Midt- og Sydsjællands Brand og Redning – BeredskabsInfo\n[ 14. maj 2022 ] Vil se på, om der kan skabes større tryghed for førere af udrykningskøretøjer Præhospital\n[ 12. maj 2022 ] Hverdagshelte fik dusør af Østjyllands Politi Politi\nForsidenMidt- og Sydsjællands Brand og Redning\nMidt- og Sydsjællands Brand og Redning\nBrandvæsen ønsker at slippe for effektiviseringskrav\n25. april 2022 Redaktionen\nDa det fælleskommunale Midt- og Sydsjællands Brand & Redning blev stiftet, besluttede ejerkommunerne, at der løbende skulle ske en effektivisering af brandvæsenet, således at kommunerne hvert år kunne reducere deres betaling med 1 pct. Men nu lægger brandvæsenet op til, at effektiviseringskravet skal opgives – og at der dermed bliver 1,8 mio. kr. ekstra til driften.\nBrandvæsen har for mange penge i kassen\n25. april 2021 Redaktionen\nMidt- og Sydsjællands Brand & Redning har et problem: Der er for mange penge i kassen. Brandvæsenet har godt 7 mio. kr. stående i banken, og det betyder, at brandvæsenet årligt skal betale et større beløb i negative renter. Derfor satser brandvæsenet på at få et underskud på 3 mio. kr. i år, blandt andet ved at indkøbe en ny redningsbåd og nedbringe leasinggæld.\nMidt- og Sydsjællands Brand & Redning har fået en ekstra brandstation\n19. februar 2021 Redaktionen\nI øjeblikket har Midt- og Sydsjællands Brand & Redning udvidet brandberedskabet med en midlertidig brandstation på øen Lindholm, hvor der er en døgnbemanding på en holdleder og syv brandfolk. Lindholm er en lille ø i Stege Bugt, der har færgedrift fra Kalvehave Havn. Øen er forsøgsstation for DTU, og i forbindelse med deres fraflytning er der opstået en særlig brandrisiko.\nHoldledere på fast vagt skal anvendes ved mandskabsmangel\n12. juli 2020 Redaktionen\nDet bliver ikke længere indsatsledere, som skal dække ind, når der akut mangler holdledere hos Midt- og Sydsjællands Brand og Redning. I stedet vil man i dagtimerne forsøge at dække vagterne med fuldtidsmandskab, der skal arbejde fra brandstationen. Når det ikke er muligt – og resten af døgnet – vil man søge at hyre deltidsholdledere ind til fast vagt på stationen. Kun hvis det heller ikke er muligt, anvendes indsatsledere.\nMandskabsmangel: Indsatsledere skal kunne fungere som holdledere\n28. juni 2020 Redaktionen\nMangel på uddannede holdledere gør, at der i øjeblikket er risiko for, at brandstationerne i Faxe og Vordingborg må rykke ud uden holdledere. I disse situationer vil indsatslederen i stedet skulle varetage funktionen som teknisk leder. Midt- og Sydsjællands Brand & Redning betegner det som en nødløsning, der imidlertid er fagligt forsvarlig – og lovlig.\nPlanlægger ny brandstation i Herlufmagle\n26. april 2020 Patrick Larsen\nMidt- og Sydsjællands Brand & Rednings brandstation i Herlufmagle skal formentlig flytte til nye lokaler. Den nuværende brandstation har ikke plads til bade- og toiletfaciliteter eller muligheder for vask af beskidt indsatsmundering, men ved at flytte til lokaler på naboejendommen kan brandfolkene få moderne faciliteter – og mere end dobbelt så meget plads.\nStor organisationsændring i Midt- og Sydsjællands Brand & Redning\n17. oktober 2019 Frank Toft\nFra 1. november 2019 vil Midt- og Sydsjællands Brand & Redning ændre hele beredskabets organisering. Siden etableringen i 2015 har beredskabet haft en struktur med en Myndigheds og Forebyggende Afdeling og en Operativ Afdeling. Men nu vil beredskabet i stedet gå over til en matrixorganisation med flere kompetencer til de lokale ledere og nedlæggelse af en topchefstilling.\nIngen sammenlægning af vagtcentraler\n30. juni 2019 Patrick Larsen\nVagtcentralerne hos Vestsjællands Brandvæsen og Midt- og Sydsjællands Brand og Redning bliver ikke lagt sammen. Det står klart efter et møde mellem de to beredskabers direktører. Den vestsjællandske beredskabskommisson havde ellers besluttet, at et samarbejde skulle undersøges som led i en spareplan, men Vestsjællands Brandvæsen vurderer, at en sammenlægning ikke vil give besparelser.\nBrandstationsleder: Vi føler os som et B-hold\n12. januar 2019 Patrick Larsen\nVed årsskiftet trådte en ny kontakt mellem Midt- og Sydsjællands Brand & Redning og Falck i kraft. Som led i kontrakten har det fælleskommunale brandvæsen hjemtaget køretøjerne, og blandt de fem nye køretøjer, som brandvæsenet er ved at købe, er der to til Falck-stationerne i Stege og Præstø. Men her mener brandfolkene, at de får skrabede udgaver, mens de kommunale stationer får køretøjer med topudstyr.\nAntallet af omkomne i brand faldt til næstlaveste niveau\nRegion har problemer med at bemande akutlægebiler


Hjælp at hente ved dødsfald i familien |Bedrestudieliv.dk\nDødsfald i familien kan være svært at overskue for unge\nEt dødsfald i familien er altid en meget tragisk og sorgfuld tid for såvel børn som unge og voksne. Der er dog stor forskel på, hvordan den enkelte håndterer sorgen uanset alderen, fordi sorg er et individuelt anliggende. I denne artikel vil vi fokusere på udfordringerne ved at være ung og at skulle håndtere et dødsfald i familien ved siden af et ungdomsliv fyldt med studie, venner og fritidsinteresser. Læs med her, og bliv klogere på sorg i den unges liv.\nFase 1: Kort efter dødsfaldet\nPerioden kort efter dødsfaldet er for mange unge helt og aldeles uoverskuelig, fyldt med sorg og frustration. Hvis den unge er alene, og derfor skal tage stilling til alt det praktiske omkring begravelsen, kan det være rigtig godt at rådføre sig med en bedemand som noget af det første. Amtets Begravelsesforretning er et eksempel på, hvordan en bedemand kan være behjælpelig med at søge begravelseshjælp og ordne andre praktiske ærinder. Ved at tage kontakt til bedemanden sørger man for, at der er nogle andre, som kan tage sig af det praktiske, så man derved selv kan få luft for sine følelser.\nFase 2: Bearbejdelse af sorg\nSelvom sorg er meget individuelt, kan man dog godt give nogle generelle råd til bearbejdelse af sorg. Det er nemlig vigtigt, at man ikke lægger skjul på sine følelser, men giver sig selv lov og tid til at sørge. Derudover er det vigtigt at informere skole, venner, arbejdsplads osv. Omkring dødsfaldet, så man kan få omsorg eller forståelse. Hvis man har svært ved at snakke med sine nærmeste om sorgen, kan det være en fordel at tage imod et af de anonyme rådgivningstilbud, der findes. Her kan man snakke om sorgen med voksne, der ikke har kendskab til en selv eller afdøde. Denne slags tjenester er gratis og anonyme, og derudover foregår de oftest via telefon, hvilket gør det nemmere for nogle at snakke om, hvordan de føler.\nFase 3: Den efterfølgende tid\nDen efterfølgende tid kan på nogle punkter være den sværeste, fordi den unge skal lære at leve uden familiemedlemmet og tilpasse sig en ny hverdag. Det er vigtigt at vide, at det er okay både at være ked af det, men at det er ligeså okay at være glad. Sorg er altid svær at håndtere, især hvis man er ung og har et studie at passe ved siden af. Derfor er det alfa og omega er at række ud efter hjælp og snakke om sine følelser.\nFamilie Sorg Tab


Uzi paintball i Aarhus - Indendørs paintballbane hos Eventhall\nHjem » Aktiviteter » UZI Paintball\nUZI Paintball billeder\nPaintball Video - Se efter 1 min.\nUZi paintball er et nyt gevær indenfor paintball beregnet til urban-warfare (bykamp). Våbnet er mindre og lettere for at kunne komme hurtigt rundt og imellem de forskellige forhindringer. Det er designet med et kompakt løb uden at det går ud over præcisionen. Grebet og huset er lavet i hårdføre metaldele for bedre at kunne modstå slag. På modellen er der tilføjet front-greb for bedre præcision når du sigter. Luft-tanken er tilpasset magasinet på 50 skud, og derfor lettere og giver en perfekt balance og tyngde. Våbnet bruges også af professionelle turnering spillere.\nNår du først har prøvet dette gevær, vil du ikke spille med de gamle klodsede geværer som man finder på mange gamle paintball baner idag. Når det er sekunderne der tæller for hvem der bliver skudt og hvem der vinder, så vil man have så mange fordele så muligt – Uzi Paintball gevær er perfekt at løbe og sigte med og kan bruges af alle.\nPrøv forskellige spil bl.a. ”capture the flag” hvor du skal hente et flag hjem til din base. Kæmp mod dine venner på vores indendørs paintballbane, og se hvem der kan skyde hinanden først. Bruger du briller, anbefaler vi at du tager kontaktlinser på den dag du skal spille paintball, da nogle brilletyper kan være besværlige at have på under paintballmasken. Er du mellem 16-18 år skal du downloade vores forældretilladelse\nTil BIGGAMES og træningsaftner bruger vi også andre paintball våben, læs mere om dem her:\nHellfire paintball pistoler (link)\nSpecielle paintball pistoler med 7 skud i magasinet. De vejer kun 800 gram, bruger CO2 og kan skyde semi-automatisk, 100 m/s med almindelige paintball kugler.\nAirow Paintball buer (link)\nUnikke paintball buer med magasin, sigt og slip for at ramme din modstander.\nFindes kun i USA og hos Eventhall.\nSe næste aktivitet\nPaintball kugler købes efter behov på dagen. Handsker er tilkøb, samt vi anbefaler du medtager ekstra sko, der gerne må blive beskidte.\n90 MIN 199 KR. PR. PERSON\nMasser muligheder for en sjov eftermiddag. skulle i have 5 stjerner skulle paintball banen være noget større eller ihvertfald bredere. Servicen kan man ikke klage over. SUPER god stemning og kanon service fra personalet!. tak for en god eftermiddag.!\nKenneth Richmond Mortensen\tGanske fint\nVi var på polterabend hos Eventhall, hvor vi havde paintball i 90 minutter. Banen er ikke særlig stor, men til gengæld har de en række forskellige våben man kan vælge mellem: pistoler, buer og geværer. Det var super fedt! Desuden kunne gommen låne en hvidt kanindragt, hvilket gjorde det lidt sjovere at jage ham 🙂\nNiels\tSuper sjovt


Bold Eagle satte amerikanerne på plads » TRAVSERVICE\nBold Eagle satte amerikanerne på plads\nBold Eagle med Brian Sears vandt en sikker sejr i Breeders Crown-løbet på Mohawk-banen i Canada.\nBold Eagle med Brian Sears vinder Breeders Crown.\nBold Eagle færdig!\nDet viste den 8-årige franske toptraver klart i nat, hvor den vandt en sikker sejr i Breeders Crown Open på Mohawk-banen i Toronto, Canada.\nI silende regn holdt Bold Eagle legestue med den amerikanske hurtigklasse, og med Brian Sears i sulkyen kunne den vinde sikkert med to længder i 1.09.6, mens Six Pack med Åke Svanstedt besatte andenpladsen i 1.09.8. På tredjepladsen fulgte Atlanta med Yannick Gingras, også i 1.09.8.\nBold Eagle blev spillet til favorit til odds 1,85!\nFra sit indvendige startspor kom Bold Eagle godt afsted og lå på en fjerdeplads rundt i første sving, hvor Lindy the Great var toneagivende fulgt af Atlanta og Six Pack, som blev fyret af fra sit udvendige startspor.\nInd på første langside overtog Atlanta føringen, men efter 700 meters kørsel sendte Sears Bold Eagle frem til føring, og med en afslutning efter 1.09.5 var der aldrig nogen, der kom i nærheden af den franske toptraver.\nBold Eagle fik 250.000 dollars for sejren og tog dermed et pænt hop opad i forsøget på at fravriste Timoko positionen som fransk travsports mest vindende hest nogensinde.\nBold Eagles sejr viste ikke blot, at den fortsat er en magtfaktor i dagens travsport, men også at vi her i Europa har mange heste, der vil kunne sætte de amerikanske toptravere til vægs!\nBold Eagle skal nu tilbage til Frankrig og gøres klar til Vintermeetinget og Prix d’Amerique.\nSe Bold Eagle sætte amerikanerne på plads – klik her


