale billeder af Los Angeles’ underside. De små, billige digitale kameraer har også vist sig perfekte til at filme menneskene på samfundets udkant, nomader i Jia Zhangke’s Kina eller Tsai Ming-liang’s Taiwan. Eller Pedro Costa’s emigranter i Lissabon. Så på sin vis er det ikke chokerende at Tangerine fungerer så godt som den gør, det virker logisk at man kunne lave en fantastisk digital film om folk på bunden af samfundet i Los Angeles. Men alligevel er det et lille mirakel. Det er form og indhold som går op i en absurd høj enhed. Sean Baker, min nye amerikanske yndlingsinstruktør, har før lavet film og tv-serier. Hans Starlet er også en ret fantastisk film om en sexarbejder i San Fernando Valley’s pornoindustri, og hendes møde med en gammel firs-årig kvinde. Kamera-arbejdet er mesterligt, men lidt mere konventionelt. Det er i sammensmeltningen med de digitale kameraer, og i energien fra amatørskuespillerne, at Tangerine bliver et kæmpe kunstnerisk gennembrud for instruktøren, og noget nær et mesterværk. Producenterne forsøger at få kørt både Kitana Kiki Rodriguez og Mya Taylor i stilling til oscar-nomineringer, hvilket er første gang transkønnede skuespillere får den slags støtte. Mya Taylor har allerede vundet Gotham prisen for Årets Gennembrud. Det er måske let at afskrive deres præstation, at de blot spiller sig selv. Men hvad så? Jeg har ikke set amerikanske billeder med flere følelser end de sidste glimt vi får af Ramzik, Sin-dee og Alexandra. Transkønnede eller ej, billige kameraer, alt det er fantastisk. Men i sidste ende er det måden skyggerne falder på Ramzik’s ansigt, og de små smil de to kvinder sender til hinanden, som gør Tangerine til så stærk en oplevelse.


Fuld gennemgang af alle typer adrenerge blokkere: selektiv, ikke-selektiv, alpha, beta - Aneurisme\nFarmakologisk gruppe - Alf- og beta-blokkere\nAlfa- og beta-blokkere omfatter stoffer, der samtidigt blokerer begge typer adrenoreceptorer (carvedilol, labetalol, proxodolol). Ved at blokere både beta-adrenerge og alfa subtyper1-adrenoreceptorer, disse midler udviser typiske betablokkende og perifere vasodilatorvirkninger. Kombinationen af reduktion af hjerteudgang og hjertefrekvens med vasodilatation og reduktion af OPSS medfører en hurtig antihypertensiv effekt og et fald i myokardial kontraktilitet, hvilket gør det muligt for dem at blive anvendt til behandling af hypertension og i den akutte aorta-aneurisme. Forsigtighed er nødvendig, når du bruger denne gruppe af lægemidler til patienter med bronchial astma og AV blokade, fordi beta blokade2-bronchiale adrenoreceptorer kan fremkalde bronchospasme og beta1-adrenoreceptorer i hjertet - en krænkelse af ledningsevnen.\nSelektive, som igen er opdelt i 2 typer: har intern sympatomimetisk aktivitet og ikke har sådanne;\nDerefter blev stoffet Propranolol syntetiseret, som finder udbredt klinisk anvendelse i dag. Dens skabere blev tildelt Nobelprisen. Siden da er der blevet syntetiseret en række lægemidler med adrenoceptorblokerende egenskaber, som havde en lignende kemisk struktur, men varierede i nogle egenskaber.\nNår man vælger et lægemiddel til behandling, bør præference gives til mere moderne repræsentanter for denne klasse (fremlagt i artiklen), da de giver mulighed for en vedvarende reduktion i blodtrykket og korrektion af den underliggende sygdom uden forværring af menneskers sundhed.\nHvilken slags læge at gå med en mands hæmorider\nDefinition og formel til beregning af gennemsnitligt arterielt tryk\nStærk gruppe 1994\nI denne del taler vi om ødelæggelsen af røde blodlegemer, dannelsen af røde blodlegemer, ødelæggelsen og dannelsen af leukocytter, den nervøse regulering af blod, den humorale regulering af blod.


3.Borgen indefra - med Lauritzen og Bruus\n6.ERGO - Ergoterapi på lyd\n7.Datatilsynet podcast – bliv klogere på GDPR\n9.Gode Penges podcast\n10.Lyt til ledelse\n12.Restituhvafornoget – En podcast om restitution og pausekultur\n13.Styrket samarbejde - Nye veje til bedre arbejdsmiljø\n14.Nationalbankens podcast om økonomi\n15.Politimuseet til historiske dage\nFremtidens sundhedsvæsen byder på flere ældre. Flere kronikere og nye sygdomme. Øget digitalisering og nuanceret brug af teknologi. Grønnere løsninger og skærpet konkurrence om medarbejderne. Hvilke tegn ser vi? Og hvordan kan vi være med til at skabe, forme og påvirke udviklingen ved at bringe den viden i spil, som vi allerede har nu? Det er fokus i denne podcast-serie, hvor vi i hver episode inviterer to gæster i studiet til at udfordre, nuancere og perspektivere et emne. Gæsterne er både interne og eksterne eksperter på det aktuelle område. Hver episode tager ca. 30 min. - og kan ses i vilkårlig rækkefølge og uafhængigt af hinanden.\n20.Nationalbanken og de skjulte skatte\n22.Verdens bedste lov\n23."Albertes fucking samfund"\nDenne podcast handler om bagsiden af hvordan samfundet er opbygget.\n25.Dilemma med Dyr\nPodcast fra Region Midtjylland\n27.Holder det i byretten


Et voldtægtstraume er en instinktiv reaktion, ikke et kulturprodukt | Information\nMithu Sanyals bog Voldtægt – Aspekter af en forbrydelse inviterer til nogle bemærkninger, der har udgangspunkt i den psykologiske forskning i voldtægt. Det virker, som om Sanyal ikke kender til det område, og derfor rammer hendes bog i min optik ved siden af. Især hendes forsøg på at gøre op med forventningen om, at voldtægtsofre er traumatiserede, er problematisk.\nVi er alle sammen forskellige, og voldtægtssituationerne har været forskellige, så derfor er følgevirkninger også forskellige. Omkring en tredjedel af dem, der søger hjælp, kommer sig hurtigt ved hjælp af nogle ganske få samtaler. En endnu mindre gruppe oplever voldtægten som noget, der sætter en positiv udvikling i gang i deres liv.\nEn stor gruppe, op imod halvdelen, har ret store problemer i årevis; de udvikler ptsd, angst, depression, får psykosomatiske symptomer, selvværdsproblemer, problemer med at stole på mænd og seksuelle problemer.\nI undersøgelser, hvor vi kontrollerer for voldtægtsofrenes tidligere psykiske problemer, har vi fundet en ti gange større risiko for at blive psykotisk og en seks gange større risiko for at få en angstdiagnose efter voldtægten. Vi ved også, at den gruppe kvinder, som har psykiske og sociale vanskeligheder før voldtægten, har svært ved at få hjælp til traumebearbejdningen i det etablerede system.\nDet væsentligste at vide er, at de umiddelbare reaktioner i forbindelse med voldtægt er instinktive, og derfor umiddelbart unddrager sig den almindelige, sunde fornuft med hensyn til, hvad der ville være godt at gøre.\nHandler pr. instinkt\nHvis en kvinde instinktivt vurderer, at hun skal gøre modstand, er det sådan, det er. Forskningen viser, at det betyder færre gennemførte voldtægter, men også flere fysiske skader. Hvis en kvinde instinktivt vurderer, at det kan koste hende livet og overvældes af så meget frygt, at hun stivner (tonisk immobilitet), risikerer hun at blive beskyldt for passivitet og måske accept af voldtægten.\nAndre kvinder igen kan instinktivt vælge at gøre sig til venner med deres gerningsmand. Det kan være en overlevelsesstrategi, som minder om Stockholmsyndromet.\nAt inddrage Natascha Kampusch som eksempel på et voldtægtsoffer og bruge hendes manglende lyst til at tale om, hvad hun er blevet udsat for, og hvad hun har gjort sammen med sin gerningsmand, synes jeg, er en stor misforståelse.\nHun er ikke primært et voldtægtsoffer; hun er et menneske, der som barn blev indespærret og afskåret fra andre i otte år, fra hun var 10 år gammel. Kidnapningen og indespærringen er det primære traume: at blive revet ud af sit barneliv og lukket inde i et lille rum i med en fremmed mand som eneste kontakt i mange af de år, hvor der foregår en kæmpe udvikling i menneskelivet.\nDet er en overlevelsesstrategi, at hun for at redde sin psykiske integritet og undgå en dyb depression eller en psykose har måttet prøve at udvikle et forhold til ham på hans betingelser. Når nogle synes, at det forhold er vældig interessant og vil have detaljet information, krænker de hende og gør sig skyldige i sekundær offergørelse.\nIkke meget hjælp fra Sanyal\nAllerede før Susan Brownmiller skrev sin bog Against Our Will: Men, Women, and Rape i 1975 var det første voldtægtscenter i Boston blevet oprettet, og Ann Burgess og Linda Holmstrom havde beskrevet ’the rape trauma syndrom’.