Folketinget Betænkning afgivet af Skatteudvalget den 18. februar Betænkning. over - PDF\nFolketinget Betænkning afgivet af Skatteudvalget den 18. februar Betænkning. over\nDownload "Folketinget 2003-04. Betænkning afgivet af Skatteudvalget den 18. februar 2004. Betænkning. over"\n1 Til lovforslag nr. L 87 Folketinget Betænkning afgivet af Skatteudvalget den 18. februar 2004 Betænkning over Forslag til lov om ændring af lov om indskud på etableringskonto, ligningsloven, virksomhedsskatteloven og dødsboskatteloven (Udvidelse af etableringskontoordningen og forhøjelse af grænsen for gratisaktier) [Af (Svend Erik Hovmand)] 1. Ændringsforslag Skatteministeren har stillet 8 ændringsforslag til lovforslaget. 2. Udvalgsarbejdet Lovforslaget blev fremsat den 19. november 2003 og var til 1. behandling den 27. november Lovforslaget blev efter 1. behandling henvist til behandling i Skatteudvalget. Møder Udvalget har behandlet lovforslaget i 6 møder. Høring Et udkast til lovforslaget har inden fremsættelsen været sendt i høring, og sendte den 10. september 2003 dette udkast til udvalget, jf. folketingsåret , alm. del - bilag 588. Den 18. november 2003 sendte de indkomne høringssvar til udvalget. Skriftlige henvendelser Udvalget har i forbindelse med udvalgsarbejdet modtaget 2 skriftlige henvendelser fra Dansk Industri og Finansrådet. Spørgsmål Udvalget har stillet 52 spørgsmål til til skriftlig besvarelse, som denne har besvaret. 3. Indstillinger og politiske bemærkninger Et mindretal i udvalget (V, DF og KF) indstiller lovforslaget til vedtagelse med de stillede ændringsforslag. Et andet mindretal i udvalget (S, SF, EL og KD) indstiller lovforslaget til forkastelse ved 3. behandling. Mindretallet vil stemme imod de stillede ændringsforslag. Socialdemokratiet er tilhænger af, at der skabes så gunstige muligheder for etablering af selvstændig virksomhed som muligt. Men det er afgørende, at det ikke som det er sket med regeringens seneste ændring af etableringskontoordningen i foråret 2002 og med dette forslag sker gennem en systematisk udvanding af selve etableringsbegrebet og forvridninger af skattesystemet med åbning af nye skatteomgåelsesmuligheder og skattehuller.\n2 2 Endnu engang udviskes selve etableringsbegrebet, idet der på trods af klare advarsler fra flere eksperter i Generationsskifteudvalget nu åbnes mulighed for, at etableringskontomidler kan anvendes til at anskaffe aktier. Samtidig åbner specielt regeringens forslag om forhøjelse af grænsen for gratisaktier til kr. for ny skævvridning og nye skattefiduser. Det vil således typisk være børsnoterede selskaber, der bruger ordningen, idet man i mindre selskaber ikke er interesseret i, at medarbejderne ejer for mange aktier. Det vil derfor være konkurrenceforvridende, hvis et selskab giver noget af en forventet yderligere lønudgift som aktier. Det er i denne forbindelse urimeligt, at medarbejdere i nogle selskaber kan få skattefrie aktier samtidig med at selskabet kan fratrække udgiften. Er der f.eks. 100 medarbejdere og de får værdier for kr. hver, er der et fradrag på kr. i selskabet. Da samtidig regeringen forhindrer sig selv i at gennemføre en reform af aktieavaancebeskatningsloven i kraft af sit firkantede skattestop, betyder det, at børsnoterede aktier, som er ejet i over tre år og hvor ejeren holder sig under bagatelgrænsen, vil være helt skattefri ved salg. Socialdemokratiet noterer sig, at understreger, at»det er velkendt og tilsigtet, at den ansatte opnår en skattebesparelse ved at modtage gratisaktier«(bilag 43, spm. 51), da det skal gavne aktiekulturen. Desuden mener ministeren, at åbningen af denne pengemaskine, der kan benyttes som et skattemæssigt tag-selv-bord for virksomhederne,»ikke betragtes som en ordning, der inviterer til kortsigtede skattefiduser, men derimod en ordning der har til formål at fremme investeringslysten i virksomhederne over en lang tidshorisont«(bilag 40, spm. 46). Der er altså tale om en helt bevidst politik fra regeringens side, som med