Hvem var Johannes V. Jensen?\nJohannes Vilhelm Jensen blev født den 20. januar 1873 i Himmerland og døde den 25. november 1950. Han er bedst kendt for sin roman 'Kongens Fald', der betragtes som en af de bedste, danske bøger i det 20. århundrede.\nDet lå ikke i kortene, at Johannes V. Jensen skulle blive forfatter. Han flyttede faktisk til København for at læse medicin, men undervejs begyndte han at skrive digte og romaner. I perioden 1895 til 1898 udgav han sine værker under aliasset Ivar Lykke.\nFik Nobelprisen i litteratur\nI 1944 modtog Johannes V. Jensen Nobelprisen i litteratur. Kun to andre danskere har modtaget denne fornemme pris - og de måtte deles om den. I 1917 blev prisen nemlig givet til både Henrik Pontoppidan og Karl Gjellerup.\nJohannes V. Jensen blev opfattet som en meget utilnærmelig person i offentligheden. Men hans værker viste derimod en åbenhed, der kendetegnes ved hans overlegne sprogbrug.\nI dette forløb skal I arbejde med Johannes V. Jensens forståelse af at være menneske og hans fantastiske værker.\nLæs introduktionsteksten om Johannes V. Jensen.\nSe dernæst hele afsnittet 'Øgendahl og de store forfattere: Johannes V. Jensen'.\n1. Johannes V. Jensen på Memphis station\nSe klippet 'Johannes V. Jensen på Memphis station'.\nJohannes V. Jensen ville rejse hele verden rundt for at udvide sin horisont. Det gav ham mange nye oplevelser, og han endte med at være meget berejst.\nMen når Johannes V. Jensen skriver om sine rejser, fornemmer man, at han længes hjem - også selvom han beskriver rejserne som værende storslåede.\nLæs digtet 'På Memphis station' fra 1906.\nDiskuter handlingen i digtet.\nHvilke tidsmarkører findes der i digtet, som kan fortælle os noget om, hvornår digtet er skrevet?\nHvordan ændrer stemningen sig i digtet? Find to eksempler i teksten.\nHvordan kommer Johannes V. Jensens længsel efter Danmark til udtryk i digtet?\nJohannes V. Jensen sagde engang: "Det han ikke vælger i digtet, vælger han i virkeligheden”. Hvad menes der med det citat i forhold til, hvad I netop har læst?\n2. Digtet er blevet en sang\nLyt til sangen 'Memphis station' af Lasse Vestergaard. Hvordan ændrer digtet sig (opbygning, stemning etc.), når det bliver sunget?\nEr digtet nemmere at forstå, når det bliver sunget? Hvorfor/hvorfor ikke?\nJohannes V. Jensen sagde engang: ”Livet leves i stadier, man kan ikke være den samme hele tiden”. Hvad mener han med det, og hvordan kommer det til udtryk i digtet Memphis station?\n3. Johannes V. Jensens mammut\nSe klippet 'Johannes V. Jensens mammut'.\nI klippet taler Mick Øgendahl og Johannes V. Jensens barnebarn, Frans Elsass, om, at Johannes V. Jensen kunne virke lidt hård og "kras" på billeder og i offentligheden.\nDiskuter, hvorfor Johannes V. Jensen har haft brug for denne facade/maske udadtil?\nKender I selv til situationer, hvor I har brug for en lignende facade/maske?\nI klippet siger Johannes V. Jensen: "Det er mit sinds knivsystemer. To modsatrettede livsbevidstheder mødes og skærpes i mit hjerte". Hvad betyder dette?\n4. Nåede de færgen?\nLæs novellen 'Nåede de færgen' fra 1912.\nHvordan kommer Johannes V. Jensens udlængsel til udtryk i denne novelle? Find en passage, der illustrerer dette.\nJohannes V. Jensen er blandt andet kendt for sit 'åbne' og velovervejede sprog. Vælg en passage i novellen og skriv den om, så betydningen stadig holder ved, men sproget er lettere at forstå. Hvad har I gjort for at gøre passagen nemmere?\nFind tre symboler i novellen. Hvad betyder de?\nNovellen er skrevet i 1912, men har alligevel mange tematikker, vi kan genkende fra vores liv i dag. Find tre eksempler i teksten, som I kan relatere til jeres liv i dag.\n5. Vælg et værk\nI skal nu selv i gang med at udvælge et værk af Johannes V. Jensen, som I skal arbejde med. Dette kan for eksempel være et digt eller en novelle. Brug eventuelt de analyseværktøjer, I kender i forvejen.\nJeres nye værk kunne for eksempel være novellen 'London-Drømme' eller digtet 'Danmarkssangen'.\nHvilken litterær periode er jeres nye værk fra? Kig eventuelt på DR Skoles litteraturhistoriske tidslinje for at finde hjælp.\nHvordan kommer temaet 'at være menneske' til udtryk i jeres værk, og hvordan kan I relatere det til nutiden og jer selv?\nPerspektiver teksten til et andet værk, I har læst af Johannes V. Jensen fra opgaverne (Nåede de færgen, Memphis station etc.). Hvilke kendetegn går igen i teksterne?


HR Manager med udsyn og indsigt | Hartmanns.dk\nHR Manager med udsyn og indsigt\nAAK - The Co-Development Company søger nu en HR Manager til AAK Denmark A/S i Aarhus.\nAAK er verdens førende producent af højt forædlede vegetabilske specialfedtstoffer.\nSitet i Aarhus er højt specialiseret med kernekompetence i fraktionerede olier og fedtstoffer og forsyner primært søsterselskaber i Sverige, Holland og England.\nFabrikken er centralt placeret på havnen i Aarhus.\nSom AAK Denmark A/S’ nye HR Manager vil du få ansvaret for den samlede drift og udvikling af det danske HR område med reference til den globale HR Director i Malmø.\nGlobal strategi – lokal forankring\nMed en globalt forankret strategi i ryggen, vil det blive den danske HR Managers ansvar, at sikre implementering og operationalisering af denne i den danske kontekst, i tæt samarbejde med Site Manageren for AAK DK. Du vil derfor blive medlem af Site ledelsen i Danmark.\nDen danske medarbejderstab består af ca. 200 kompetente og engagerede medarbejdere med en bred uddannelses- og erhvervsmæssig baggrund, herunder mange videnstunge medarbejdere og skifteholdsansatte i produktionen, der alle opererer på et højt, specialiseret niveau.\nSom HR Manager vil det være din opgave, at sikre det samlede ansættelsesliv for AAK’s medarbejdere og du vil derfor sidde med en bred ansvarsportefølje der bl.a. indbefatter:\nGlobale HR projekter, der skal forankres lokalt\nRekruttering og synliggørelse af AAK som en god arbejdsplads\nLønreguleringer samt lønforhandlinger på overenskomstområdet\nPersonalegoder herunder pension, forsikringer m.m.\nHR jura, herunder kontrakter, overenskomst, politikker m.m.\nEffektive HR administrative processer og procedurer\nKommunikation – f.eks. nyhedsbreve og medarbejdermøder\nBudgetansvar for HR og fælles udgifter\nDu vil fungere som sparringspartner og support for ledelsen vedrørende alle HR spørgsmål, og du har en dialogbaseret tilgang til såvel ledere som medarbejdere.\nDin hverdag vil være kendetegnet ved en høj grad af frihed med varierende arbejdsopgaver, du vil fungere som personaleleder for lønningsbogholder samt receptionspersonalet, der supporterer på administrative HR-opgaver. Herudover har du ansvaret for kantinen, hvis drift er outsourcet.\nAAK er opbygget som matrixorganisation og du vil derfor i rollen som HR Manager have mange internationale snitflader med alle typer af henvendelser fra bl.a. udstationerede medarbejdere og deres ledere. Du trives derfor i en engelsksproget kultur i mødet med forskellige nationaliteter.\nDu er HR professionel\nFor at lykkes og trives i rollen som den nye HR Manager, sætter du en ære i at mestre de klassiske HR dyder og har bred erfaring med personaleanliggender.\nDu trives på det operationelle plan, hvor du på samme tid byder ind på globalt strateginiveau som en del af den internationale HR ledergruppe, i et AAK der ekspanderer globalt. Du får herved mulighed for, at opbygge dit globale netværk.\nDin baggrund byder på 5-10 år i en lignende rolle fra produktionsmiljøet og du har enten erhvervet din viden via en HR-relateret, akademisk uddannelse eller kan dokumentere solide resultater samt relevant lederuddannelse.\nDin personprofil bygger på en selvmotiverende og skarpt prioriterende tilgang til dine arbejdsopgaver, du formår at arbejde struktureret med korte og lange deadlines og trives i en varierende arbejdsdag på flydende engelsk og dansk.\nDu kommunikerer tydeligt og fremstår tillidsvækkende når du selvstændigt udfylder din rolle med en bred kontaktflade udadtil.\nVil du være AAK’s nye HR Manager ?\nSøg stillingen online via dette opslag, hvor du uploader din motiverede ansøgning og dit CV. Har du spørgsmål til stillingen er du velkommen til at kontakte Rekrutterings- og Newplacementkonsulent i Hartmanns Winnie Rechnagel på mobil 4121 1470 / mail winnie.rechnagel@hartmanns.dk , eller HR Manager Marianne Dysted på mobil 2537 8954.\nAnsøgning samt CV skal udfærdiges på engelsk, da ansøgere vurderes fra internationalt plan.\nKontakt: Winnie Rechnagel\neller ring +45 4121 1470


DIF | Halv pris på OL-kollektionen\nMedaljer og mesterskaber\nDoping og matchfixing\nHalv pris på OL-kollektionen\nDIF tilbyder alle sine foreninger og medlemmer at købe dele af den officielle OL-kollektion fr BESTSELLER til halv pris.\n16. jun 2016 13:30\nAf: Thomas Lind\nDen danske OL-kollektion har gennem tiden været med til at sikre fællesskabet på det danske OL-hold. Nu har den danske befolkning også mulighed for at få fingrene i det officielle OL-tøj.\nAlle medlemmer af idrætsforeninger under DIF kan blive en del af OL-holdet ved at købe OL-kollektionen med 50 procent i rabat.\nSKAF DIN OL-KOLLEKTION\nBrug denne voucher til at købe OL-kollektionen i JACK & JONES-butikker landet over eller brug koden ALLFORRIO på www.bestseller.com/olympic.\nOL-kollektion i samarbejde med atleterne\nFor tredje OL i træk leverer BESTSELLERs brands JACK & JONES og VERO MODA den officielle danske tøjkollektion ved De Olympiske og Paralympiske Lege. Og de danske atleter kan delvist selv tage æren for OL-tøjet, da en række af dem har samarbejdet med BESTSELLER om at designe og udvikle kollektionen.\nHun har sammen med blandt andre kajakroeren René Holten Poulsen og roeren Anne Lolk inspireret og givet BESTSELLER gode råd undervejs i processen.\n05. jul 2016 06:49\nMads Mensah til kamp for det gode kammeratskab\nHåndboldspilleren Mads Mensah Larsen var træner for en dag i sin gamle klub Himmelev Veddelev Idrætsforening (HVI) i forbindelse med DIF og Nordea-fondens kommende kåring af ’Årets holdkammerat’.\n27. jun 2016 08:12\nNYT IDRÆTSLIV MED STORT OL-TILLÆG\nDanmarks Idrætsforbunds officielle magasin, Idrætsliv, er igen landet i postkasser og indbakker. Denne gang med et stort OL-tillæg!\n19. jul 2016 01:30\n”Det er sjovere at være med til at træffe beslutningerne”\nI Hadsund Roklub skal alle medlemmer have mulighed for at deltage i det frivillige foreningsarbejde som de er bedst til. Det er målet med den organisationsudvikling, en Bevæg dig for livet-konsulent har startet i klubben.\n650 foreninger har indgået aftaler om udviklingsforløb\nLandets idrætsforeninger viser stor interesse i foreningsudviklingsforløb fra Bevæg dig for livet-konsulenter.\nAbonner på Dif's nyhedsbrev