\nDe indsnævrede ikke manøvrerummet for, hvordan voldtagne kan reagere; de gjorde det større; de hjalp voldtægtsofre, gjorde dem synlige ved at beskrive de mange problemer, de havde. Det førte til, at mange valgte at engagere sig og skabe tilsvarende centre – og senere hen kvindekrisecentre.\nVi er kommet langt med hensyn til at forstå og hjælpe voldtægtsofre. Der er lavet centre i hele landet; faggrupper samarbejder om at yde hjælpen ét sted; politifolk oplæres i, hvordan de skal afhøre skånsomt og understøttende. Krænkelser i forbindelse med at anmelde og blive undersøgt af retsmedicinere er sjældne og påtales internt som et betydeligt problem, når det en gang imellem sker.\n»Vi skal ikke gøre vores liv til et bevis for uretfærdigheden (voldtægten),« skriver Sanyal og taler om, at det nærmer sig »feministisk forræderi«, hvis nogle klarer sig igennem en voldtægt uden særlige mén. Nej, det er det ikke – det er da kun dejligt, at nogle kommer lettere over det. Andre, de fleste ofre, har brug for en del eller meget hjælp for at lægge en voldtægt bag sig, og de betaler en høj pris, fysisk, psykisk og socialt.\nDet er svært som behandler at sige, at folk selv vælger deres forløb, deres skæbne. I en eksistentiel forstand er det rigtigt, men de, der har det meget svært, har ikke tilstrækkelige ressourcer til selv at lægge det bag sig. Og de får ikke meget hjælp i Sanyals bog.\nAsk Elklit er professor i klinisk psykologi, SDU, Center for Psykotraumatologi\nNatascha KampuschMithu Sanyal\n24. juni, 2017 - 10:37\nDet er sjovt som man kan læse en bog så forskelligt.... jeg er ½ gammel kone, der tilbage i 1974 oplevede en meget brutal og voldelig voldtægt, Så jeg er en af dem der i følge professoren, ikke får megen hjælp af bogen VOLDTÆGT, aspekter af en forbrydelse. Jeg er ikke færdig med læsningen, vil dog gerne allerede nu sige, at bogen forløbig ( udover at den er spændende og interessant læsning fuld af forstandige påpegninger af voldtægtens historik ) er en stor hjælp. Det er nu ikke mit ærrinde ( jeg opsøger professionel hjælp, hvis det er påkrævet ), det som støder mig er, at den kloge mand syntes at antage, at bogen er skrevet for at vi -- der har voldtægt som en del af "livsbagagen" - skal blive klogere/ hjælpes. Jeg er så naiv ( måske håbefuld ), at antage, at den er skrevet til os ALLE..... mine instinktive ( uhensigtsmæssige? ) reaktioner optår ikke udafdenblå luft, og jeg bor ikke på en øde ø....i grunden troede jeg, at det var voldtægtskulturen ( og ikke det individuelle traume ) Mithu M. Sanyals ville gøre op med. ØV.... og 100.000 gange flere øv`er..\n24. juni, 2017 - 22:41\nJeg mener bogen forsøger at gøre op med offerliggørelsen, ikke nedtone traumerne.\nVi glemmer måske også at drenge og mænd også bliver voldtagede af andre mænd, fordi voldtægt i bund og grund handler om magt i en magtkultur. Voldtægten er en manifestation af overherredømme.


Alt der er brug for, når bilen skal fixes - DHPS.dk\nHome » Biler og sjov » Alt der er brug for, når bilen skal fixes\nPosted by admin on 16 aug, 2015 in Biler og sjov |\nAlt der er brug for, når bilen skal fixes\nKøb udstyr til bilen på nettet\nDet kan hænde, at man har brug for nye reservedele til sin bil, og det kan måske være svært at overskue, hvor man kan få de forskellige dele henne. På finder man et stort udvalg af autoreservedele, som f.eks. pærer, rensespray, anhængertræk m.m. Systemet er overskueligt, og man finder hurtigt de dele, der passer til netop ens egen bil. På hjemmesiden finder man som sagt både små og store reservedele, og man kan derfor købe alt hvad man mangler i én omgang. På den måde skal bilen ikke ordnes af flere omgange.\nDer skal sjældent laves store ændringer\nHvis bilen skranter, er det ikke nødvendigvis en stor reparation, der skal til. Hvis man selv er en smule handy eller har nogen bekendte, der kan hjælpe, kan bilen hurtigt fikses med de rette reservedele. Refako har også et par butikker fordelt i hele landet, og vil man gerne se varen, før man køber den, kan man besøge en af disse forretninger og samtidig få en rådgivende samtale med en ekspert. Det er vigtigt, at man køber de autodele, som passer til bilen, da der ellers kan forekomme komplikationer.\nAutodele til en fair pris\nUanset om der repareres, renoveres eller styles, finder man de autodele, som er nødvendige, på Refako. Priserne er tilpasset, så både private og professionelle har råd til dem. Mange mekanikere benytter sig af muligheden for at kunne bestille sine varer hos samme leverandør og samtidig vide, at kvaliteten er i orden. Det er hurtigt og nemt at handle på hjemmesiden, og hvis man ikke selv har tid til at hente sine vare, kan man få dem sendt til adressen. Find et stort udvalg af autoreservedele her. Er der problemer med varen, kan den returneres og medarbejdere vil være behjælpelige i processen.\nVælg de rigtige skistøvler


TB Projekter | Tankebanken.dk\n20. september 2011 • 15:49 0\nMislykket konservativ erobring\nEt af Tankebankens projekter hedder: Grundlagsdebatten. Det er en bestræbelse på at formulere hvilket livsholdning og menneskesyn, der ligger bag en given politik. Det vil sige at debatere forholdet mellem det politiske og før-politiske. Det er tanker der er meget inspireret af Villy Sørensens filosofi. – Kasper Støvring har skrevet en bog om Villy Sørensen netop med sigte på de før-politiske overvejelser i dette vigtige danske forfatterskab.\nSylvester Roepstorff bringer her en omtale og anmeldelse af bogen, der er en bearbejdning af Støvrings phd.\nHvorfor er det vigtigt at diskutere\nDa Villy Sørensen døde for snart ti år siden, efterlod han sig en plads i den danske offentlighed, som ikke er overtaget af nogen anden. Med både sit skønlitterære forfatterskab, der brød nye veje for litteraturen og med sit filosofiske forfatterskab, der bragte en international humanistisk tradition til live i Danmark indtager han en ekstraordinær fremtrædende plads i den danske litterære tradition og kulturdebat. Alligevel har interessen de seneste år for hans forfatterskab ikke været stor. Men Kasper Støvring har med sin seneste bog om Villy Sørensen og kulturkonservatismen bragt ham på forsiderne. Det er godt at Villy Sørensen bliver debateret, men det ville have været bedre, hvis debatten var god.\nEn af Villy Sørensen vigtigste inspirationskilder var humanisten ved kejser Neros hof Seneca (4 f.Kr - 65 e.Kr). På dette billede fra 1625 skildrer Gerard van Honthorst Senecas død. Seneca blev anklaget for at stå bag en sammensværgelse mod Nero, men han har nok været udsat for dét han selv formulerede sådan: "Frygten fremkalder det den frygter" (Villy Sørensen: Seneca, s. 329)\nGrunden til at det er vigtigt at imødegå Støvrings udlægning, er ikke kun fordi den litterært er uholdbar, men også fordi denne bog har politisk betydning. Støvring gør en del ud af, at ordet kulturkonservatisme ikke har noget at gøre med konservativ ideologi. Han betoner vigtigheden af at skelne mellem analyse, som debatøren fremlægger og de praktiske løsningsforslag, som politikerne argumenterer for. Støvring skelner (s. 27) mellem erkendelsens kilder og de politiske sympatier, som han altså ikke sympatiserer med: “Det er altså min pointe, at man også kan drage nytte af Sørensens analyser uden at følge hans politiske løsningsforslag, der i mange henseender, i hvert fald for mig, fremstår problematiske” (s. 29). Allerede på dette stadie er der grund til panderynken, som om analyse og løsningsforslag kan behandles så adskilt. Men det stopper ikke her, for Sørensen kommer senere til at mene dét, han selv syntes var problematisk, men som Støvring tilfældigvis mener.\nBetegnelsen kulturkonservatisme skal forstås på et før-politisk niveau – og kun på dette -, d.v.s. som en særlig måde at fornemme problemer på. På den måde har Støvring ryggen fri, når den almindelige læser vader i spinaten og tror, at Villy Sørensen er en konservativ tænker. Nej, siger Støvring, Villy Sørensen er kulturkonservativ, hvormed han så mener: en før-politisk tænker, der interesserer sig for mytologi og i sin humanisme ikke benægter at mennesket kan være ondt.\nDet dubiøse ligger i, at Støvring ikke er uinteresseret i denne misforståelse. Hvis man havde held med at få placeret en stor dansk forfatter i den konservative tradition, ville det være en slags åndelig oprustning og legitimering for den konservative ideologi, som Kasper Støvring i mange andre sammenhænge er en utvetydig fortaler for.