Gin ELG no 1 Danish Premium | Løgismose.dk\nGin ELG no 1 Danish Premium\nHerhjemme er masterdestiller Henrik Elsner gået mod strømmen og er barslet med en Gin, der i al sin krystalklare enkelthed består af tre ingredienser. Først og fremmest al magt tilbage til enebærret og derudover også eksotiske strejf fra klassiske korianderfrø og så et nybrud: gulerod!\nSlutresultatet er en krystalklar og autentisk enebærsmag, der underbygges af, at Ginnen har en alkoholstyrke på 47 procent, hvad der giver bemærkelsesværdig intensitet i både duft og smag.\nProducent Den Ny Spritfabrik\nAlkoholprocent 47,2 %\nForventet holdbarhed Kan gemmen men bliver ikke bedre.\nDen Ny Spritfabrik er funderet på drømmen om at løfte den danske brændevin op på et exceptionelt niveau, hvor den ikke længere blot er en fordøjelsesfremmende statist ved siden af et stykke med marineret sild, men en spiritus der respekteres og nydes på linje med en klassisk maltet skotsk Whisky.\nBag Den Ny Spritfabrik står Henrik Irgang Elsner. Tidligere havde han grundlagt og ført den bioteknologiske virksomhed Pharmexa frem til succes og børsnotering. I 2000 solgte han sit livsværk for at hellige sig sin store passion for mad og vin.\nHan købte Stengården, der ligger nord for Fredensborg med udsigt ud over Esrum sø. Her fik han anlagt en af Danmarks smukkeste vingårde samtidigt med, at han etablerede firmaet Stone Grange og begyndte at importere vine fra australske topproducenterne til alle dem, der endnu ikke havde overgivet sig til de danske vine.\nDet var imidlertid interessen for destillation, som blev omdrejningspunktet for Henrik Irgang Elsner. Inspireret af den nyvundne stolthed i det nordiske køkken begyndte han at lede efter sjælen i den danske aquavit, og da det begyndte at blive alvor investerede han i 2009 i et avanceret tysk destillationsapparat, som blev installeret i et nyopført destilleri.\nHan satsede på dild som det eneste krydderi og indledte et samarbejde med Innovationsstyrelsen og det teknologiske institut Agrotech for at fastlægge den optimale dildsort, den optimale dyrkningsmetode og det optimale høsttidspunkt. Sideløbende udviklede han på ekstraktions- og destillationsmetoderne for at aromaerne fra de friskhøstede dildkroner kunne videregives intakte til aquavitten. En metodeudvikling, der blev søgt og opnået patent på i 2014.\nDette gav anledning til at fokusere aktiviteterne og Esrum sø Mikrodestilleri blev til Den Ny Spritfabrik, som foretog en succesfuld aktieemission i 2014 og samtidig indledte et samarbejde med Hans Just omkring distributionen i Norden og resten af verden.\nDen Ny Spritfabrik A/S, Fredensborgvej 60, 3480 Fredensborg\nTrue Den Ny Spritfabrik


Alt om Rose Quartz Crystal - Hvid Lotus\nAlt om Rose Quartz Crystal\n17. maj 2019 •\thvid lotus\nFysiske egenskaber ved rosenkvarts\nRose Quartz er en type kvartskrystal, som er en forbindelse af silicium og ilt med den kemiske formel SiO2. Rosen farve skyldes spor mængder jern, mangan og titanium.\nDet er rimeligt svært med en Mohs hardness rating på 7, hvilket gør det rimeligt svært at skære.\nFarven på rosenkvarts er meget stabil og vil ikke blive udsat for varme eller sollys.\nHistorien og legenderne af rosenkvarts\nRoskvarts var kendt for de gamle egyptiske, romerske og tibetanske kulturer samt den antikke kinesiske.\nPrized i den antikke verden som både en kærlighedens sten og fysisk beautification ansigtsmasker af rosenkvarts er blevet genoprettet fra gamle egyptiske grave (1). Det blev troet af både romerne og de gamle egyptere at rydde tøj og forhindre rynker.\nBåde græske og egyptiske legender fortæller om guderne ved hjælp af rosenkvarts krystal for at bevare deres ungdom og skønhed.\nEn græsk legende fortæller en smuk fortælling om rosenkvarts oprindelse. I denne legende blev Adonis angrebet af den græske gudinde Aphrodite angrebet af Ares Krigsgud i form af et vildsvin. Aphrodite skyndte sig for at redde ham og fangede sig på en briarbusk. Hendes blod faldt på den klare kvartskrystal, der farvede det for evigt rosa.\nDen kendsgerning, at det var blodet af Afrodite, kærlighedsgudinden, der skabte den smukke lyserøde farve, viser tydeligt den gamle association mellem rosenkvarts og kærlighed.\nDet menes også, at antikke helbreder i Australien lavede et helligt vand ud af denne sten, der blev antaget at være et universalmiddel (2).\nPå forskellige stadier i antikken har det også været kendt som hjerte sten, boheme rubin eller silesian rubin. Kærlighedstokener af rosenkvarts er blevet fundet, der antages at stamme fra 600 BC (3).\nHealing og åndelige anvendelser af rosenkvarts\nRoskvarts er en sten i hjertet og er forbundet med ubetinget kærlighed. Det menes at have en feminin energi medfølelse, fred og næring. Det er ikke overraskende forbundet med hjertechakraen.\nForuden andre rosenkvarts menes at inspirere en kærlighed til sig selv og af skønhed, kunst, musik og det skrevne ord.\nDet antages at tilskynde sensualitet og ømhed, og nogle har betragtet det som en afrodisiakum.\nDet er en beroligende og plejende krystal, som ofte anbefales i krisetider, som en midtlivskrise, da den hjælper med at acceptere den nødvendige forandring.\nSom i de gamle legender anses det stadig for at være til gavn for at reducere rynker og synlige ar. Muligvis på grund af denne forbindelse kan nogle overveje det til en professionel supportsten til skønhedskonsulenter.\nRoskristallkrystal fordeler hjerte- og kredsløbssystemerne såvel som nyrerne, adrenalerne og kvinders reproduktive system.\nRose Quartz Rollers, Rose Gua Sha og Rose Quartz Crystal Combs\nRose Quartz ligesom andre typer kvarts er ret hårdt og ret vanskeligt at skære. Mange grupper behandler krystalet kemisk for at gøre denne proces nemmere og billigere.\nKemisk behandling ændrer naturligvis krystalets egenskaber og reducerer, hvis det ikke eliminerer de åndelige og helbredende egenskaber, der er anført ovenfor.\nWhite Lotus bruger kun ægte A-kvalitet rosenkvarts krystal i sine krystal skønhedsprodukter. Krystal skønhedsprodukter behandles aldrig kemisk og de oprindelige kvaliteter bevares.\nAlle White Lotus krystal skønhedsprodukter leveres med en livstidsgaranti med normal brug.\nHusk at vælge et krystal skønhedsprodukt, du er virkelig tiltrukket af. Godt omsorg for, at de vil vare dig en levetid, så det er værd at bruge tid og sikre, at du får noget, du virkelig vil have.\n2. Florence Megemont, Den Metafysiske Bog af Gems og Krystaller (Rochester, VT: Healing Arts Press, 2008).


Gartner i Klingbjerg Sønderborg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBillig gartner i Klingbjerg Sønderborg\nGartner i Klingbjerg Sønderborg gør et comeback. Det har været en kilde til føde for aldre. En af de vigtigste fordele ved at have din egen køkkenhave er at kunne spise friske grøntsager lige ud af din egen have uden at gå til den butik, hvor meget af de grøntsager, gartner i Klingbjerg Sønderborg sendes fra hundredvis af miles væk. Hvad mere er, at have din køkkenhave kan også skære ned på omkostningerne folk bruger på købmandsforretninger. Hvis du virkelig ønsker at spise friske grøntsager i foråret og sommeren, bør du ting om at skabe din egen køkkenhave.\nFolk, der ønsker at blive mindre afhængige af købmandsforretninger, bør de tænke på at skabe en større køkkenhave. Folk gartner i Klingbjerg Sønderborg også normalt vælge at indefryse deres grøntsager til brug senere på året. Endnu en fordel ved at have din køkkenhave den ekstra viden om at vide, hvad der er i din have. Ved at vælge mod anvendelsen af pesticider på din have folk kan have en gartner i Klingbjerg Sønderborg økologisk have, uden at bekymre sig om tilsætningsstoffer. Hvad mere er, smagen af økologiske produkter er meget sødere end store-købte produkter. I dag er mange mennesker vælger at sælge deres grøntsager på en lokal landmand marked eller vegetabilsk stå.\nI dag er der et par meget vigtige ting at overveje, når du starter en køkkenhave, om du vil starte fra planter eller fra frø. Begge gartner i Klingbjerg Sønderborg muligheder har negative og positive aspekter. For eksempel kan der køber planter være dyrere, men kræver mindre tålmodighed og tid. Plantning din køkkenhave fra frø kræver mere tålmodighed, tid og er billigere. Glem ikke, at det er meget vigtigt at vælge en rigtige sted for din køkkenhave i din baghave.\nFind en god gartner i Klingbjerg Sønderborg\nNår du har besluttet på en samlet plan for gartner i Klingbjerg Sønderborg baghave, kan du finde der er behov for den ekstra lagerplads. At have en have hytte i haven kan være en smuk tilbehør til at tilføje. Det kan give din have en personlighed som intet andet. Men hvis du ikke er forsigtig det kan være meget dyrt. Hvad mere er, hvis du vil have din kahyt til at være meget robust, holdbar og let at vedligeholde, så er det bedst at gå til træ materiale som gran, fyr eller cedertræ. Selvfølgelig cedar er meget dyrere end andre træmaterialer såsom gran eller fyr, men det sparer penge i det lange løb. Cedar er værd de ekstra dollars, som cedertræ er holdbart gartner i Klingbjerg Sønderborg nok til at modstå flere eksterne faktorer, der forårsager træ til at falde fra hinanden. Selvfølgelig, cedertræ er lidt pricier, men denne forskel i omkostninger bør ikke hindre dig fra at vælge det som det vigtigste byggemateriale. De langsigtede fordele ved cedertræ er uovertruffen.\nHvis du har brug for et godt sted at gemme alle dine udstyr, haveredskaber eller at have et ideelt sted at tilbringe mere tid sammen med dine venner i haven derefter at have en have hytte er en stor beslutning. Alle ønsker at have et sted med en fantastisk atmosfære, fantastiske design og møbler af høj kvalitet. I dag, haven hytter er meget gartner i Klingbjerg Sønderborg holdbare, varm, robust, billig og moderne. Du kan også bygge det selv fra en plan. Du har måske overvejet at købe en have kabinen, hvis du leder efter billig gartner i Klingbjerg Sønderborg ferie hjemme eller bare har brug for en hytte med den smukke rustikke design.\nGartner Store Karleby\nGartner Kirkeby Billund


Psykoterapi og coaching er ret nye discipliner inden for viften af behandlere. Derfor bliver der hele tiden udviklet nye teorier og behandlingsmetoder. Nogle kasseres igen, mens andre forbliver.\nDer findes derfor mange forskellige retninger inden for psykoterapi og coaching samt mange forskellige private uddannelser. Nogle er langvarige og andre er af kortere varighed.\nDu skal være opmærksom på, at enhver kan nedsætte sig som psykoterapeut eller coach – også uden nogen faglig baggrund.\nJeg er exam. Psykoterapeut fra et af de få steder i Danmark, der er blevet kvalitetsgodkendt af Sundheds- og Undervisningsministeriet efter de nye regler. Læs mere om min uddannelse Psykoterapeutisk uddannelsescenter. www.puc-kbh.dk\nJeg er også certificeret life – og businesscoach fra Manning Inspire http://www.sofiamanning.com\nVær ikke tilbageholdende med spørgsmålene, selv om de måske kan virke meget personlige. Det er vigtigt, at behandlingsmetoderne svarer til dine forventninger.\nAlle psykoterapeutforeningerne har udformet etiske regler, herunder regler om tavshedspligt. Tavshedspligten betyder bl.a., at jeg – inden for lovgivningens regler – ikke må fortælle andre om de ting vi taler om i behandlingsforløbet, uden dit samtykke. Jeg er underlagt et etisk regelsæt via:\nLæs meget mere her i “Sygeforsikringen Danmarks” beskrivelse af, forskellen på de forskellige behandlertyper. Psykolog, psykoterapeut, psykiater eller coach? Læs her\nKemi og tillid er nødvendigt\nDet er vanskeligt at få fuldstændig tillid til et menneske, du ser for første gang, men du vil under samtalen kunne mærke, om jeg er en person, som du gerne vil tale med om dine problemer og udfordringer. Den fulde tillid opbygges hen ad vejen.\nVi vil sammen finde ud af, hvor hurtigt eller langsomt, du har lyst til at gå frem.\nHvis du føler dig utryg eller usikker ved mig som din terapeut/coach, så sig det. Hvis der er metoder i behandlingen, som du ikke bryder dig om, så sig det. Sammen finder vi en løsning du kan være tilfreds med. Det lover jeg dig.\nRing til mig på 26737753. 15 min gratis forsamtale. Eller book online herunder.\nJa tak! Vis mig kalender og hjemmeside.


Skab det optimale hjemmekontor med Acer | Elgiganten\nKom i gang med det frie arbejdsliv\nTrods den mere fleksible tilgang til arbejdslivet, opstår der også udfordringer for virksomheder og medarbejdere. For hvordan skaber man det mest optimale hjemmekontor, som ikke blot er ergonomisk korrekt, men som også inspirerer og motiverer? Her deler Acer tips og tricks til et godt hjemmekontor!\nDin tjekliste for at skabe et motiverende hjemmekontor:\nVælg en god computer\nVælg en computer, som passer til dine behov. Acer anbefaler Acer Swift 3, som egner sig både til arbejde og fritid. Batteriet holder op til 11 timer, før det må oplades. Den bærbare computer fås i et elegant metaldesign, som både er slidstærkt og iøjnefaldende. Med en ultratynd profil på bare 1,59 centimeter og en vægt på 1,2 kilo er Acer Swift 3 let at tage med overalt.\nTilslut en eller to skærme til din bærbare computer for bedre arbejdsgang og kropsholdning. Du kan have flere vinduer åbne samtidigt, hvilket giver dig et bedre overblik. Acers skærme kommer med skarp Full HD 1080 opløsning. Acer SA270Abi er en perfekt allround-skærm til arbejde, medier og multimedier.\nHold dit digitale og fysiske skrivebord rent\nEt organiseret og ryddeligt skrivebord hjælper dig med at forbedre dit arbejdsliv. Acer anbefaler, at du bruger 15 minutter hver uge på at rydde op på både dit fysiske og digitale skrivebord. Flere værktøjer kan hjælpe dig med at finde programmer og mapper på computeren, som tager meget plads, og som du sikkert ikke bruger. Slet eller overfør dem til en ekstern harddisk for at frigøre plads og øg dermed computerens hastighed.\nHusk at strække ud. Udstrækning holder musklerne stærke og smidige, og vi behøver smidigheden til at bevare mobiliteten i leddene. Derudover kan tre til fem minutters udstrækning om dagen hjælpe dig med at blive mere produktiv, når du arbejder hjemmefra eller på kontoret.\nTag dig tid til at nyde frokosten. Studier har vist, at arbejdere tager færre pauser, når de arbejder hjemmefra. Men springer du frokosten over for at være mere effektiv, gør du det sværere for dig selv. Uden den rette mængde energi til kroppen, bliver du ukoncentreret, og du kan opleve at få spændingshovedpine.\nAnbefalede computere fra Acer:\nAcer TravelMate P414-51-54HA 14" bærbar computer\n256GB SSD NVMe lagring\nAcer Aspire 5 15.6" bærbar computer (sølv)\nNvidia MX350, 2GB\nAnbefalede skærme fra Acer:\nAcer SA270Abi 27" skærm\nHjemmekontorBærbar ComputerTabletsKontorArbejde på farten


DIF jubler over restriktionernes død og takker klubberne - FINANS\nStram disciplin har hjulpet dansk idræt med at klare sig godt gennem coronapandemien, mener DIF-direktør.\n26.01.2022 kl. 21:39\n- Det er vi superglade for, siger direktør Morten Mølholm.\nMorten Mølholm mener, at idrætten er en af de sektorer, der har været hårdest ramt af coronapandemien, som for alvor tog fat i Danmark for knap to år siden.\nHaller har været tomme, store idrætsbegivenheder som eksempelvis motionsløb er blevet aflyst og udsat, og selv om ingen af DIF’s cirka 9000 klubber ifølge Mølholm er gået konkurs, er medlemstallene dykket.\n- Idræt er noget med store arrangementer, fællesskaber og fysisk kontakt. Det betyder, at vi har været hårdt ramt, fordi vi ikke rimer så godt på corona, siger Morten Mølholm, som glæder sig over, at tilskuerpladser i haller rundt om i landet igen kan fyldes helt op.\nHan forventer dog, at der nu kommer en slags overgangsperiode, hvor nogle mennesker vil holde lidt igen med eksempelvis at melde sig ind i foreningerne eller melde sig til store motionsløb i god tid.\n- Vi har mistet medlemmer. Især børn og socialt svage. Der ligger en arbejdsopgave forude i forhold til at få dem tilbage i klubberne.\n- Jeg tror stadig, der vil være mennesker, der vil være utrygge, fordi der er smitte i samfundet, men jeg tror samtidig, at hjulene hurtigt kommer i gang.\nCoronapandemien har altså været hård ved dansk idræt, men Morten Mølholm roser foreninger og klubber for at have ageret på en god måde i de knap to år, hvor restriktioner har været en stor del af hverdagen.\n- Vi er kommet igennem det her på grund af en fantastisk disciplin i klubberne. Vores klubber har i stor udstrækning efterlevet retningslinjerne, og det har givet goodwill hos politikerne.\n- Selv om det har været hårdt og krævende, så skal vi glæde os over, at politikere og samfundet har fået øjnene op for, hvor meget idræt fylder.\n- Eliteidræt er et dejligt samlingspunkt og et lyspunkt i en grå og kedelig tid. Det så vi blandt andet under EM i fodbold i sommer. Og breddeidrætten har sine stærke fællesskaber, siger Morten Mølholm.\nDirektøren understreger, at vi trods lyse tider herhjemme skal være bevidste om, at det ser anderledes ud i mange andre lande.\nHan fremhæver blandt andet EM i håndbold i Ungarn og Slovakiet, som er blevet gennemført med restriktioner, og vinter-OL i Beijing, som snart løber af stablen under meget nedlukkede forhold.\nHan erkender samtidig, at han ikke helt kan slippe frygten for, at der kommer nye bølger.\n- Den lille usikkerhed, der ligger i os alle, er, om der opstår en ny og værre coronavariant. Men det ved jeg lige så lidt om, som du gør.\n- Jeg tror, vi vil komme til at se, at der sker lidt igen til efteråret, men generelt er jeg rigtig, rigtig fortrøstningsfuld. Jeg tror ikke, der kommer flere restriktioner, siger Morten Mølholm.\nDIF har under coronapandemien været idrættens stemme i forhandlinger med politikerne, og den opgave mener han, at forbundet har løst på fin vis.\n29.01.22 Cykelchefen er klar til at tage flere opgør - og på ét punkt kan det ændre reglerne for bilisterne\n06.01.22 Dansk idræt bevæger sig ud i minefeltet: Må tidligere mænd vinde medaljer i kvinderækken?\n30.11.21 Lego-familien giver millioner til danske sportsstjerner


Remington Heritage Manchester United Foil barbermaskine HF9050 | Elgiganten\nRemington Heritage Manchester United Foil barbermaskinen HF9050 kombinerer et ikonisk design med avanceret teknologi. Barbermaskinen kan bruges i 60 minutter uden ledning, den har LiftLogic folier og Manchester United finish.\nLiftLogic folier, Man Utd Edition\nInspireret af dette brands 80 års ekspertise i barbering tager Remington Heritage Manchester United Foliebarbermaskinen HF9000 det klassiske design og kombinerer det med moderne teknologier så som bøjende folier og hybrid intercept-trimmer. Pakken indeholder også et ansigtshåndklæde med Manchester United logo.\nDenne folietrimmer er designet til Manchester United fans, og har et klassisk design med en smuk kombination af metal og det velkendte Manchester United logo. Pakken indeholder også et ansigtshåndklæde med Manchester United logo.\nNår Litium batteriet er fuldt opladet giver shaveren dig 1 times barberingstid. Du kan også oplade shaveren hurtigt takket være Quick Charge-funktionen.\nFang og skær selv de mest stædige hår takket være den unikke LiftLogic-folie. Folien fanger al hår, uanset hvilken retning de vender, hvilket efterlader huden perfekt glat.\nShaveren har en hybrid intercept-trimmer der går efter de længere hår.\nShaveren er vandtæt, så du kan bruge den sammen med skum eller gel, i bruseren eller vaske den efter brug.\n- Beskytter til barberhovedet