\nKulturkamp er en kamp om navne og prædikater\nMegen kulturkamp er en kamp om ord: Hvad skal barnet hedde? Således også denne kamp om Villy Sørensen. Hvad skal vi kalde ham? Selv kunne han kun finde én dækkende betegnelse, nemlig prædikatet ‘humanist’.\nMan skal heller ikke glemme, at vi taler om en person, der nok ved hvad kulturkonservatisme er. Man kan ganske enkelt spørge – sådan som Per Øhrgaard gjorde det i sin anmeldelse af bogen i Højskolebladet: Hvis han var kulturkonservativ, hvorfor sagde han det så ikke? – Svaret er: Fordi han forstod noget andet med ordet end Kasper Støvring.\nPå den ene side definerer Støvring kulturkonservatismen så bredt, at de rigtigt kulturkonservative også burde løfte deres stemme, (hvilket Niels I. Meyer også var inde på i diskussionen med Kasper Støvring i DRs P1), – og på den anden side går han skridtet videre fra at skelne mellem det politiske og det før-politiske til at isolere disse fra hinanden, hvad Villy Sørensen bl.a. kritiserede kraftigt hos to af sine store inspirationskilder: C.G.Jung og Thomas Mann.\nMan er selvfølgelig ikke forpligtet til, snarere forpligtet til ikke at følge den biograferede persons metode. På den anden side er det mistænkeligt at bruge en metode, som den biograferede person bevidst har forholdt sig kritisk til og arbejdet sig ud af.\nVilly Sørensens metode var nemlig at læse hele forfatterskaber og at lade disse stå og tale for sig selv.\nFor det første bruger Støvring kun den essayistiske del af forfatterskabet, hvad der måske godt ville kunne gå i enhver anden sammenhæng end Villy Sørensens, for hvem det netop var afgørende konstant at have et dobbeltblik på alle ting og hvis stræben igennem hele livet netop sigtede imod en balance mellem følelse og intellekt, mellem digtning og filosofi, (se også Sverre Kaels anmeldelse i Kulturkapellet). Støvring skriver direkte, at spændingen mellem Sørensens konservative og progressive side ikke har været temaet i bogen (s. 251). – Men når denne spænding ikke er i fokus, tabes stort set hele forståelsen af Villy Sørensen på gulvet. For hvor i forfatterskabet findes denne spænding ikke? Når han på den måde kan hive luften ud af en ellers opløftende og kraftfuld åndelig kilde, undrer jeg mig blot over, hvad det mon er, der har fascineret ham ved Villy Sørensen. Er det mon ikonet Villy Sørensen, Støvring vil bruge til at legitimere sine egne politiske standpunkter?\nFor det andet lader Støvring ikke forfatterskabet tale for sig selv.\nKasper Støvring kan nemlig kun få sin tese til at passe, når han bruger ordene, ikke for det de er, men for det han gør dem til. Han påstår, at den kulturkonservative tradition i Villy Sørensens forfatterskab også har været overset af Villy Sørensen selv (s. 10), men det er fordi Sørensen ikke forstår det samme med ordet som Støvring, og hvis han gjorde det, ville han have brugt et andet ord. Støvring skriver direkte, at han ikke bruger ordene i Sørensens egen betydning: Når Sørensen siger konservativ, oversætter Støvring det med reaktionær, som om Sørensen ikke selv kunne finde det rette ord. Ikke kun kender man i så fald Villy Sørensen dårligt, man undervurderer ham også.\nVed at lave denne helt bevidste fordrejning af de tekster, han fortolker, kan Støvring således få Villy Sørensen til at tilslutte sig kulturkonservatismen.\nNår Sørensen skriver radikal, oversætter Støvring det med ‘oprørsk’, altså det modsatte af det konservatismen ønsker – og stort set også det modsatte af hvad Sørensen selv har ment. “Radikalisme, som jeg bruger ordet, betyder at rive noget op med rødderne, ikke ‘at gå til problemets rod'” (s. 29). Her går Støvring ikke kun imod Villy Sørensens brug af ordet, men imod ordbøgernes definition. Støvring omdefinerer simpelthen ordene i sit eget billede på samme måde som han fortolker Villy Sørensen imod hans egne tekster.\nJeg kan ikke se, at man i en sådan omgang med begreber og deres betydning lever op til de videnskabelige krav, som kræves for at få den phd-afhandling, som bogen hviler på.\nVilly Sørensen og institutionerne\nSom debatør er Støvring meget forskellig fra Villy Sørensen, både fordi han entydigt har placeret sig et godt stykke til højre i det politiske spektrum, og fordi han i mindre grad end Villy Søresen benytter sig af en dialektisk tankegang. Støvring er en ambitiøs universitetslektor, mens Sørensen hurtigt meldte sig ud af universitetet. Det er alt sammen fint nok, hvis ikke Støvrings universitære metode på en ulogisk måde får Villy Sørensen til at være tilhænger af det, han er modstander af.\nBlandt de mange dele af Villy Sørensens kritik af kulturkonservatismen og de etablerede institutioner, som Kasper Støvring ikke får med i sin bog, optræder nemlig også universitetet. Først var Sørensen indædt vred på – det konservative – professorvælde (i skikkelse af Jørgen Jørgensen), dernæst ligeså indigneret over den marxistiske – og autoritære – hjernevaskemaskine, som universitetet senere blev. Denne kritik bliver behandlet, men Støvring argumenterer for Villy Sørensen kulturkonservatisme som en logisk konsekvens af hans marxismekritik, som om der ikke findes andre positioner at kritisere marxismen fra.\nHan skriver desuden, at Villy Sørensens tale om menneskets natur og dets anlæg for ondskab gør ham institutionskonservativ (s. 153). Herefter refererer han Løgstrup, Safranski og Göran Heidegren, men Sørensen var ret kritisk overfor sin gode ven Løgstrups tækning, og har ikke noget eksplicit forhold til de andre. Støvring skriver, at institutionerne i den (kultur)konservative tradition har til formål at “domesticere den latente ondskab”. For Villy Sørensen er kunsten det vigtigste middel til at gøre dette. Men at gå herfra og til at sige, at han har været institutionskonservativ er både ulogisk, videnskabeligt uredeligt og en forkert konklusion.\nMan må give Støvring, at han i sin interesse for Villy Sørensen ikke følger moden, men i sin måde at fremstille ham på, synes han unægtelig at lytte mere til hvad autoriteterne (universitetet og tidsånden) end hvad Villy Sørensen selv siger. Man må også give Støvring, at han flittigt citerer Sørensen – men bare underligt, at han samtidig kan gå så meget fejl af grundtonen i hele forfatterskabet. Idet bogen forsøger at tvinge Sørensen ind i den konservative lejr, kommer Sørensen til at levere skyts i den stående kulturkamp imod de kulturradikale, som Støvring er så ivrig en deltager i, men som ikke har været Sørensens mål. Sørensen bekæmpede bl.a. det moderne samfunds umenneskeliggørelse, videnskabelighedens kynisme, traditionalismens dogmatik, materialismens åndløshed og normalitetstyraniet.\nHvorfor er det så vigtigt for Støvring at få Villy Sørensen til at mene alt det, han ikke har ment? Det er jo fint nok, at Støvring selv mener det, men det er, som om han leder med lys og lygte efter store ånder, der kan give ham ret – eller at Villy Sørensen er så fascinerende en forfatter, at han også må kunne bruges i Støvrings konservative mission. Imod både det, der står på og imellem linjerne.\nDen teolog Villy Sørensen følte sig mest beslægtet med var den romersk katolske præst og professor, Alfred Loisy (1857-1940), hvis undersøgelser mundede ud i sætningen: Jesus prædikede Guds rige, men det var kirken der kom. Loisy blev afskediget som professor i Paris i 1893, fordømt af Vatikanet og i 1908 ekskommunikeret af den katolske kirke.\nEn anden institution i det kulturkonservative arvegods, som Sørensen var kritisk overfor, var kirken, – hvilket Støvring heller ikke forholder sig til. Sørensens forståelse af historien hvilede mindst lige så meget på, at traditionen havde cementeret inhumane vaner, det gjaldt om at ændre, som at den havde en autoritet i sig selv – ved blot at være: tradition. Bogen Jesus og Kristus (1992) er et eksempel på dette: Med et pennestrøg sætter Villy Sørensen parentes om hele kirkehistorien og forholder sig udelukkende til evangelierne. Villy Sørensen skriver et evangelium frem, der både bryder med evangelierne og undergraver hele den kirkelige tradition. Er det kulturkonservatisme?\nI denne bog skal man heller ikke glemme Jesus’ skarpe kritik af vel nok kulturkonservatismens vigtigste institution, nemlig familien. Uden at være fjende af familien, kunne Villy Sørensen følge både ungdomsoprørets og for den sags skyld Jesus’ kritik af familiens tendens til at lukke om sig selv og glemme næsten og naboen. Denne institution behandles heller ikke hos Støvring.