1 Udskrift af forhandlingsprotokollen for Svane Kollegiet afdeling 28 Afdelingsbestyrelsesmøde nr. 8 Onsdag den 9. november 2016 kl på Kollegiekontoret. Til stede: Martin Bendzel Bundgaard Morten Vestberg Nathalie Bundgaard Rasmus Platz Suppleant Frederik D.S. Simonsen Fraværende: Kirstine Granzow Larsen Fra Kollegiekontoret deltog økonomimedarbejder Helle Waadde Olesen, varmemester Uffe Rask og boliginspektør Gert A. Ejlertsen. Dagsorden 1. Godkendelse af referat fra seneste møde 2. Valg til afdelingsbestyrelsen 3. Valg af repræsentantskabsmedlem til Kollegiekontorets repræsentantskab 4. Godkendelse af regnskab 2015/16 5. Aktuel drift 2016/17 6. Nyinvesteringer 2017/18 7. Orientering fra Kollegiekontoret, herunder bl.a. ophør af kollektive tv-aftaler, overgang til individuel afregning 8. Evt. Ad 1. Godkendelse af referat Referatet af møde nr. 7 blev godkendt og underskrevet. Ad 2. Valg til afdelingsbestyrelsen Side 1 af 8\n2 Kollegiets bestyrelse består af: Formand Næstformand Kasserer Menigt medlem Menigt medlem Suppleant Martin Bendzel Bundgaard Morten Vestberg Kirstine Granzow Larsen Nathalie Bundgaard Rasmus Platz Frederik Doktor Skødt Simonsen Fællesrumsansvarlig: Natalie Bundgaard Ad 3. Valg af repræsentantskabsmedlem Kollegiet har ikke valgt/udpeget nogen til at deltage i repræsentantskabsmødet på Kollegiekontoret den 12. december 2016, det bliver derfor sendt til formanden. Ad 4. Godkendelse af regnskab 2015/16 Årets resultat viser et overskud på kr. Henlæggelser Henlæggelserne er forøget med kr. til kr. Nettokapitaludgifter Nettoprioritetsydelser Posten dækker over rente og afdrag på lån. Offentlige og andre faste udgifter Renovation Består af et bidrag pr. bolig samt en pris pr. tømning. Der har været en besparelse som følge af overgang til nedgravede containere Forsikringer Kollegiets forsikringsaftaler, som dækker skade på kollegiet og dettes inventar, bliver jævnligt kontrolleret mht. pris og dækning. Bidrag til boligorganisationen Administrationsbidrag - Administrationshonoraret indeholder udgiften til administrativt personale og boliginspektører. Derudover indeholder beløbet også udgiften til revisor og indstillingsgebyr. Dispositionsfond Der indbetales til dispositionsfonden pr. lejemål, beløbet er lovbestemt og er i dette regnskab på 558 kr. pr. lejemål. Der kan søges økonomisk støtte af dispositionsfonden til f.eks. lejetab og tab på fraflytning. Side 2 af 8\n3 Variable udgifter Renholdelse Denne post indeholder udgiften til varmemesterens løn, pension, ATP samt diverse udgifter som varmemesteren har til f.eks. telefon og kontor. Derudover indeholder den udgiften til rengøringsartikler, rengøringspersonale og rengøringsfirmaer. Almindelig vedligeholdelse Varmemesterens konto til uforudsete udgifter. Indtægter fra syn bliver modregnet på almindelige vedligeholdelse. Planlagt og periodisk vedligeholdelse og fornyelser Der er brugt kr. som dækkes af de opsparede midler I har. Særlige aktiviteter Udgiften til drift af fællesvaskeri skal ses i sammenhæng med indtægten som findes under Ordinære Indtægter. Posten dækker administration og sæbekøb Diverse udgifter Omfatter beboerfaciliteter og vagtordning. Henlæggelser Henlagt til PPV Denne post indeholder beløbet til kollegiets opsparing til fremtidig planlagt vedligeholdelse og fornyelser, der skal henlægges tilstrækkeligt til at dække kollegiets forventede udgifter til dette i mindst 10 år. Tab ved fraflytninger Der henlægges til tab på fraflytning Årets overskud Årets over- / underskud anvendes således: Afvikling af underfinansiering Overført til opsamlet resultat 0 kr kr. Ordinære indtægter Boligafgifter og leje Der har været en lejeindtægt på kr. som svarer til det budgetterede. Renter Kollegiets formue indgår i Kollegiekontorets fællesforvaltning. For dette regnskabsår er der opnået en forrentning på 2,49 % som afviger fra det budgetterede på 1,0 %. Andre ordinære indtægter Indtægten fra fællesvaskeri er kr. og skal ses i sammenhæng med udgifterne. Afvikling af overskud - Overskud/underskud afvikles over 3 år. Ekstraordinære indtægter Korrektion vedr. tidligere år Korrektion vedr. omlægning af lån i 2014/2015 Side 3 af 8\n4 Gennemgang af vand, el og varme samt alm. vedligehold og PPV Boliginspektøren gennemgik forbrug af vand, el og varme samt forslag til budget for 2016/17. Arbejderne på almindelig vedligeholdelses kontoen blev gennemgået. Vand Et besparelse i forhold til budgettet på 3 %. Budgettet for indeværende år er sat til m 3. Budgettet for 2017/18 foreslås uændret til m 3. El En besparelse i forhold til budgettet på 16 %. Budgettet for indeværende år er sat til kwh. Budgettet for 2017/18 foreslås nedsat til kwh. Varme Et merforbrug i forhold til budgettet på 4 %. Budgettet for indeværende år er sat 400 MWh. Budgettet for 2017/18 foreslås ændret til 430 MWh. Almindelig vedligeholdelse Budgettet var på kr., og der er anvendt i alt kr. Der har bl.a. været udgifter til følgende: Terræn Snerydning og saltning, græsklipning, grønt arbejde, kloak. Opførelse af storskraldsgård. Bygning, klimaskærm Selvrisiko på forsikringsskader. Bygning, boliger Reparation og udskiftning af låse, rengøring efter syn. Maling, lakering af gulve. Bygning, fælles indvendig Falck abonnement. Reparation motionsudstyr. Service/abonnement på brandudstyr. Nye højtalere til fællesrummet. Inventar til fællesrummet. Bygning, tekniske anlæg/installationer Reparation af elinstallationer. Indkøb af el-artikler, vand- og afløbsinstallationer, blandingsbatterier. Service på ventilationsanlæg og elevatorer. BNAA ADK anlæg. Side 4 af 8\n5 Materiel Service plæneklipper, redskaber og værktøj. Brændstof til traktor. Udført PPV-arbejde (Planlagt og periodisk vedligholdelse) Der var planlagte udgifter for kr. Der er anvendt kr. til bl.a. følgende arbejder: Terræn Ingen planlagte opgaver. Bygning, klimaskærm Afledning af vand ved trappetårne. Bygning, boliger Overfladebehandling af gulve. Nye badeforhæng. Bygning, fælles indvendig Ingen planlagte opgaver. Bygning, tekniske anlæg/installationer Service på ventilation/indkøb af filtre. Materiel Ingen planlagte opgaver. Afdelingsbestyrelsen godkendte og underskrev regnskabet. Hovedtallene fra kollegiets regnskab lægges på kollegiets hjemmeside. Ad 5. Aktuel drift 2016/17 Almindelig vedligeholdelse Budgettet er på kr. Pr er der brugt kr. Der har været indtægter ved syn på kr., så saldoen viser en totaludgift på kr. Der kan være udført arbejde, der endnu ikke er modtaget faktura for. Der er åbne rekvisitioner på kr. Hver enkelt post vedrørende almindelig vedligeholdelse og planlagt periodisk vedligeholdelse (PPV) kan afdelingsbestyrelsen se på WebZonen under punktet Råbalance. PPV arbejder Der er planlagt udgifter for i alt kr. Der er pr brugt kr. på denne konto. Udførte arbejder med fed skrift. Planlagte opgaver er med almindelig skrift. Terræn Ingen planlagte opgaver Bygning, klimaskærm Ingen planlagte opgaver Bygning, boliger Overfladebehandling af gulve. Side 5 af 8\n6 Bygning, fælles indvendig Udskiftning af motionsudstyr. Bygning, tekniske anlæg/installationer Toilet i kælder. Køleskabsdør. Materiel Ingen planlagte opgaver Spørgsmål, kommentarer, information til og fra bestyrelsen. Det er besluttet, at der igen i år skal være julevagt. Stativer til cykler - Det kunne være en god ide at opsætte sådanne, Uffe Rask undersøger muligheder sammen med bestyrelsen. Der bliver nu opsat cykelstativer i cykelkælderne. Derudover skal der afholdes en ny cykelrazzia. Uffe følger op. Der ønskes monteret dørpumper på dørene til cykelkældre. I cykelkældrene opsættes sensorer for tænding af lys. På nuværende tidspunkt tændes lyset med ur styring, hvilket ikke er optimalt. Parkeringsforhold P pladserne er næsten altid fyldt op. Det kan være beboere fra Næringen der bruger pladserne og Uffe vil sætte skilte op med Privat parkering. Vi må se om det hjælper eller vi skal til at indføre P-kontrol på pladsen. Ventilationsanlæg Der er problemer ved bygning D, G og K, hvor der klages over returluft der føres med indsugningen. Gert og Uffe kontakter ventilationsfirmaet. Ad 6. Nyinvesteringer 2017/18 Nyinvesteringer som ønskes indarbejdet i kommende budget skal være inspektøren i hænde senest 1. januar Ad 7. Orientering fra Kollegiekontoret Ophør af kollektive tv-pakker - Folketinget har vedtaget ny lovgivning om tv, som betyder, at du som lejer får mulighed for at fravælge basispakken fra din tv-udbyder. I praksis betyder der, at din tv-aftale går fra at være en kollektiv aftale til at være individuel. De kollektive aftaler som er indgået er dog gældende indtil de udløber, dvs. at aftalernes bindinger og opsigelsesvarsler skal respekteres. Kollegiet har valgt Bolignet-Aarhus som udbyder af tv, og Bolignet-Aarhus vil fortsat være den eneste tvudbyder, beboerne vil altså alene kunne fravælge tv, men beboerne får ikke mulighed for at tilvælge en anden udbyder af tv-programmer. Beboerne skal fortsat betale til opretholdelsen af det interne net, dvs. selvom de fravælger tv-programmer, så skal de betale til drift og administration af nettet. I løbet af efteråret vil det blive fastlagt, hvordan overgangen fra kollektive aftaler til individuelle aftaler i praksis kommer til at foregå, og det vil i modtage mere information om senere. Svane kollegiet s beboer kan opsige deres aftale med BoligNet-Aarhus fra den 1. februar Side 6 af 8\n7 WebZonen Den nye og forbedrede WebZone er nu taget i brug og den kan bruges med både telefon, tablet og pc. Som aftalt med afdelingsbestyrelsen på budgetmødet i foråret, så betyder det bl.a. at vi ikke længere sender indkaldelser og bilag på papir og med post. Via fildelings-modul finder I alle indkaldelser og bilag til møderne og efter mødet lægger vi også referatet der. I vil modtage en mail og en sms, hvis I har oplyst et mobilnr., når der lægges noget i fildelingen til jer. Der vil ligge dokumenter for de seneste 3 år og nye bestyrelsesmedlemmer vil let kunne danne sig et overblik over de beslutninger tidligere bestyrelser har taget. I kan også hurtig få et overblik over indflyttere eller fraflyttere og disse lister fortsætter vi med at udvikle, så I vil kunne sortere og søge bedre end i dag. Hjemmesider - Vi arbejder fortsat med at få de nye hjemmesider klar til jer. Hjemmesiderne har fået et nyt design og er blevet lettere at redigere. I vil få en besked når jeres nye hjemmeside er kommet i drift. Hvis I ønsker at få en indføring i hvordan hjemmesiden kan redigeres, så vil vi meget gerne være behjælpelig med det. Skriv til Josephine på Affalds sortering - Som nogle måske har hørt så kommer der til at ske yderligere affaldssortering i Aarhus kommune. Midtbyen er startet op. Resten af byen starter i løbet af efteråret Hvis der er nogen som ønsker mere information kan de ses på både på engelsk og dansk. Ad 8. Evt. Afdelingsbestyrelsen forretningsorden Der er udarbejdet forslag til forretningsorden, som udleveres på mødet, da kollegiet ikke har en. En forretningsorden er god at have for at forklare funktioner for fremtidige bestyrelser så der opnås kontinuitet i arbejdet. Den kan indeholde f.eks. beskrivelse af bestyrelsens opgaver og konstituering. Dokumentet ligger på Webzonen sammen med bilag til dette møde. Bestyrelsen kan kontakte Jette på hvis I har spørgsmål eller ønsker en forretningsorden indført. Bestyrelsen oplyste, at de ikke har fundet en dato for afholdes af afdelingsmøde. Formanden bedes sende referat af afdelingsmødet til Kollegiekontoret. Mødet sluttede kl Referent: GAE / HWO Side 7 af 8\n8 Referat sendt d /dbs Side 8 af 8


Chimpanse trædyr - Holztiger - SPAR 25-70% | Udsalg og tilbud - Køb online\nFræk chimpanse i træ, med mange fine detaljer. Chimpansen måler: 13,5 x 2,3 x 12 cm.Anbefales til børn over 3 år.Holztigers trædyr er lavet af ahorn- eller bøge træ. Alle dyr er håndlavede, hvorfor der er små uensheder. Trædyrerne er malet med vandbaseret- Find gode tilbud og udsalg indenfor Holztiger\nPris: 74.00 fra Abeungen\nAbeungen Chimpanse trædyr - Holztiger (1310) 74.00 Til butik »\nSuper flot og sød delfin. Pynter på børneværelset, og er samtid sjov at lege med.Delfinen måler: 16,5 x 2,8 x 9 cmAnbefales til børn over 3 år.Holztigers trædyr er lavet af ahorn- eller bøge træ. Alle dyr er håndlavede, hvorfor der er små...\nSe flere tilbud / udsalg varer i kategorien Chimpanse