\nNøjagtigt den samme kritik gælder nationen. Dén bliver behandlet i Støvrings bog. Ikke underligt finder Støvring også et positivt syn på nationen hos Villy Sørensen uden at tage stilling til de forhold, der relativerer dette syn. Det nationale tilhørsforhold er hos Villy Sørensen relativeret af hans positive indstilling overfor EU og hans ideer om en høj grad af lokal autonomi, herunder også decentral retspleje (s. 233), som Støvring er kritisk overfor. Når man tænker på hvor forskellige betydninger begrebet nation har i 2011 og 1979, er det heller ikke rimeligt – som Støvring gør – at bruge over 30 år gamle udtalelser til forsvar for en nutidig nations-ideologi, der på så mange måder er i modstrid med hvad Villy Sørensen ellers stod for og skrev om. Indledningen til historien Holger Danske er således også typisk for den måde Villy Sørensen kunne tænke på, ikke mindst om det danske: “Der er det mærkelige ved den store danske kriger Holger Danske at han oprindelig ikke var dansk, ikke hed Holger og ikke kæmpede for Danmark”, (i 55 Bagateller, 2002). Næppe heller en typisk kulturkonsevativ formulering.\nIdet Sørensen siger, at en sand politisk radikalitet forudsætter en ‘godartet konservatisme’ (s. 27), bruger Støvring kun denne udtalelse i dens positive betydning, for når VS siger godartet konservatisme, mener han jo implicit, at den almindelige konservatisme ikke er det. Sørensen talte om det infame højrekompleks, som er den situation, hvor militæret, industrien og en (højredrejet) regering eller diktator går i tæt alliance. Det var for Sørensen et af de politiske skrækbilleder, som den kulturkonservative tradition ikke i samme grad som Sørensen har været modstander af.\nStøvring vil med sin bog korrigere det overleverede billede af Villy Sørensen, hvad der er al ære værd, men det er altid problematisk at skrive en ensidig bog for at skabe balance i en ensidig debat. Fordi de kulturradikale fortolkere af Villy Sørensen har haft overvægt, skaber en kulturkonservativ udlægning ikke dermed et sandere billede af manden. En tendentiøs fortolkning af en sammensat forfatter som Villy Sørensen får i virkeligheden heller ikke fat i de aspekter, hvor han vitterlig var kulturkonservativ.\nHvis hans titel og anliggende var vendt om, ville det have været mere redeligt: Hvis han havde brugt nogle af Villy Sørensens formuleringer og tankegange til at understøtte sine egne – eksplicitte – holdninger fremfor at dække over dem ved at få en anden, og så et ikon, til at mene det samme. Hvad han ikke gør.\nKasper Støvring: Villy Sørensen og kulturkonservatismen, Informations Forlag 2011.\nFiled under: Grundlagsdebat, "villy sørensen" kulturkonservatisme institutionskritik grundlagsdebat\n16. marts 2011 • 23:29 0\nFrustration og magtesløshed – En skabelon\nTankebanken blev skabt på baggrund af en frustration, som vi efterhånden synes at genkende i mange forskellige sammenhænge omkring os. Frustrationen følger en helt bestemt skabelon, hvor konstateringen af et problem går hånd i hånd med en følelse af magtesløshed i forhold til at få problemet løst.\nEndnu et eksempel på sådan frustration faldt jeg over den anden dag.\nI Information tirsdag d. 15. februar skriver Lars Rasborg en kronik, der tager udgangspunkt i en udtalelse fra en overlæge i børnepsykiatri, der lyder som følger:\n“Hvis et barn har problemer, men ikke kan få en psykiatrisk diagnose, er det dårligt opdraget”.\nKronikken oplister en hel række problematiske men selvforstærkende forhold, der følger af denne tankegang, og som betyder, at samfundet som sådan udvikler sig i en dårligere og dårligere retning, hvad angår vores omgang med børn og deres problemer (f.eks. i skoler). Kritikken synes velbegrundet, men samtidig bliver situationen også fremstillet på en måde, der giver en meget lidt tro på, at tingene kan ændres til det bedre. Der synes at være ganske få mennesker (ud over Lars Rasborg og måske Informations læsere), og i hvert fald ikke de personer, der har indflydelse til at gøre noget ved problemet, der er interesserede i at begynde at handle på en ny måde. Tværtimod beskriver artiklen en række selvforstærkende mekanismer, som fremmer følelsen af magtesløshed.\nSom læser står man tilbage med en forargelse over tingenes tilstand, men uden et eneste instrument til at gøre noget.\nSom medlem af Tankebanken er dette en meget genkendelig følelse især fra begyndelse af vores arbejde. Vi nåede selv hurtigt frem til, at vi ønskede noget andet. Vi ønskede at være konstruktive, at vise veje frem, frem for at stoppe ved kritikken og lade sig frustrere.\nFra lammelse til forandring\nNår man kigger lidt på Lars Rasborg arbejde lader det bestemt til, at der er tale om en person, der udfører meget konstruktivt arbejde indenfor sit felt. Alligevel vil jeg, på trods af det faktum, udpege den omtalte kronik som et skoleeksempel på, hvordan man får gjort sin læser magtesløs og handlingslammet fra starten. Kritik og analyse er vigtigt, men udgør kun det første skridt, og virker negativt, hvis den ikke bliver fulgt op. Kronikken havde være et mere opmuntrende og måske handlingsfremmende bekendtskab, hvis den også havde anvist måder, hvorpå alle involverede parter kunne hjælpe med at løse problemerne, hvor små skridtene så end måtte synes.\nHermed en opfordring til Lars Rasborg, når han igen fatter pennen og skriver en ny kronik.\nFiled under: Responsoriet\n26. januar 2011 • 17:51 0\nEn position udenfor kapitalismen\n– en opsats med udgangspunkt i Øjvind Larsens bog Modstandens etik (1988) af Sylvester Roepstorff\nHvor er oppositionen henne? er et spørgsmål der giver ekko igennem de sidste ti år. (Senest Per Stig Møller i Politiken). Men det er et forkert spørgsmål. Oppositionen er der, men den arbejder på andre frekvenser end tidsånden. Der arbejdes. Kontinuerligt. Der er meget tankearbejde der skal gøres, og det bliver gjort i alle mulige sammenhænge, decentralt, i små grupper og sammenhænge, i en ny balance mellem fjern- og nærkontakt, sådan som vilkårene for nutidens organisering nu engang er.\nDet er også baggrunden for oprettelsens af Tankebanken. Hvordan handle? Og handle med hvad? Hvad er i det hele taget handling? Er det handling at skrive læserbreve? Er det handling at bombe hovedkvarteret? Er det handling at tænke? – Uanset hvad, så kan vi ikke lade være med at tænke, og vi har i Tankebanken et spinkelt håb om, at det på et eller andet tidspunkt kan vise sin – omend mikroskopiske – nytte. Vi mener, at tanker og samtaler også er en form for handling. Derfor tillader vi os at tænke og tale i fora, hvor vi selv skaber rammerne – for blandt andet at forbinde os med både eksistentielle og historiske temaer.\nVi bliver nød til at finde en måde at pejle imellem den ideologiske klaustrofobi og handlingsmæssige paralyse, som nutiden er så præget af. Denne ophobning af energi, som ikke har fundet sine kanaler at løbe ad, munder ud i eksplosioner og implosioner, ud- og indadvendte destruktiviteter, der prøver at slå genvej til det mål, som i sidste ende rykker længere væk, des hurtigere man når det; – men ikke desto mindre baner en slags vej, selv om den er kroget.\nDet er jo en del af vores demokratis historie.\nDen samfundsmodel, som vi hylder og forsvarer med retsundergravende anti-terrorpakker og ureflekteret moralisren, der fordømmer enhver form for modstand, er selv skabt af modstand og oprør imod uretfærdige strukturer og fordelinger. Fra den franske revolution til indførelsen af den frie forfatning i Danmark. (Se bl.a. René Karpantschof: Gaden og parlamentet, 2007).\nKan man overhovedet stille sig udenfor kapitalismen\nAt læse Øjvind Larsens bog fra 1988 om Modstandens etik giver nogle anvisninger på, hvorfra handlinger kan springe og hvilken karakter, de kan – eller bør – have. Overskriften siger det: Nutidens handlinger må have karakter af modstand, og udgangspunktet for denne modstand er uretfærdighed, i bund og grund: at maven er tom. Men han er ikke teolog for ingenting: Vi lever ikke af brød alene. Hans kritiske indstilling retter sig dog mere imod den almindelige kristendom end den almindelige marxisme.\nAt kapitalismen overlever, fordi den altid er i stand til at opsuge sin egen modsætning, er vel en generelt accepteret kendsgerning – både blandt kritikere og tilhængere. Modstand imod kapitalisme får stort set altid den modsatte effekt af hvad den ville. Det kaldte Guy Debord og fremdeles også situationisterne for ‘appropriering’ eller ‘appropriation’, altså det at en minoritetskultur bliver opslugt og assimileret af det dominerende system.\nDet er et demokratisk problem, for hvordan kritisere kapitalismen? Demokratiet er trådt under fode, hvis ikke det er muligt at kritisere. Hvis ikke det er muligt at indtage en position, hvorfra man kan kritisere kapitalismen, er det enten fordi kapitalsmen er den økonomiske forudsætning for politisk frihed (demokrati), eller fordi demokratiet ikke er fuldt udviklet. At gøre demokratiet afhængigt af kapitalismen vil sige, at der ikke findes andre økonomiske lighedsmodeller end markedsøkonomien. At kapitalismen er indført i tydeligt ikke-demokratiske lande (Kina som det mest oplagte eksempel) er heller ikke et fældende argument imod tesen om markedsøkonomi som demokratiets forudsætning, selv om det i hvert fald siger at kapitalismen ikke nødvendigvis fører til demokrati. Kapitalismen modvirker i hvert fald ikke udemokratiske styreformer.\nEn kritik af kapitalismen siger, at der ikke er tale om mediering imellem tese og antitese, men om en opløsning af selve modsætningens princip. Det er det samme som at sige, at demokratiet er sat ud af kraft, fordi der ikke er tale om demokrati, hvis ikke det er muligt at tænke et alternativ til kapitalismen.\nDer er mindre diskussion om, hvorvidt det er muligt at stå udenfor kapitalismen, end om dette faktum er godt eller skidt, demokratisk eller udemokratisk. Vi har også lært, at den globale kapitalisme vækker – med rette eller urette – lysten til med våben og terror at tilkæmpe sig et område udenfor en kapitalistisk logik. Disse handlinger kan i virkeligheden have to helt modsat rettede mål, enten at indføre et alternativt totalitært system (f.eks. et teokrati) eller et (virkeligt) demokrati.\nSelv om det virker selvfølgeligt, at demokratiet ikke kan acceptere, at målet helliger midlet, og at man må bekæmpe fåmandsvældet med våben og vold for at indføre et folkestyre, der hviler på fredelige sameksistens, er det ikke desto mindre det, som historien viser os (Den Franske Revolution og selv den danske “revolution” i 1849 blev ikke udkæmpet uden kamp, sådan som vi ellers har for vane at høre, se René Karpantschofs og Flemming Mikkelsens omfattende artikel “Vold, politik og demokrati i Danmark”, Modkraft ).\nJa, det kan man godt\nHos Øjvind Larsen finder man et utraditionelt ståsted udenfor kapialismen. Et ståsted der for mange inkarnerer selve traditionen; et ståsted, der mange steder på jorden fuldstændigt går i ét med kapitalismens fundament – og derfor konsoliderer den. Det interessante er, at vi her har at gøre med et system, der både rækker ud over de almindelige politiske grænser og samtidig – eller måske netop derfor – har mere radikale konsekvenser end dets udøvere har turdet at indrømme og leve efter. Og det er i virkeligheden ikke et ståsted udenfor, men snarere nedenunder, for vi har her at gøre med nogle almene principper, hvorfra en kapitalistisk samfundsmodel kan kritiseres. Et etisk grundlag for en nødvendig modstand.\nBudskabet i bogen er i al sin korthed, at den kristne kærlighedstanke, nej: Jesus’ radikale kærlighedsbegreb udgør det etiske grundlag for en nødvendig modstand imod kapitalismen. Der er altså tale om en antikirkelig kristendom, der på en og samme gang gør op med både kapitalismen og marxismen (dog mere det første end det sidste). Der er ikke tale om en missionerende kristendom, man skal bekende sig til, eller noget af alt det som de såkaldte ateister harcelerer imod. Han viderefører en Løgstrupsk tradition, der bestemmer en kristen etik på et helt humant grundlag.\nØjvind Larsens teologi og kristendomssyn er ikke repræsenteret mange steder på jorden. Et af de få steder hvor der er nogle, der har gjort alvor af Jesus’ kommunistiske kernebudskab og modstandsetik, er vel befrielsesteologien i latinamerika.\nHan skriver, at kirken har svigtet den oprindelige kærlighedstanke i et mislykket – eller rettere: fraveget forsøg på at gøre denne tanke alment gældende i samfundet. Fra og med Paulus og hans etablering af menigheder har kirken indkapslet Jesus’ budskab i disse hellige enklaver. Det radikale bud fra Jesus, at elske fjenden og lade dette princip være bestemmende for hele samfundet, formåede kirken ikke at gøre til et politisk princip. Håbet om en ydre samfundsmæssige forandring blev erstattet af den personlige frelse. Samfund og religion blev til to forskellige størrelser og senere radikaliseret (af protestantismen) til to modsatrettede størrelser. For at sige det teologisk: Eskatologien, forestillingen om de sidste tider, blev fortrængt af soterologien, læren om frelsen. Det vil sige, at forestillingen om Guds rige blev trængt i baggrunden af tanken om den enkeltes retfærdiggørelse. Det kærlighedsbegreb, som Jesus havde radikaliseret og havde prædiket for hele verden, blev overtaget og omformuleret til en opgave og opfyldelse for de troende.\nDet ståsted udenfor en kapitalistisk model kommer til syne i kraft af det, som Norbert Elias har kaldt ikke-samtidighed. Ikke-samtidighed skal ikke forveksles med tradition.\nTradition er bestemt af kontinuitet, det vil sige af en ubrudt forbindelse med fortiden. Den er en løbende udfoldelse af sin egen selvforståelse, enhver ny tid tager traditionen til sig, men netop som noget der i forvejen er levende. En tradition er noget der er levet og overleveret.\nIkke-samtidigheden derimod undgår den træghed og inerti, som er så bestemmende for traditionen. Ikke-samtidigheden beskriver nemlig et tidsligt brud og sætter et princip som på engang (ligesom traditionen) er historisk bundet og funktionelt i samtiden, men (i modsætning til traditionen) står i kontrast til det herskende samfundsmæssige princip (32).\nTradition er konservativt og ikke-samtidighed er revolutionært. For nu at sige det alt for enkelt.\nDet er i kraft af dette begrebspar, at Øjvind Larsen kan pege på en splittelse i kristendommen imellem det etiske princip og den frelsesreligiøse tradition. Det etiske princip løber som en understrøm i den kristne frelsesreligion, men det udsondres allerede fra Paulus’ tid. Med andre ord: Jesus’ oprindelige og radikale politisk-sociale – og almene – budskab bliver underordnet dét som så bliver kirkens tradition: menighedens og det hellige samfunds frelse.\nMen: Fordi traditionen har undertrykt det etiske princip, vil det ikke sige, at dette ikke lever. Det er stadig gyldigt, det lever stadig, og derfor er det ikke-samtidigt.\nHvordan elsker man sine fjender?\nMen man kan vel ikke sige, at ikke-samtidigheden i sig selv gør det levende. Det er, at tillægge dette begreb en substans, og det virker spekulativt. Der må være en eller anden kraft, der holder det etiske princip i live.\nØjvind Larsen redegør faktisk ikke for, hvordan modstandens etik i det hele taget er i stand til at være ikke-samtidig. Men modstandens etik hævdes at være fundamentalt i menneskets liv, hvad Bjergprædikenen er et eksempel på, nej: Bjergprædikenen er ikke et eksempel, den er i det hele taget det faktiske og konkrete udtryk for, hvad grundlaget er. Her tænker Øjvind Larsen specielt på buddet om at elske dine fjender: “I ved der står: ‘Du skal elske dine landsmænd og hade dine fjender’. Men jeg siger til jer: Elsk jeres fjender, og bed for dem der forfølger jer” (Den Ny Aftale, Matthæus 5,43f).\nDet er stadig et spørgsmål, hvor kraften til denne fjendekærlighed kommer. Hvis man blot gør det af pligt, er det ikke kærlighed, og spontanitet er det heller ikke, for det spontane had dikterer jo ikke, at man skal elske sin fjende.\nJesus dropper namedropping\nDa profeterne (f.eks. Amos) som nogle af de første gav udtryk for social indignation, var Jahve den instans, de grundlagde deres forkyndelse i. Men Jahve er en instans udenfor den, der taler; og det er denne – eksterne – instans, som Jesus i Bjergprædikenen eliminerer. Jesus taler på egne vegne: “Autoriteten i hans tale hviler på, at han taler sandt. Og da talens sandhed ikke kan verificeres hos nogen instans, stadfæstes sandheden igennem tilhørernes tro” (28).\nFordi Jesus ikke taler som autoritet, men lader talen selv være autoritet, bliver handlingen det eneste sandhedskriterium. “Spørgsmålet om sandhed kan kun besvares igennem eksistentiel praksis” (28). Det er derfor Jesus ikke er profet. Han gør op med profeterne, fordi de taler i kraft af Jahve. (At evangelisterne fremstiller Jesus på en anden måde, forklarer Øjvind Larsen med, at de endnu ikke forstod, hvilken kulturhistorisk revolution de selv var med til at sætte i gang).