4.0 Workflowet i sociale medier En model for det professionelle workflow i sociale medier - PDF\n4.0 Workflowet i sociale medier En model for det professionelle workflow i sociale medier\nDownload "4.0 Workflowet i sociale medier En model for det professionelle workflow i sociale medier"\n1 4.0 Workflowet i sociale medier En model for det professionelle workflow i sociale medier Af Kristian Strøbech Danmarks Medie- og Journalisthøjskole Der er en dobbelthed imellem sociale mediers personlige og uformelle karakter og så den kombination af systematik, færdigheder og avancerede redskaber, der kræves i arbejdet med sociale medier i en målrettet, professionel sammenhæng. Hvad enten det er en journalistisk redaktion, som tager sociale medier i brug i arbejdsprocesserne, eller et medie, som vil distribuere indhold på Facebook, eller et firma, som kaster sig ud i en tilstedeværelse på Twitter, så udgøres indsatsen af processer og metoder, som ligger langt fra den frie leg, der præger de fleste menneskers private brug af sociale medier. Teksten her beskriver en workflowmodel, der samler otte centrale processer, som går igen i det professionelle arbejde med sociale medier. Det er ikke alle elementer, som altid bliver bragt i spil, og processerne i workflowmodellen kan kombineres forskelligt alt afhængig af opgaven. Samlet bidrager workflowmodellen til at give et overblik over, hvad der kræves for at gennemføre en veltilrettelagt og koordineret indsats i sociale medier i både små og store sammenhænge. Kun med kendskab til de enkelte elementer i workflowet kan man foretage en realistisk vurdering af både opgaver og ressourcebehov i en organisation, som gerne vil have fuldt udbytte af en indsats i sociale medier. Overblik over nøgleprocesserne er også en forudsætning for at integrere brugen af sociale medier i et virkningsfuldt medieflow, hvor alle kanaler spiller godt sammen. Kendskab til elementerne i workflowet giver indblik i centrale processer i arbejdet med sociale medier, hvor hver enkelt proces lige fra Figur 1: Workflow i sociale medier Workflowet i sociale medier 83\n2 kortlægning til arkivering har tilknyttet sine egne delprocesser, metoder og redskaber med mulighed for specialisering og faglig dygtiggørelse. Workflowmodellen er ikke et forsøg på at kvæle sociale mediers frie natur og det personlige engagement, der gerne skulle være en drivkraft for folk, der bruger sociale medier i forbindelse med jobbet. Men lige så snart man i en organisation kaster sig ud i at bruge sociale medier med et bestemt formål og med definerede målsætninger, så griber indsatsen ind og forandrer eksisterende produktionsforløb og belaster eksisterende ressourcer. Mangel på bevidsthed om opgaven, om den nødvendige organisation og de nødvendige ressourcer er en langt større fun-killer end den systematiske basistilgang til sociale medier, som workflowet lægger op til. Overblikket over workflowet og de vigtige processer i arbejdet med sociale medier er også tænkt som en guide til de kompetencer, der er behov for, i takt med at sociale medier finder indpas i flere og flere aspekter af vores professionelle liv. At bruge sociale medier professionelt er også at arbejde ved fronten af den Modellen er resultatet af flere års udviklingsarbejde Beskrivelsen af processerne i arbejdet med sociale medier og opstillingen i en workflowmodel bygger på erfaringerne fra en flerårig udviklingsindsats, hvor Danmarks Medie- og Journalisthøjskole og samarbejdspartnere har eksperimenteret med mobile og sociale medier i nyheder og aktualitet. Bag udviklings - arbejdet står: Kristian Strøbech, journalist, lektor og faglig leder for nye medier, DMJX. Rasmus Johnsen, filosof med speciale i human computer interaction, selvstændig konsulent og iværksætter. Nils Mulvad, journalist og lektor, DMJX. Læs mere om udvalgte udviklingsprojekter her: digitale medieudvikling. Jo mere man dygtiggør sig i workflowets processer, jo flere metoder og redskaber man sætter sig ind i og anvender i det daglige, jo mere eksponerer man sig selv for den digitale innovationsbølge, der udfordrer og forandrer medielandskabet. 4.1 Kortlægning Kortlægning handler om at skabe et systematisk overblik over, hvad der findes af samtaler, aktører og netværk i sociale medier inden for et givent emne. En grundig kortlægning er fundamentet for en målrettet indsats i sociale medier, hvad enten målet er at overvåge omtale og aktivitet omkring et emne eller at byde ind i og deltage i eksisterende samtaler og netværk. Det er igennem kortlægningen, at man finder og analyserer eksisterende samtaler og omtale af et emne. Uden forudgående, systematisk kortlægning risikerer man at overse alt lige fra ofte benyttede hashtags til indflydelsesrige aktører eller aktive netværk. Eksempler på kortlægning Her er fire eksempler på situationer, hvor det vil være relevant at foretage en kortlægning før iværksættelsen af en målrettet indsats i sociale medier: 1) En redaktionel medarbejder med ansvar for stofområdet skole- og uddannelse ønsker at supplere sin faglige indsats med brug af sociale medier. I den indledende fase starter hun med at kortlægge debat, videndeling, indhold, vigtige aktører (key influencers) og netværk på adskillige sociale netværk, fx Twitter, Facebook, LinkedIn og Instagram. Kortlægningen giver hende viden om, hvor der ofte foregår relevante samtaler og videndeling, og med det udgangspunkt kan hun begynde at planlægge egen indsats - dels hvad hun bør overvåge løbende, og dels hvor hun selv får mest ud af at deltage og opbygge relationer. Uden kortlægning af landskabet risikerer hun at overse, at der fx på Twitter dagligt deles viden på hashtags som #skolechat og #skolepæd. 2) Sportsredaktionen skal dække EM i svømning på dansk grund og ønsker at supplere den traditionelle sportslige dækning med anderle- 84 Kristian Strøbech\n3 des historier og vinkler, gerne med udgangspunkt i atleternes egen brug af sociale medier. Som led i forberedelserne til dækningen af turneringen kortlægger redaktionen samtlige væsentlige atleters tilstedeværelse på sociale medier. Dette giver et overblik over, hvilke konti der skal overvåges og eventuelt følges, samt hvilke emner og hashtags der er i brug blandt atleterne. 3) Nyhedsredaktionen, der dækker en stor sag over en periode. Nyheder kommer ofte først på sociale medier, og der kan være meget at hente for redaktionen, som foretager en systematisk kortlægning på sociale medier inden for det dagsordensættende emne. I store sager flyder indholdet på sociale medier i realtid, og en kortlægning vil typisk omfatte vigtige aktører, kilder, andre medier, kuratorer og specifikke reportere, der skiller sig ud på sociale medier. 4) En organisation, som ønsker at overvåge, hvordan den selv bliver omtalt i sociale medier. Mange har behov for at følge med i reaktioner, stemning, debat, anmeldelser og kundereaktioner i sociale medier rettet mod eget brand, produkter eller personer. Også her tager man udgangspunkt i en kortlægning af aktive og særligt relevante profiler samt af emneord, der enten direkte eller inddirekte beskæftiger sig med relaterede emner. Metoder til kortlægning Snakken på sociale medier bliver af og til sammenlignet med den livlige snak omkring bordene i kantinen på en stor arbejdsplads. Hvis man trådte ind i sådan en fyldt kantine med flere hundrede mennesker og blev bedt om at kortlægge snakken ved bordene og identificere samtaleemner og nøglepersone, ville det være en langvarig og mandskabskrævende opgave. I de sociale mediers digitale verden er det nemmere, her er samtaler lig med datasignaler, og der findes et væld af tjenester, som konkurrerer på at være bedst til at trække væsentlige signaler ud af den enorme mængde indhold i sociale medier på forskellige måder. Et af de vigtigste redskaber til kortlægning af aktiviteter omkring et emne i sociale medier er Googles søgemaskine. Med et simpelt trick kan man få adgang til at anvende Googles søgefiltre på indholdet i de fleste sociale medier. Start søgningen med denne syntaks, site:facebook.com eller site:twitter.com efterfulgt af søgeord. Det tvinger Google til kun at søge på det pågældende site og åbner op for, at man fx kan sortere resultaterne i tid under menupunkt Søgeværktøjer tidsinterval. Det kunne være en søgning på Facebook i offentlige opslag efter den seneste uges forekomster af ordet folkeskolereform. Kortlægning af samtaler vil have forskellig karakter på de enkelte sociale medier. På Facebook vil nøgleordssøgninger på Google efter Facebook-samtaler relatereret til fx skole- og uddannelsesstof lede frem til sider og personprofiler, som er optagede af emnet samt til løsrevne debattråde, hvor de anvendte søgeord optræder. På Twitter er det nemmere at søge efter bestemte ord i alle tweets, og her er ikke samme behov for at ty til Googles søgemaskine. Her vil en søgning efter bestemte ord relateret til skole- og uddannelsesstof føre til en liste over aktive profiler, der anvender de valgte søgeord. Desuden vil man i søgeresultaterne se en række hashtags, der samler debatten på Twitter om skole- og uddannelsesstof. I Danmark anvendes især disse hashtags af fagfolk, politikere og lobbyister inden for skole og uddannelse: #skolechat, #uddpol og #skolepæd. Hashtags fungerer også på Facebook, men er endnu ikke så udbredte der, kun på meget stærke samtaler som for eksempel #dkpol, et af Danmarks mest brugte hashtags. Inden for masser af emneområder vil det være svært at finde organiserede samtaler og netværk på sociale medier, eller kortlægningsarbejdet vil vise, at forskellige brugere anvender forskellige hastags og vendinger om det samme emne. Her er der ingen nemme løsninger, og det vil i sidste ende være en vurderingssag, hvilke profiler og netværk der anses for relevante at medtage i kortlægningen. Der vil ofte være behov for at underbygge kortlægningsarbejdet med yderligere analyse af forekomster af søgeord, hashtags og aktive profiler, og her er der mange tjenester at vælge mellem. Den sociale søgemaskine Topsy.com er en blandt flere tjenester, der kan benyttes, når man fx skal vurdere, hvor ofte et hastag benyttes, og dermed hvor stærk en samtale det repræsenterer. På samme måde er der adskillige tjenester, Workflowet i sociale medier 85\n4 som kan benyttes til at analysere aktive profiler på sociale medier som for eksempel Klout.com og Followerwonk.com. I sidste ende skal kortlægningsarbejdet udmunde i et prioriteret overblik over samtaler, aktører og netværk i sociale medier inden for et givent emne. En oplagt form på kortlægningen er en opstilling i et regneark, hvor man oplister og grupperer resultatet af researchen. Her har Googles regneark en fordel, idet kortlægningsarbejdet nemt kan deles til et team. Se et eksempel på kortlægningen af de danske atleter, som var med til OL i London. Kortlægningen er opstillet i et Google regneark med fælles adgang for hele redaktionen på projektet: 4.2 Overvågning Systematisk overvågning af indhold i sociale medier etableres på baggrund af en kortlægning af aktiviteterne i sociale medier omkring det emne, der skal overvåges. Helt overordnet er overvågningen af relevant indhold og relevante kilder grundlaget for at deltage i samtaler og indgå i relationer på sociale medier. Uden en eller anden form for tilrettelagt overvågning mister man sin mulighed for at bruge sociale medier til tovejskommunikation. At overvåge i sociale medier er med andre ord lig med at lytte. Som regel er den mest basale ting at lytte efter og holde øje med, om man selv bliver nævnt, eller om nogen henvender sig direkte via sociale medier. Starter man fx en Facebookside, må man også forholde sig til, hvordan man vil organisere overvågningen af siden med henblik på at kunne reagere på indkommende indhold og henvendelser. På et lidt højere plan handler overvågning om at række ud over egne aktiviteter og iværksætte en løbende overvågning i sociale medier af bestemte emner, personer eller konkurrenter. Overvågning kan udføres på mange niveauer og med stor eller lille indsats alt efter situation og behov. Nyhedsreporteren eller nyhedsfotografen, som begiver sig ud for at dække en massivt omtalt nyhedsbegivenhed, vil have stor nytte af at overvåge strømmen af indhold i sociale medier i realtid på sin smartphone under begivenheden. Generelt er overvågning i realtid en af de mest krævende typer overvågningsindsats, dels fordi informationsstrømmen kan være intens under større begivenheder, dels fordi det kræver erfaring og god organisation at være parat til at handle hurtigt på grundlag af realtidsovervågning. I realtidsovervågning under større nyhedsbegivenheder kan et forberedende kortlægningsarbejde udgøre forskellen på, om man drukner i informationer og opdateringer, eller om man drager nytte af en filtreret og dermed meningsfuld informationsstrøm, hvor der er mulighed for at holde særligt øje med væsentlige aktører, kilder, hashtags samt at inkludere eller udelukke indhold ved hjælp af specialsøgninger. En godt organiseret overvågningsopstilling er også fundamentet for at kunne kuratere det mest relevante indhold fra sociale medier inden for et emne med henblik på at producere overbliksartikler eller deciderede nyhedsstrømme af kurateret indhold. Der er mange tjenester på markedet inden for overvågning af sociale medier i realtid, og der kommer hele tiden flere til. Her skal fremhæves canadiske Hootsuite, som i desktopversionen muliggør opbygning af overvågningsdashboards bestående af kilder fra mange forskellige sociale netværk, og hvor det er muligt at arbejde i teams om systematisk overvågning. Hootsuite har desuden den feature, at man automatisk får overført sine overvågningsdashboards til mobilapp-versionen og dermed er godt klædt på som reporter eller fotograf til realtidsovervågning i marken. Overvågning i lavere intensitet er opsætning af automatiseret overvågning af udvalgte profiler og/eller ordforekomster på sociale medier. Det er et område præget af stor konkurrence, og generelt må man regne med at betale for automatiseret kvalitetsovervågning eller for adgang til at benytte kvalitetsredskaber til egen opsætning af automatiseret overvågning. Her er mange tjenester og redskaber om buddet. Af betalte tjenester kan nævnes Overskrift.dk og Meltwater. Af gør det selv-redskaber til automatiseret overvågning kan nævnes Mention.com, Talkwalker Alerts og tjenesten IFTTT. En reporter eller en redaktion, som har behov for et redskab til systematisk Twitter-overvågning af et emne eller et stofområde, kan med fordel bruge Tweetdeck eller Hootsuite. Geografisk baseret overvågning er et nyttigt 86 Kristian Strøbech\n5 redskab i nyhedsdækning og et område i stærk teknologisk udvikling. Adskillige tjenester gør det muligt at definere et geografisk område som udgangspunkt til en overvågning af indhold fra sociale netværk som Twitter, Instagram og Facebook. Med geografisk baseret overvågning af en bestemt lokation kan en nyhedsredaktion hurtigt finde øjenvidner og socialt medieindhold, som ellers ville være vanskeligt at finde, fordi man ikke på forhånd kender profilerne på stedet eller kan gætte sig til søgeord. Det er langt fra alt indhold på sociale medier, som lader sig spotte af en geografisk baseret overvågning. Som udgangspunkt skal indholdet være offentligt, og personen, som laver opdateringen, skal desuden have aktiveret og tilladt geografisk identifikation på sin smartphone. Udviklingen går stærkt inden for databaseret automatisk nyhedsovervågning af sociale medier. Næsten alt offentligt indhold i sociale medier er i et eller andet omfang tilgængeligt som en strøm af struktureret data via de såkaldte API-adgange, og udviklingen i computerkraft (jvf. Moore s lov) gør automatiserede overvågningsredskaber bedre og bedre. Der er tale om systemer, som kan analysere millioner af signaler samtidig i jagten på indhold med nyhedsværdi. CNN eksperimenterer sammen med firmaet Dataminr med et automatisk nyhedsovervågningssystem, der efter sigende automatisk kan identificere for eksempel øjenvidner til en bombeeksplosion hvor som helst i verden. Hvis flere forskellige profiler på samme tid og inden for et begrænset geografisk område (det kunne være en gade i Cairo) reagerer spontant på sociale medier på en begivenhed med fællestræk i ordvalg, så vil Dataminrs algoritmer opdage et mønster og notificere nyhedsredaktionen, der så kan reagere og vurdere materialet. På en måde sætter folks udbredte brug af sociale medier nyhedsmedier i stand til at operere på et teknologisk overvågningsniveau ikke ulig det, som nogle efterretningstjenester anvender. 