\nDen Jesus, som Øjvind Larsen portræterer, er modellen på det moderne menneske, der er – eller prøver på at blive – herre i eget hus, det menneske der ikke kan tale på andres vegne, selvfølgelig heller ikke på Jesus’. Ej heller traditionens.\nMen vi kommer alligevel ikke udenom at pege på, hvad det er, der giver os kraft til at engagere os, hvad der hos Øjvind Larsen hedder: at gøre modstand. Negativt set er det harmen over social uretfærdighed og medfølelsen med andres lidelse. Positivt formuleret er det i kraft af – som Larsen siger – sandheden. Når man ikke længere belægger sine ord med en andens autoritet, må den komme fra ordenes egen kraft. Det er, hvad der menes med sandhed.\nAt dette etiske princip netop hentes i kristendommen kunne få nogle til at afvise det, fordi det netop er – kristent. Men det kristne er ukristeligt i Øjvind Larsens øjne, hvad der endnu engang bekræfter én i, at de såkaldte ateisters ukristelighed skyldes en alt for dogmatisk tro på kirkens udlægning. Det etiske princip (som Bjergprædikenen er det mest konkrete udtryk for) er i sin natur netop humant bestemt. Det er præcis denne bestræbelse, som Øjvind Larsen kritiserer Løgstrup for at have svigtet.\nLarsen mod Løgstrup – Ny mod Gammel Testamente\nLarsen mener nemlig ikke, at Løgstrup i Den etiske fordring (1956) kan gennemføre sit mål: på rent humant grundlag at bestemme den holdning til det andet meneske, som er indeholdt i Jesus af Nazareths religiøse forkyndelse (143). Det siger han, fordi Løgstrups sidste store værk, Metafysik I-IV, insisterer på en religiøs tydning og altså tager det tilbage, som han i en vis forstand lykkedes med i ’56.\nØjvind Larsen kritiserer Løgstrup for i sin fastholdelse af det evige, de suveræne livsytringer, det uomtvistelige og transcendente at glemme vores konkrete historiske situation. Med andre ord så har den vestlige (læs: kapitalistiske) samfundstype ikke nogen betydning for, hvordan menneskets handlen skal forme sig. Der er en spænding mellem samfundet og livsgrundlaget, imellem den konkrete situation og de antropologiske konstanter, fordi den politisk-historiske situation hos Løgstrup (såvidt Larsen) opløses helt i de tidsløse forhold som livsgrundlaget dikterer:\n“Forskellen mellem den etiske fordring (Løgstrup, sr) og modstandens etik (Øjvind Larsen, sr) er blot den, at modstandens etik begrunder, hvorfor det historisk er blevet muligt og nødvendigt at tænke den etiske tanke humant, og den fastholder, at det kun er muligt at tænke den rent humant, og forkaster dermed den såkaldte religiøse tydning” (147).\nDet er ikke kun fordi dette livsgrundlag tolkes religiøst at han forkaster tydningen, det er også fordi det er en tydning. Tydning er ikke tænkning, men Løgstrup må ty til tydning fordi han fastholder åbenbaringen. Som ikke kan tænkes.\nMen Øjvind Larsen vælger et andet udgangspunkt: Den konkrete historiske situation som han er placeret i. Han kan ikke klynge sig til menighedens eskatologiske – verdensfjerne – håb om forbedring af sit liv, som hvis han havde været en slave i det 1. århundrede, men må i stedet “tænke min forhåbning alment og konkret som en samfundsmæssig forhåbning for alle mennesker og ikke blot afgrænset til de troendes fællesskab” (148).\nStraks er indvendingen der: Så bliver dit livsgrundlag helt relativistisk. Hver ny generation, ja, hvert individ, hver sin religion. Det er både imod religionens væsen, der søger sameksistens og fælles udgangspunkt, og imod de fleste historiske erfaringer. Øjvind Larsen siger da også, at han sagtens kan tænke sig frem til skabelsestanken, men han tænker ikke udfra den. Altså: Det teologiske eller eksistentielle udgangspunkt bestemmer rammen, og rammen bestemmer hvilke handlinger man gør. Det er også muligt at man kan ende det samme sted med to helt forskellige udgangspunkter. Det er tilfældet her. Der er tale om to helt forskellige paradigmer. To former for livsopfattelse.\nI dette tilfælde forestiller Øjvind Larsen sig – hvis jeg må tale metaforisk – at man kan skrabe et område fri i kapitalismens væg-til-væg-tæppe, hvor man kan opleve en ægte kærlighed, ægte spontanitet, mens Løgstrup beskriver en kærlighed eller en kraft, der i hans øjne vokser op igennem tæppet som blomster igennem asfalt.\nØjvind Larsen mener altså ikke at det kommer af sig selv – man må sætte noget ind på det. Man har pligt til det.\n… og videre om hvilke politiske konsekvenser ens teologiske udgangspunkt kan have\nØjvind Larsen kritiserer nemlig Løgstrup for at tage sit udgangspunkt i skabelsestanken, hvilket jo vil sige, at “grundvilkårerne tænkes historisk i den jødiske betydning, i hvilken Gud igennem skabelsen sætter historien og handler i den” (145). Selve skabelsestanken implicerer også, at der er tale om en ydre instans, præcis det som Jesus bryder med. Det vil også sige, at Løgstrup bryder frivillighedsprincippet. Hele samfundstanken indenfor en skabelsesteologi, der hviler på Gammel Testamente, forudsætter et gudsforhold, der ikke er frivilligt. Gud handler med sit folk og folket er først frit, når det handler, som Gud i forvejen har bestemt det. Det bliver altså Øjvind Larsen, der på Ny Testamentes grundlag (dvs. fra den radikale modstand imod personliggjorte autoriteter) polemiserer imod Løgstrup, hvis udgangspunkt i skabelsestanken (formuleret i Gamle Testamente) kommer til at understøtte det eksisterende (kapitalistiske) system. Det understøtter Larsen med følgende citat af Løgstrup: “Man tog (i Sovjetunionen efter første verdenskrig, sr) udsigten til profit fra bønderne, befalede dem at arbejde uden at kunne overvåge, om de gjorde det, hvad der selvsagt var uoverkommeligt. Resultatet blev derefter, det blev umuligt at få gang i landbrugsproduktionen. Der blev hungersnød, og millioner sultede ihjel. Så farligt er det at være moralsk” (153). Det imødegår Øjvind Larsen med en længere historisk ekskurs, der fratager den manglende udsigt til profit skyld i hungersnøden.\nNu skal man – i parantes bemærket – ikke glemme brevvekslingen mellem Løgstrup og Hal Koch, der kom i 1992, fire år efter Øjvind Larsens modstandsetik. Her ser vi den praktiske filosof overfor sin gamle ven, Hal Koch, argumentere så hårdhændet for en aktiv modstand imod besættelsesmagten, at det nær koster venskabet. Da det netop er handlingen, der giver tanken dens sandhedsværdi, er der noget der mangler i Øjvind Larsens kritik af Løgstrups tanker.\nIkke desto mindre kan han have ret i – uden at han siger det på denne måde – at Løgstrups filosofi ikke har samme modstandskraft i en globaliseret som i nationaliseret sammenhæng. Løgstrups modstand ses tydeligt i en national kontekst, mens Larsen kritiserer Løgstrup fra et globaliseret standpunkt. Det gør også modstanderne – og modstanden – forskellig(e).\nDet handler om principper – eller pragmatik\nLøgstrup mener, at det er umuligt at sætte sig udenfor samfundet, dels fordi man ikke kan vække kærligheden ved at fornægte det eksisterende samfund, dels fordi det ikke lader sig gøre at fornægte egoisme eller kompleksiteten af vores samfund. Totalfornægtelsen strider imod den sunde fornuft.\nMen Øjvind Larsen mener jo netop, at den sunde fornuft er “det totalitære samfunds fornuft” (151). Fornægtelsen af den eksisterende samfundsmodel er også en afvisning af den sunde fornuft. Hvis man følger den sunde fornuft, måler man handlingen på resultaterne, men modstandens etik måles ikke på udkommet, men på indsatsen.\nDet virker også virkelighedsfjernt, når man ser ham i Larsens optik, at Løgstrup, al hans samfundsengagement til trods, ikke har problematiseret samfundssystemets (eller kapitalismens) pervertering af de suværæne livsytringer. Han var fortrinsvis opmærksom på den mellemmenneskelige nedbrydning af menneskets åbenhed og tillid.\nMen Øjvind Larsen er i virkeligheden heller ikke mindre virkelighedsfjern al den stund han ikke får diskuteret midlerne til at nå realiseringen af uretfærdigheden og kærligheden. Denne særlige kærlighed, der er større end at den rummes i ægteskabet og i familien.\nFor det er vel i virkeligheden det bogen handler om: Eftersom kærlighed og magt ikke kan forenes, har man buret kærligheden ind i familien for at kapitalismen kan have magten samfundet.