4.3 Validering I workflowet omkring arbejdet med indhold fra sociale medier kommer validering ind som en vigtig kvalitetssikring i kølvandet af overvågningen. Det kan være en nyhedsredaktion, der hurtigt har behov for at tjekke oplysninger, der er fremkommet på sociale medier, eller det kan være en profil i sociale medier, som skal verificeres, inden den fremhæves i en mediesammenhæng eller markeres som interessant. Generelt adskiller arbejdet med validering i sociale medier sig ikke fra den normale tilgang til faktatjek og validering af oplysninger i journalistens arbejde. Der knytter sig dog en række metoder og redskaber til faktatjek af digitalt indhold, som er særligt for arbejdet med de informationsformater, der udveksles i sociale netværk. En af de bedste ressourcer til viden om validering af brugergenereret indhold er The Verification Handbook, som er skrevet af førende journalister fra BBC, Storyful, ABC, Digital First Media og andre eksperter i verifikation af digitalt indhold. I bogen finder man trin for trin-guides, redskaber og metoder til at håndtere indhold fra sociale medier under breaking news-situationer. The Verification Handbook kan downloades på adressen Det kan i mange tilfælde være lettere at fakta - tjekke indhold og profiler i åbne og transparente sociale medienetværk end i andre Workflowet i sociale medier 87\n6 sammenhænge. I en tid, hvor sociale medier spiller en stor rolle i mange menneskers informationsforbrug, er der berettiget fokus på troværdigheden af det indhold, der cirkulerer i sociale medier. Misforståelser, ensidighed eller direkte snyd med fakta i sociale medier bliver imidlertid næsten altid opdaget og afsløret af brugerne selv i de sociale netværk netværk, der besidder en selvkorrigerende egenskab, som er stærkere, jo flere aktive brugere der er i et netværk. Behovet for et decideret beredskab til validering opstår især i tidspressede situationer, hvor nyheder, kommentarer og øjenvidneberetninger flyder sammen i realtid på sociale medier, og hvor redaktionelle tjeksystemer sættes under pres i konkurrencen om at komme først. Det sker næsten altid under breaking newssituationer, at fristelsen til at viderebringe ubekræftede meldinger fra sociale medier viser sig at være for stor for nogle medier. Der foregår dog en vis modningsproces i må - den, hvorpå professionelle medier og sociale net - værk håndterer de etiske udfordringer, som et medieflow i realtid bringer med sig. Det er fx efterhånden næsten forudsigeligt, at nogen forsøger at lave sjov under dramatiske vejrbegivenheder ved at cirkulere fupbilleder fra katastrofefilm eller computerspil på sociale medier. De professionelle medier er ved at få erfaring i at opdage den slags godt hjulpet af andre brugere på sociale medier, der også holder øje, samt af digitale verifikationsredskaber som fx Googles billedsøgning, hvor det er muligt at søge efter tidligere brug af bestemte billeder. Tip: Google baglæns billedsøgning. Man kan trække et billede fra nettet over i Googles billedsøgning eller selv uploade et billede, og Google vil herefter lede efter anden, tidligere brug af samme billede på nettet. De fleste erfarne formidlere har efterhånden også lært valideringsprocessens regel nummer et, nemlig at begynde med at tjekke afsenderens profil og individuelle historik på sociale medier. Tidligere historik for at have beskæftiget sig med et bestemt emne samt personlig transparens og tilgængelighed er gode indikatorer for en profils troværdighed. Det er absolut muligt at operere med effektive procedurer for validering af brug af indhold fra sociale medier, men jo højere hastighedskrav og jo større distance fra kilderne, jo sværere bliver det. Det kræver ekspertkompetencer at arbejde med validering af brugerindhold fra fjerne kilder og under tidspres, og af samme grund er der opstået et internationalt marked for valideringsekspertise. Dels i form af software, der levererer automatiserede tjeksystemer, dels i form af bureauer, der assisterer medier med validering. Det irske bureau, Storyful, arbejder ud fra kontoret i Dublin med at verificere nyhedsindhold fra sociale medier og tilbyder nyhedsredaktioner såvel som brands at abonnere på valideret brugerindhold, som relaterer sig til dagsaktuelle, internationale nyhedshistorier. 4.4 Interaktion Interaktion er her en bred betegnelse for al aktivitet tilrettelagt, spontan eller reagerende som foregår i eller fører til udveksling med andre brugere. Interaktion i sociale medier i professionelle sammenhænge kræver en organisering af indsatsen, hvad enten organisationen er stor eller lille. Der skal som minimum tages stilling til: Hvem skal håndtere kontakten til andre brugere ofte i forlængelse af organiseret overvågning? Hvor mange ressourcer er der til rådighed til interaktion? Hvad er de styrende principper for interaktion, og hvordan implementeres de? Roller og jobfunktioner i sociale medier I forhold til organiseringen af de arbejdsopgaver, som er relateret til sociale medier, er der hen over de senere år opstået en række roller eller jobbeskrivelser, som fordeler sig omkring de væsentlige dele af arbejdet med sociale medier. Rollerne kan deles op i tre grupperinger: Ledelse Interaktion Specialister Inden for hver gruppering finder man typisk disse stillingsbetegnelser med tilhørende opgaver: 88 Kristian Strøbech\n7 * SEM = Search Engine Marketing. SMM = Social Media Marketing. SEO = Search Engine Optimization. SMO = Social Media Optimization. Når det gælder organiseringen af indsatsen i sociale medier og speciﬁkt indsatsen omkring interaktion, så er det langt fra alle steder, der afsættes hele mandeår i organisationen til de individulle opgaver. Ofte bliver de nødvendige opgaver i sociale medier fordelt som nye arbejdsopgaver blandt eksisterende medarbejdere og ledere, og de gængse, internationale stillingsbetegnelser i sociale medier bruges relativt sjældent i mediebranchen i Danmark. Adskillige medier har en enkelt medarbejder ansat til at udføre og koordinere arbejdet med sociale medier, ofte med titel af redaktør for sociale medier. Det kan være en vanskelig udfordring at løfte, fordi stillingen ofte ender med at gabe over de opgaver, der ligger kombineret i rollerne social media manager, community manager, social media producer og endda med forventninger om, at personen også skal udfylde ledelsesopgaverne i rollen social media strategist samt styre nogle af specialopgaverne inden for SEO/SMO/SEM/SMM. Den tydelige erfaring fra samtlige udviklingsprojekter under Eventbaseret innovation er, at det succesfulde arbejde med sociale medier både kræver fuld opmærksomhed på de centrale opgaver i workﬂowet (overvågning, interaktion, publicering mv.), og samtidig at koordineringsarbejdet med at integrere indsatworkflowet i sociale medier sen i sociale medier med de traditionelle mediekanalers indhold og workﬂow kræver personressourcer og tid til koordineringsmøder. Succesfuld interaktion i sociale medier forudsætter en afstemt organisering af indsatsen, hvad enten organisationen eller opgaven er stor eller lille. Uden et minimum af organisering af interaktionen er der en stor risiko for, at kontakten med brugerne bliver frustrerende og måske endda ødelæggende for hele indsatsen. Principper og retningslinjer for interaktion Det er næsten altid nødvendigt at formulere principper og retningslinjer for interaktion. Hvad er fx den maksimale svartid, når der kommer henvendelser udefra via sociale medier? Hvilken kompetence har personen, der svarer på sociale medier til at ﬁnde og vurdere de rigtige svar? Er organisationen som helhed parat og villig til at involvere sig i dialog? Hvordan sikres det, at gode muligheder, som opstår via aktivitet i sociale medier, også udnyttes? Hvordan er beredskabet i organisationen, hvis der opstår vanskelige situationer? En indsats i sociale medier kommer hurtigt til at berøre og involvere centrale, eksisterende forretningsgange, hvis den får lov at tage udgangspunkt i målsætninger, som er væsentlige for organisationen. Mange vælger at afklare og 89\n8 og oplevet det publicerede indhold. Indholdsproducenten i sociale medier bør altid gennemtænke, hvilke handlinger og reaktioner en bestemt opdatering ideelt skal resultere i og derefter udforme opdateringen, så brugeroplevelsen understøtter dette mål maksimalt. Af samme grund kan succes på sociale medier ikke nødvendigvis udtrykkes gennem, hvor mange mennesker der har set en bestemt opdatering, men igennem, hvor mange, der efter at have set opdateringen, reagerer som ønsket. Interaktionsdesign-dimensionen er en kon - kret og nærværende del af arbejdet med indhold til sociale medier. Hvis den ønskede reaktion er et klik på et bestemt link, så skal opdateringen udformes, dels så publikum får maksimal lyst til at klikke (under hensyntagen til det pågældende communitys interesser og forventninger), dels så selve handlingen bliver så brugervenlig og intuitivt forståelig som mulig. Sveriges Radio har udgivet en håndbog i sociale medier til sine medarbejdere. Håndbogen kan downloades her: (PDF). formulere disse spørgsmål i en politik for sociale medier, som også kan indeholde anbefalinger og guides til medarbejdere om, hvordan man får mest ud af forskellige sociale mediekanaler. Interaktionsdesign omkring indhold i sociale medier I tilrettelæggelsen af interaktion af indhold og opdateringer er der en ekstra dimension i sociale medier i forhold til traditionelle medier, som er afgørende vigtig at forholde sig til, nemlig interaktionsdesignet omkring det indhold, man lægger ud. Et stykke indhold på sociale medier skal altid forstås som et socialt objekt med en iboende invitation til fællesskabsorienterede handlinger, og som sådan adskiller produktionen af indhold til sociale medier sig markant fra traditionel medieproduktion, hvor producenten primært behøver at forholde sig til formidlingsmæssige virkemidler omkring sit indhold. Produktion til sociale medier kræver, yderligere tilrettelæggelse af, hvad man ønsker publikum skal føle/tænke/gøre, efter at have set 4.5 Publicering Publicering er den del af workflowet omkring sociale medier, der omhandler opslag og planlægning af indhold. Sociale medier er ganske vist spontane af natur, men lige så snart opslag i sociale medier bliver en del af en redaktionel målrettet indsats, melder der sig krav om systematik, koordinering og optimering omkring de publiceringsmæssige aspekter af arbejdet med sociale medier. Timing og levetid af opslag på sociale medier Med til publiceringsworkflowet hører analysen af, hvornår brugernetværket omkring en profil i sociale medier er mest aktivt og responsivt. Hvis det viser sig, at opslag på en given Facebookside får mest interaktion og opmærksomhed mandag-torsdag mellem 8-10 om morge - nen og søndag aften mellem 21-22, så er det disse publiceringsvinduer, der skal fokuseres særligt på i planlægningen af redaktionens opdateringer. Analysen af et communitys døgnaktivitet og vaner kan foretages automatisk på få minutter med tjenester som: Buffer, Followerwonk, Komfo, Hootsuite, Chartbeat med flere. Et stort spørgsmål for mange professionelle aktører på sociale medier er, hvor ofte der skal opdateres, fx på Facebook og Twitter. Det er 90 Kristian Strøbech\n9 klart, at dette afhænger af individuelle forhold som medietype, emne og målgruppens behov og vaner. Tjenesten Buffer kommer i dette blog - indlæg med et data- og casebaseret bud på en generaliseret anbefaling om opdateringsfrekvens for brands: The Social Media Frequency Guide: How Often to Post to Facebook, Twitter, LinkedIn And More. Her lyder anbefalingen til brands: 5-20 daglige opslag på Twitter 5-10 ugentlige opslag på Facebook. Dette kan bruges som et udgangspunkt til at finde frem til en individuelt tilpasset, optimeret publiceringsrytme. Både for Facebook og Twitters vedkommende gælder, at man mister størstedelen af sit community ved lav og inkonsistent opdateringsfrekvens, fx 1 gang om ugen og derunder. Til gengæld er det vanskeligt at sige noget generelt om den øvre grænse for, hvor mange opdateringer de to netværks brugere accepterer. Som så meget andet vedrørende sociale medier er dette område i evig udvikling. Facebooks seneste algoritmeændringer for visning af indhold i news feed favoriserer i høj grad friskt indhold, hvilket har ført til, at nyhedsmedier med en opdateringsfrekvens 4-10 gange højere end førnævnte norm klarer sig rigtig godt på Facebook. I kraft af, at opslag og engagement på sociale medier i større eller mindre grad er tilgængelige som datafeeds via de forskellige tjenesters såkaldte API er, er der generelt stor viden om brugernes adfærd. Fx viser data, at på Facebook har et opslag i gennemsnit 90 minutter til at slå an i, før det synker ned i glemsel, mens et tweet har en gennemsnitlig levetid på blot 24 minutter. Af samme årsag vælger mange medier en høj opdateringsfrekvens på deres Twitter-profiler, ligesom det er en udbredt praksis at referere til samme emne eller samme link på Twitter flere gange i døgnet. Som nævnt er dette baseret på gennemsnit, og der vil være store afvigelser i brugeradfærd fra community til community. Sammenfattende hører det til publicering at planlægge optimale publiceringstidspunkter samt optimal publiceringsfrekvens. Brug af indholdkalender i redaktionens flow En af de største udfordringer for det professionelle arbejde med sociale medier i en redaktion eller en organisation er at integrere brugen af sociale medier med de eksisterende mediekanaler og/eller forretningsgange. Indhold i sociale medier bør støtte op om væsentlige aktiviteter og forretningsmål, og det kræver tæt koordinering