\n21. november 2010 • 11:45 0\nEksempel på grundlagsdebat – Nyrup mod Kjærsgaard – og en blind Holger Danske\nEt slående eksempel på hvor grundlagsdebatten starter, var Poul Nyrups påpegning af hvor den almindelige diskussion stopper. I diskussion med Pia Kjærsgaard i P1 Debat fredag d. 19. november 2010 svarede han på Christian Schous spørgsmål om ‘hvordan man kan kalde sig demokrat hvis man på forhånd dømmer nogle andre ude af den politiske debat?’ følgende:\n– Jeg siger at der er nogle standpunkter der adskiller sig fra andre standpunkter fordi det simpelthen overskrider grænserne for de danske værdier, og jeg siger at jeg vil ikke bare tage det som ethvert andet ligeværdigt standpunkt til andre gyldige standpunkter: At vi nu i staten skal bestemme hvem man skal gifte sig med, og hvem man ikke skal gifte sig med og hvornår. Det betyder at vi klassificerer folk i en første klasse og i en anden klasse. Jeg siger lige som Martin Niemüller og Hartvig Frisch: Der kommer et tidspunkt hvor man simpelthen må sige: Nok er nok.\nMed andre ord siger han at der er to niveauer i en demokratisk samtale. Det niveau man faktisk taler på og det niveau i kraft af hvilket man taler. Uden det sidste findes det første ikke. Men en enighed om de parlamentariske spilleregler medfører ikke at man er enig om hvilket beslutninger, der skal tages.\nMan kan ikke tale med hvem som helst. Heller ikke som demokrat. Heller ikke hvis man er Voltaire, der kæmper for sin modstanders ret til at have de meninger, han er så uenig i. Ytringsfriheden tillader med andre ord ikke ytringer, der undergraver ytringsfriheden. Demokratiet kæmper – udemokratisk – imod ethvert angreb mod demokratiets fundamentale principper.\nGrundlagsdebatten handler om at blive bevidst om hvilket absolutter demokratiet hviler på. Der er en udbredt opfattelse af at demokrati er alles ret til at sige hvad som helst. Demokrati er i manges øjne mere noget der ligner flertalsdiktatur end mindretalsbeskyttelse. Ytringsfrihed forstås mere som retten til at fornærme minoriteter end pligten til at sige magthaverne imod.\nNyrup er ikke helt nået til denne grænse. Han gik jo dog i studiet med Pia Kjærsgaard, og han sagde også at han selvfølgelig anerkender Dansk Folkepartis legitime ret til at være repræsenteret i Folketinget. Dette forhindrer ham dog ikke i at sige Dansk Folkepartis forslag og retorik ikke er stuerene, dvs. at han undsiger deres (danske) værdier.\nSamtalebrud og danske værdier\nDet er i sig selv meget svært at forstå at kampen om de danske værdier og hvad disse egentlig betyder i så lang tid har været så domineret af Dansk Folkeparti. Ikke mindst taget i betragtning af deres overfladiske, plakative og ureflekterede forståelse af dansk kultur har gået hånd i hånd med en systematisk og konsekvent nedbrydning af nogle traditionelle, konservative såvel som hårdt tilkæmpede (såkaldt) danske kulturelementer. (Jeg tænker på undervisningssystemet, fra Folkeskolen over voksenuddannelserne, højskolerne til Universiteterne, som stort set alle sammen er blevet forringet og bekæmpet af den siddende regering – og ikke meget mindre af den foregående -, der har ført sig frem med mantraet om økonomisk nødvendighed).\nMen med Nyrups markante udmelding er en ny diskussion om de danske værdier begyndt.\nHvis der er nogen der tør tage den op. Det danske er jo blevet forurenet, man kan ikke tale om det danske uden at gå Dansk Folkepartis ærinde.\nDer er få eller kun spage røster, der prøver at tilbageerobre noget af det, der kunne ligge i udtrykket ‘dansk kultur’ og ‘danske værdier’.\nI mine øjne mangler der hos modstanderne af nationalitetsbegrebet et alternativ og nogle forslag til hvor og hvordan vi så skal placere den danske litteratur, det danske sprog og i det hele taget dét vi har kaldt ‘de danske kultur’ og de danske værdier.\nRadikaliteten i de danske værdier kunne vise sig ved at insistere på at det ikke skal lykkes for nationalisterne at stjæle – læs: politisere – den nationale kultur, – og at man må bruge samtalebruddet som et fuldgyldigt demokratisk redskab.\nHolger Danske sover åbenbart for dybt til at blive vækket af den besættelse af Danmark vi oplever for tiden. Eller også er han for dum til at gennemskue situationen – for blind til at se hvad der sker.\n19. november 2010 • 20:36 0\nIntroduktion til Grundlagsdebatten\nGrundlagsdebatten handler om forholdet mellem politik, ideologi, videnskab og eksistens:\n– Hvis politikken løsrives sit ideologiske fundament og bliver til ren administration og magt, opstår der en demokratisk ubalance.\n– Hvis ideologien løsriver sig en (ånds)videnskabelig basis, kommer målet for det gode samfund til at stå i modstrid med virkeligheden, så ideologien bliver så svag at den enten brister eller holdes sammen med (diktatorisk) vilje.\n– Hvis videnskaben river sig løs fra eksistensen, mistes dels relevanskriteriet for videnskaben (der kan altid forskes i tusinde gange flere forhold end eksistensen reelt har interesse i), dels de empiriske, analytiske og teknologiske rammer omkring vores eksistens.\n– Hvis det naturvidenskabelige paradigme dominerer (fordi det kan forbedre vores materielle levesandard) bliver åndsvidenskaben knægtet og meningen og helheden får vanskeligere kår.\n– Hvis eksistensen ingen politisk relevans har, bliver målet at få tilfredsstillet egne behov eller resultatet at man definerer sig negativt i forhold til en fjende, som på overfladen truer ens eksistens, men i virkeligheden danner identiteten. Udgangspunktet – tesen – er at alle disse sektorer har revet sig løs fra hinanden.\n– Hvis politik handler om hvordan vi indretter vores samfund og metafysik handler om verdens og al det værendes beskaffenhed, er grundlagsdebatten et både teoretisk og praktisk forsøg på at forene politik med en eksistentiel orienteret metafysik.


KOREANSKE TØJMÆRKER: TOP 10 TØJMÆRKER I KOREA - SKØNHED OG STIL\nFørst var det K-pop, der overtog de internationale Billboard-hitlister. Så var det koreansk kosmetik og hudpleje der begyndte at oversvømme vestlige markeder. Nu, den hallyu (Koreansk bølge) har taget modeverdenen med storm, hvor koreanske tøjmærker fylder butikshylder og onlineforhandlere over hele den vestlige verden. Her er hvad du har brug for at vide om alle disse koreanske modemærker, og hvilke der fortjener en plads i dit skab.\nRELATEREDE: Prinsesse Mary imponerer Sydkorea med disse smukke mode\nKoreanske beklædningsmærker: fremkomsten af koreansk mode\nMens andre kulturer har modeshistorier, der strækker sig så langt tilbage som det 19. århundrede, er Koreas modeindustri relativt ny.\nDen første koreanske person, der havde et modeshow i Paris, var Andre Kim, der præsenterede sit arbejde i 1966. Det var dog først i 90'erne, at koreansk mode ville blive kendt over hele verden. I 1990 præsenterede designer Lee Shin Woo sit arbejde i Tokyo Collection. Og i 1992 fik flere designere deres arbejde vist på en pret-a-porter show i Paris.\nDen meget positive internationale modtagelse af disse designere førte til, at den koreanske regering begyndte at fremme lokal mode, en stor del af den aggressive kulturelle udvidelse, som regeringen foretog i 90'erne.\nI 2000'erne begyndte K-pop og K-dramaer at sprede sig over hele Asien og senere til Amerika og Europa. Den eklektiske stil af karaktererne og berømthederne i den koreanske kultur var et kæmpe hit over hele verden og bragte koreansk mode ind i den internationale bevidsthed.\nI dag er hovedstaden Seoul et stort modehub i Asien, og Seoul Fashion Week bærer samme prestige som modeukerne i byer som Tokyo, New York og Paris. Regeringen søger konstant efter nye designere til at promovere og støtte, mens tekstilindustrien er stærkt finansieret og reguleret.\nDe mest populære tøjmærker i Korea\nØnsker du at komme i gang med koreansk mode? Her er de mærker, du har brug for at tjekke ud.\n10. 8 Sekunder\nDa store hurtige modemærker som Uniqlo og Zara begyndte at sprede sig rundt i Asien, blev de velkendte i hvert nyt land som højkvalitets, men overkommelige måder at holde sig til moderne trends.\nSom svar oprettede tekstilproducenten Cheil Industries 8Seconds i 2012 ved at bruge sine Samsung Group-penge til en aggressiv marketingkampagne. I dag frigiver de nye kollektioner næsten hver uge, så du kan holde øje med trends uden at bryde banken.\n8sekunder_officiel Se profil 351 synes godt om - Se indlæg på Instagram - # 8SxME model Banus PICK daglige look stil! ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ Et smukt look komplet med en sort ærmeløs T-shirt, sømdetaljerjakke og naturvasket denimbukser ⠀⠀⠀⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ Mød elementerne stylet af model Vanu i 8 Seconds og SSF Shops nu! ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ #MyFavoriteMe # 8SxME # Jeg har det godt med mig #We_launch_style_every_week ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ ⠀⠀ ⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀⠀⠀⠀- # Korea SPA # 8seconds # 8 Seconds #SSFSHOP # Fashion Stargram #Daily Look #OOTD #Banu #Model Banu\nDesigner Cho Eun Aes mærke Tibaeg modvirker unisex, street fashion trends i koreansk mode med fokus på mere afslappede, feminine silhuetter og mindre aggressive prints - en passende modeidentitet for et brand, hvis navn er inspireret af de glatte smag og elegance afteposer. Tibaeg har siden samarbejdet med internationale mærker som Disney og Louis Quatorze.\ntibaeg Se profil 402 synes godt om - Se indlæg på Instagram 2019 S / S RESORT SUMMER OPS Det er en off-shoulder, der kan bæres forfriskende. Du kan style forskelligt med et rygende taljebælte & # 128513- # tibaeg #tibaegseoul #teabag #teabagseoul\n8. Lucky Owl\nLucky Chouette er udtænkt af Kim Jae-hyun, som var en del af projektet 'Seoul's 10 Soul', der havde til formål at øge bevidstheden om kommende koreanske designere. Med sine karakteristiske lyse farver, søde udskrifter og unikke konturer er Lucky Chouette et eklektisk mærke, der er populært blandt de yngre folkemængder.\nluckychouette7 Se profil 119 synes godt om - Se indlæg på Instagram [#NY] ⠀⠀⠀ LYKKELIG FLORIDA, under solen ✨ Online forudbestilling af indkøbscenter i gang✨ ⠀⠀⠀ ⠀⠀⠀ # Heldig sko # Heldig hat # Raffia # Raffia hat # Heldig sko hat # Sommer hat # Før Sunrise Hat2 # Lucky Chouette # luckychouette # myluckychouette\nStilen på street fashion brand Charm's er rodfæstet i nostalgi. Deres æstetik i 90'erne er blevet populær blandt mange lokale berømtheder, og de har haft flere samarbejder med modeikoner som Instagram-personlighed Irene Kim og K-popstjerner som Key Ki-bum, der faktisk blev modedirektør for mærket.\nofficial_charms Se profil 2.698 synes godt om - Se indlæg på Instagram #korea #charms [CHARM'S]. SHINee Key bærer CHARM'S COLLECTION. . ▶ http: //store-charms.com. #Charme #charme hver dag #charms #charmsdaily #shiny #SHINEE #key #key\nMens de fleste modemærker elsker at understrege den menneskelige form, foretrækker Studio K at nyde højteknologisk og industrielt udseende, hvilket gør det til et af de mest unikke mærker på vores liste.\nstudiet_officielt Se profil 68 synes godt om - Se indlæg på Instagram studiet k 2018 SS sommerkapselkollektionens sommerhave 'LINEN SAILOR LANG KJOLE _NAVY ✔www.thestudiok.com Denne vare er udsolgt, så snart den frigives og er under ombestilling. Den vil være på lager mandag den 11. Tak & # 128588 & # 127995 #estudiok #Testestio K # 2018ss #sommer #kapsel #samling #linie # sømand # lang # kjole\nDesigner Lee Chung Chung har måske skåret tænderne i den koreanske herretøjsindustri, men i dag er han bedre kendt for sit kvindemærke Lie. Hans etiket er fremhævet af en tendens til at blande forskellige nuancer og mønstre og for nogle unikt androgyne dametøj, der har elementer taget fra herremode.\nliecollection_ Se profil 461 synes godt om - Se indlæg på Instagram Påklædt til weekenden & # 127801 @diane_zhao - - - - #liecollection #newcollection #whattowear #summerstyle #LIElook #sommer # ss19look #collection #LIE # ss19 #outfitideas #shopping #outfitdujour #dress #blue #buttons\nDesigner Hyein Seo har ført et charmeret liv i branchen. Mens hun stadig var i skole, blev hun inviteret til at præsentere sit arbejde på New York Fashion Week. Hun blev senere hædret med den bedste designer på det internationale modeshow i British Fashion Council. Rihanna har endda båret sit arbejde!\nI dag fortsætter Hyein Seos innovative streetwear-mærke med at imponere og undgår lyse farver til fordel for monokromatiske mønstre og strukturer, mens de præsenterer unikke overdimensionerede silhuetter, der formår at opretholde deres kvindelighed.\nhyeinantwerp Se profil 704 synes godt om - Se indlæg på Instagram #HYEINSEO Forår / Sommer 2017 'SØDEN AF GRÆNSEN' Foto af @monimogi\nDetroit-baserede designer Kathleen Hanhee Kye studerede på den prestigefyldte London designskole, Central Saint Martins. Hun dimitterede i 2011 og startede sit eget selvbetegnede mærke, KYE, senere samme år. Kye har siden fået en række priser og nikker i den globale modebranche, herunder LVMH (Louis Vuitton) -prisen for unge modedesignere og den internationale Woolmark-pris Asiens regionale finaler for dametøj.\nI dag er KYE et stigende brand, der er kendt for sine street fashion-stykker og er blevet båret af berømtheder som Khloe Kardashian og Rihanna.\nkye_official Se profil 469 synes godt om - Se indlæg på Instagram RIHANNA @badgalriri rockende #KYE FW15 tofarvet krystalpelsjakke på March Madness MUsic Festival ❤ & # 128142 & # 128153❤ & # 128142 #RIRI #KYELOVESRIRI #NUMBERONEFAN #MMMF\nTaeyong Ko oprettede Beyond Closet i 2008 for at appellere til unge mænd på udkig efter et mere afslappet, levende look, der udfordrer de traditionelt dæmpede paletter af herretøj. De har college-trøjer, trøjer, frakker, parkaer, og de har endda en kvinders lineup.\nTaeyong Ko var kostumedesigner på sættet af hit K-dramaetDrenge over blomster, og hvis du kunne lide outfits på showet, kan du forvente et åndeligt lignende tema fra Beyond Closet.\n1. Stil Nanda\nStyle Nanda blev startet i 2004 af Kim So-hee som en online brugt tøjforhandler. I dag er det et af de mest populære makeup- og modemærker i Korea med en omsætning i 2017 på 152 millioner dollars. Med 1,3 millioner Instagram-tilhængere er det et af de mest kendte koreanske modemærker rundt om i verden og er blandt de bedste go-to-brands for udenlandske koreanske modeentusiaster, der lige er begyndt at udforske.\nFor at afslutte det hele, i 2018, L'Oreal købte en bestemmende andel i virksomheden , der angiver international tillid til kvaliteten og innovationen af sine produkter.\nstylenanda_korea Se profil 4.103 likes - Se indlæg på Instagram Dagligt look med naturlig følsomhed & # 128149 Jakke: Moderigtigt skræddersyet Indie Pink Half JK-kjole: Naturlig kjolestrop Canops #stylenanda # sommer


Musik skaber glæde og giver frirum til at være præcis, som man gerne vil. Det giver følelserne frit spil, og kan være med til at hjælpe mennesker igennem svære tider, samt give et soundtrack til de bedste stunder i livet. Teknikken bliver også kun bedre og bedre på området, hvor musikken nu kan medbringes overalt i livet. Om det er en rolig gåtur i skoven, eller en kæmpe fest, med alt hvad det indebærer, så kan musikken spille en vigtig rolle, og herved skal udstyret er i orden, for at give de bedste betingelser.\nHøjtalere til enhver lejlighed\nDer findes et utal af forskellige højtalere til forskellige lejligheder og formål. Det kommer meget an på, hvilket behov der skal dækkes, i forhold til at vælge den helt rigtig højtaler for dig. Du kan læse meget mere om, hvilke forskellige højtalere, der er på markedet på denne side. En form for højttaler, som er meget populær og meget alsidig, er bluetooth højtaleren. Det kan både være en lille og handy højtaler, som man kan have med sig på stranden, i badet eller i bilen. Den giver dig mulighed for at have musikken med dig overalt, og den fylder derfor heller ikke meget, da den skal kunne være i en taske eller i jakkelommen. Går man i den helt anden ende af spektret, kan man få installeret indbygningshøjttalere til hjemmet, som er lavet til ikke at kunne flyttes. De er indbygget i dit hjem, og bliver derfor en naturlig del af din indretning. Det er en meget elegant måde at give musikken en helt speciel plads i dit liv, hvor den ikke er en klods i hjørnet, men en stemning der svæver i luften og skaber glæde.\nMusik som oplevelse\nMusik kan danne rammen om nogle af de mest fantastiske oplevelser i vores liv. Mange kender nok det med, at en helt bestemt koncert er printet ind i vores hukommelse, fordi den var så fantastisk. Måske skete der også noget den aften, som har haft betydning for resten af ens liv. Musik skaber minder og ofte forbindes en oplevelse med den musik, som spillede på det givne tidspunkt. Dét der gør koncerter så givende, er også det sammenhold, som skabes mennesker imellem, når man står i en stor forsamling og deler de samme følelser, når der synges med på de samme sange, på samme tid. Der bliver skabt et bånd, og det er et sprog, som ikke kan udtrykkes på andre måder end gennem musikken.