mellem den ansvarlige for det sociale medieindhold og de øvrige kolleger. Et udbredt redskab er indholdskalenderen for sociale medier, som bruges mange steder, og som i realiteten er at sammenligne med en produktionsplan. Indholdskalenderen beskriver kommende opdateringer i sociale medier. Indholdskalenderen kan med fordel sættes op i et regneark i Google Drev, hvor det kan være tilgængeligt for et team. Se et eksempel på en indholdskalender fra et af projekterne under Eventbaseret Innovation, TV 2 Sportens dækning i sociale medier af Giro d Italias start i Danmark i Link: Indholdskalenderen er et glimrende redskab for et team, der arbejder sammen om en eller flere kanaler i sociale medier. Hvis kalenderoverblikket udfærdiges tilstrækkeligt detaljeret, er det en gevaldig hjælp til at synliggøre de nødvendige produktionsopgaver, der er forbundet i en professionel indsats i sociale medier. Indholdskalenderen kan dog ikke alene løfte udfordringen med at få koordineret aktiviteter i sociale medier med publicering i traditionelle mediekanaler. I langt de fleste tilfælde, hvor brug af sociale medier er noget nyt i organisationen, vil der være behov for nye, redaktionelle mødestrukturer med henblik på at få alle omkring bordet til at kende og forstå formålet med brugen af sociale medier og med henblik på at få den maksimale værdi ud af indsatsen. I virkeligheden er der her en parallel til webbens første år, hvor de medarbejdere, der arbejdede med redaktionens hjemmeside, ofte sad afsondrede uden at være i loopet i forhold til væsentlige produktionsforløb. Det gav ringe koordinering, ringe forståelse for nettet og i sidste ende ringe udbytte af indsatsen. I dag har man lært, at alle skal sidde med omkring bordet, også fysisk, for at implementere det optimale flow mellem medieplatforme, og det gælder i højeste grad også for teamet, der styrer interaktion og publicering i sociale medier. Optimering af viralt potentiale At få indhold til at spredes gennem sociale medier er ikke kun et spørgsmål om god planlægning. Det professionelle arbejde med Workflowet i sociale medier 91\n10 publicering i sociale medier kræver forståelse for den kontekst, modtageren oplever budskabet i, og en viden om, hvad det er for kræfter, der skaber viral spredning af budskaber. Fælles for alle sociale medier er, at de primært forbruges via mobiler og tablets. Brugerne på netværk som Facebook, Instagram og Twitter tjekker deres feed på mobilen mange gange i de vågne timer, og som afsender skal man kunne se situationen for sig: Modtageren har sin mobil i hånden, i et lille opmærksomhedsmæssigt åndehul, og bladrer gennem indholdsstrømmen med tommelfingeren. Det er en oplevelseskontekst, hvor der er god mulighed for at få modtageren til at engagere og fordybe sig, men det er også en kontekst, hvor strømmen er spækket med rivaliserende indhold fra rigtige venner, foretrukne tjenester og populære medier og brands. I den sammenhæng er et opslag med et godt, sigende foto og en supplerende billedtekst et stærkt kort i konkurrencen om at få modtageren til at stoppe sin bladrebevægelse på mobilen og gå fra scannende adfærd til engagement i et bestemt opslag. Indholdsstrømmene på alle sociale medienetværk optimeres hele tiden hen imod at give brugerne en forstærket visuel oplevelse af indholdsstrømmen enten via stillfotos eller video. Men visuelle elementer er ikke i sig selv drivkraft nok til at skabe engament og i sidste ende viral spredning på sociale medier. Der er flere kræfter i spil. I bogen Contagious (2013) har Jonah Berger samlet flere års forskning i dynamikkerne bag spredning af budskaber via word of mouth, og hans bud er, at der er seks overordnede faktorer, som udgør kræfterne i viral spredning af budskaber. Berger har samlet de seks faktorer i det, han kalder STEPPS-modellen: STEPPS-modellen SOCIAL CURRENCY Status by association. People like to look smart, funny, and in-the-know, so they talk about things that help them portray a positive image. People want things that make them look good rather than bad. TRIGGERS People talk about things that are top-of-mind. Using subtle reminders to help them think about your idea will make them more likely to share. EMOTION When we care, we share. High arousal emotions like exclement, anger, and awe fire people up. This activation, in turn, drives them to share. PUBLIC Built to show, built to grow. People often imitate others. But you can t imitate what you can t observe. Making behavior more public enables social influence. PRACTICAL VALUE News you can use. People share things to help others, whether it is advice on saving time, saving money, or making them healthier. STORIES Stories are like Trojan Horses: Information travels under the guise of idle chatter. People are more likely to share a memorable story than a list of technical facts and lectures about a product. 92 Kristian Strøbech\n11 Modellen er ingen facitliste, for viral succes kan ikke sættes på formel, men en forståelse og udnyttelse af dens individuelle elementer enkeltvis eller i kombination giver et godt udgangspunkt for at opnå spredning på sociale medier. De sociale medier er gratis tjenester, men netværksejerne presser på for at opbygge betalingsmodeller, og i dag må man som distributør af professionelt ikke-personligt indhold på sociale medier regne med at skulle betale i form af en vis andel promoverede opslag for at opnå synlighed hos tilstrækkeligt mange. Selv med promoverede opslag er det dog stadig sådan, at netværksalgoritmerne nedprioriterer indhold, der ikke målbart engagerer nogen brugere. Man kan med andre ord ikke købe sig direkte til viral effekt på de sociale medier. 4.6 Præsentation Aktiviteter i sociale medier kan af og til have karakter af en lukket fest, hvor kun de indviede deltager. Arbejdet med præsentation er den del af workflowet med sociale medier, hvor man arbejder med at udbrede kendskabet til samtaler og indhold på sociale medier - uden for de sociale medier. Det drejer sig dels om at inkludere dem, der ikke deltager aktivt i sociale medier ved at vise dem det bedste af, hvad der foregår på Facebook, Twitter eller i andre netværk - enten af markedsføringsmæssig nødvendighed eller ud fra et public service-hensyn. Dels har det stor betydning for et viralt budskabs spredningspotentiale, at budskabet/kampagnen/opdateringen er synlig så mange steder som muligt, såvel online som offline. Jo flere steder, jo flere mediekanaler et budskab er synligt i, jo større spredningspotentiale på sociale medier. Rent praktisk betyder det, at en redaktion, som har held med at skabe engagement på sociale medier omkring et emne eller en kampagne, må sørge for at synliggøre aktiviteterne uden for de sociale netværk. Det kan være ved regulær omtale i andre mediekanaler, ved hjælp af kreativ informationsgrafik, i nyhedsbreve eller andre kanaler med eksponering over for et publikum uden for den sociale mediekanal. Når New York Times udgiver en informationsgrafik på sin hjemmeside med udvalgte Instagramfotos fra modeugen i New York, er det som et led i en præsentation til et bredere publikum af en aktivitet i en af mediehusets sociale mediekanaler, nemlig Instagram. Da kunstmuseet ARoS i Aarhus udstillede en unik samling af Edvard Munchs malerier i 2012, arbejdede museet sammen med DMJX under Eventbaseret Innovationsprojektet omkring nye måder at synliggøre museets Facebook-aktiviteter for udstillingens gæster på. Som et regulært præsentationselement, jvf. workflowet, blev udstillingsgæsterne ved udgangen fra Munch-galleriet ført forbi en frise af fotostater af samtlige malerier i udstillingen. Det kreative arbejde med præsentation, det vil sige med at fortælle om, hvad der foregår på sociale medier, er ofte nødvendigt for at give aktiviteter i sociale medier det ekstra boost, som sikrer tilstrækkelig deltagelse og gennemslagskraft. I den forbindelse er det nyttigt at huske på, at når det gælder spredning af budskaber via word of mouth, så udgør online word-of-mouth ifølge Jonah Bergers forskning Workflowet i sociale medier 93\n12 (Berger, 2013) kun syv procent af den samlede word of mouth-omtale mellem mennesker i et moderne samfund som det amerikanske. I det omfang man har mulighed for det, kan det godt betale sig at have løbende opmærksomhed på andre præsentationsmuligheder end online - medier. 4.7 Effektmåling Enhver indsats i sociale medier bør tage udgangspunkt i en eller flere målsætninger med at bruge sociale medier målsætninger, der har direkte eller inddirekte relation til organisationens/projektets/mediets forretningsmæsige mål. Det bør altid være muligt at måle på, hvorvidt disse målsætninger bliver opfyldt, og det er her, effektmålingen kommer i spil. En professionel indsats i sociale medier bør fra starten have et effektmålingsdesign, der løbende kan indikere, i hvilken grad målsætningerne opfyldes. Det kan være, at man som nyhedsreporter i et lokalmedie sætter sig det mål, at man vil være den journalist, brugerne i lokalsamfundet først tænker på og tager kontakt til, hvis de har set eller hørt noget. Et af virkemidlerne skal være Facebook, fordi det er et sted, hvor det er nemt at være i øjenhøjde med folk. Reporteren begynder at lave flittige opdateringer på Facebook og går målrettet efter at opbygge så mange relationer på Facebook som overhovedet muligt. Alle indkommende kommentarer bliver troligt besvaret hurtigt og imødekommende. Her vil en effektmålingsplan først og fremmest bestå af en løbende manuel optælling af, hvor mange brugertips og henvendelser der kommer via Facebook, jævnfør den oprindelige målsætning. Antallet af Likes, kommentarer og delinger, som er Facebooks egne foretrukne måleparametre, er i dette tilfælde mindre væsentlige i forhold til reporterens målsætning. Det er en vigtig pointe vedrørende effektmåling i sociale medier, at man om nødvendigt skal kunne tænke sig fri af de forskellige tjenesters tilbud om målemetoder (Likes, delinger, kommentarer, re - 94 Kristian Strøbech\n13 tweets, followers osv) og selv vurdere, hvad det giver mening at måle påi forhold til sin målsætning. De sociale mediers egne udbudte målemetoder er ofte nyttige, men har i sidste ende til formål at fremme brugeradfærd, som er indbringende for den enkelte tjeneste. Bruger man sociale medier for at øge trafikken til et website ved hjælp af henvisninger til indhold, må man sørge for at benytte klik - sporing via Google Analytics tags, Bit.ly eller lignende tjenester, så man ved, præcis hvilke henvisninger der virker, og hvilke der ingen trafik genererer. Når det handler om design af en effektmålingsplan, kan man med fordel tage udgangspunkt i The Digital Marketing And Measurement Model udtænkt og beskrevet af Avinash Kaushik, der arbejder for Google som digital marketing evangelist. Læs mere her: net/avinash/digital-marketing-and-measurement-model/ 4.8 Arkivering Arkivering af indhold fra sociale medier er en dimension i det professionelle workflow, som ikke bør overses. Der er flere gode grunde til at gemme egne kopier af det indhold, man uploader til profiler i sociale medier. For det første er det et spørgsmål om datasikkerhed. Sandsynligheden for, at Facebook, Google eller Twitter mister en brugers data, er meget lav, men det er en reel fare, at man mister eget indhold ved fejlsletning eller hacking. Det kan man sikre sig mod med en backupløsning. For det andet kan det ofte være en fordel at have en nemt tilgængelig lokal kopi af sit indhold fra sociale medier til anden brug. Det kan for eksempel være et spørgsmål om at gemme alle de billeder, som uploades til en Instagramkonto med henblik på at anvende billederne i andre kreative mediesammenhænge. Eller man kan ønske at gemme tweets fra en bestemt begivenhed i et regneark med henblik på at analysere og illustrere indholdet på forskellig vis. Netop i forhold til Twitter giver det god mening at have en arkivløsning parat til at gemme søgninger på hashtags. Mens den enkelte bruger altid kan tilgå eget indhold på Twitter, så er det kun det såkaldte topindhold på Twitter, som er tilgængeligt for søgninger på hashtags efter 6-9 døgn. For det tredje er der en principiel overvejelse i at beholde fysisk ejerskab over indhold, som produceres i redaktionelt øjemed. De sociale medietjenester ændrer ofte på deres brugerbetingelser, og der kan uden varsel blive lagt begrænsninger på kontohaveres adgang til egne data. Alle de sociale medietjenester tilbyder manuel arkivering af kontohavers data og indhold, men i en professionel sammenhæng er det væsentligt at have et gennemprøvet, automatiseret workflow til arkivering enten et permanent setup eller en løsning, som kan sættes i gang efter behov. Bruger man fx Hootsuite til administration og opdatering af Twitter, kan man mod betaling få adgang til en arkiveringsløsning, der kan gemme indhold fra Twitter-søgninger inde i Hootsuite-profilen. Tjenester som Backupify.com, Frostbox.com og SocialSafe.net tilbyder forskellige betalingsløsninger til løbende arkivering af indhold fra sociale medier og Googles univers. Backupify er den største spiller på det marked. Endelig skal nævnes gratistjenesten IFTTT, If This Then That, der kan sættes op til at behandle indhold i sociale medietjenester på alle mulige måder. 4.9 Workflowet i sociale medier forudsætter en klar strategi Enhver brug af sociale medier i professionelle sammenhænge må tage udgangspunkt i strategi og målsætninger. Det at finde og udforme en strategi for en indsats i sociale medier samt at opstille målsætninger for indsatsen er ikke en del af det workflow, som beskrives her. Processerne i workflowet starter der, hvor strategien er lagt, og hvor målsætningerne er beskrevne, og hvor arbejdet skal i gang. Workflowet beskæftiger sig heller ikke med den basale opbygning af en profil i sociale medier. Strategilægning og profilopbygning er så at sige indgangsbilletter til workflowet. Det er en balancegang på den ene side at be- Workflowet i sociale medier 95\n14 Gratistjenesten If This Then That, IFTTT, kan sættes op til at foretage autobackup af alle uploads til en Instagramkonto til en destination efter eget valg (fx Dropbox eller Flickr). skrive delprocesser og organisatoriske detaljer i en workflowmodel og på den anden side bevare respekten for det engagement og den umiddelbarhed, der også må være i arbejdet med sociale medier. Det at have workflowsoverblikket skulle nødig slukke gejsten i arbejdet med sociale medier og overkomplicere indsatsen. Tværtimod skulle en større forståelse for de komplekse arbejdsgange, der udgør arbejdet med sociale medier i sammenhæng med et medieflow, gerne bidrage til en skarpere og mere relevant indsats i sociale medier. I sig selv kan kendskab til delprocesserne i arbejdet med sociale medier i høj grad være med til at synliggøre, hvor hvert workflowselement passer ind i mediernes eksisterende organisation og eksisterende produktionsgange. På den måde kan workflowmodellen forhåbentlig bidrage til at bryde isen mellem eksisterende opfattelser af medieprofessionalisme og de, ved første øjekast, ustrukturerede og spontane, sociale medier. 96 Kristian Strøbech