statsministerens ord vil stille store krav til virksomheders og medarbejderes moral på skatteområdet. Socialdemokratiet er imod denne udvikling og kan se mønstret fra regeringens skattepolitik på andre områder, hvor der åbnes for en systematisk underminering af skattegrundlaget, for nye omgåelsesmuligheder og for fup og svindel. Socialistisk Folkepartis medlem af udvalget mener, at forslaget indebærer endnu en udvanding af etableringskontoordningen, og muligheden for at købe aktier og anparter i eksisterende selskaber ligner et kolossalt spekulationshul. Der gives pludselig mulighed for forlodsafskrivning på ellers ikke-afskrivningsberettigede aktiver, som påpeget af bl.a. Skatterevisorforeningen i deres høringssvar. Frigivelse til køb af aktier er udformet på et sådan måde, at selv vel ikke fortsat vil påstå, at der er tale om forenkling. Men hovedproblemet i forslaget er udvidelsen af ordningen med gratisaktier som endnu en gang skaber et skattehul, som fortrinsvis kan bruges af de vellønnede. På dette punkt er regeringens politik lige så konsekvent, som den er asocial. Grænsen for gratisaktier er blot penge ud af statskassen. Beløbet er fradragsberettiget hos arbejdsgiveren, og skattefrit hos modtageren. Der er altså tale om et rent statstilskud til denne aktieaflønning af de velstillede. Og der er oceaner af omgåelsesmuligheder. Socialistisk Folkeparti har f.eks. gennem udvalgsarbejdet dokumenteret flg. eksempel: En aktionær ejer hele aktiekapitalen i selskabet. Han kan udstede for kr. gratisaktier til sig selv. Selskabet får et fradrag på kr. Der foregår ingen pengemæssige transaktioner mellem selskabet og aktionæren. Selskabet kan nu udlodde den sparede skat på kr. til aktionæren. Denne skal i såfald betale 43% i skat heraf, hvis der i øvrigt er modtaget udbytte. Eneaktionæren får kvit og frit udbetalt kr. efter skat og får samtidig aktieavanceskatten nedsat med kr., når han til sin tid afhænder aktierne.\n3 3 Ved transaktionen er ikke opnået nogen yderligere opsparing i selskabet, investering i aktier o.l., eller anden samfundsnyttigt formål. Der er blot sket en tildeling af et skattefrit beløb fra statkassen til hovedaktionæren. Det illustrerer med al ønskelig tydelighed, at forslaget blot er endnu et i rækken af regeringsforslag, der gavner de velstillede, laver nye skattehuller og spekulationsmuligheder og udhuler finansieringen af velfærdssamfundet. Enhedslisten er som tidligere imod lempelser af reglerne for etableringkonto og derfor også imod dette lovforslag, der vil give endnu flere muligheder for skattespekulation og skubben rundt på formue og indtægter for at undgå skattebetaling. Det påstås, at disse ændringer skulle medføre, at der etableres flere arbejdspladser. Hvis det skulle ske, bliver det højest hos de revisorer, der skal hjælpe med at udnytte de nye huller. Den anden del af forslaget - flere skattefri aktier - er Enhedslisten også imod. Selv om det er en betingelse, at muligheden stilles til rådighed for alle ansatte, vil det være sådan, at fordelen er størst for dem, der har den højeste indkomst. Og dem, der ikke er i arbejde, har som sædvanligt ingen adgang til de skattefordele regeringen strøer ud, fortrinsvis til de velbjergede, mens der samtidig skæres ned på velfærden. I forlængelse heraf er Enhedslisten også imod den forhøjelse af grænsen for medarbejderobligationer, som er fremkommet med i løbet af udvalgsbehandlingen. Vedrørende ændringsforslagene er Enhedslisten opmærksom på, at der er enkelte bestemmelser, der mindsker faren for misbrug, men samlet set gør ændringsforslagene lovforslaget værre end det oprindelige. Derfor stemmer Enhedslisten imod de stillede ændringsforslag. Et tredje mindretal i udvalget (RV) indstiller lovforslaget til forkastelse ved 3. behandling. Mindretallet vil stemme hverken for eller imod de stillede ændringsforslag. Tjóðveldisflokkurin, Inuit Ataqatigiit og Siumut var på tidspunktet for betænkningens afgivelse ikke repræsenteret med medlemmer i udvalget og havde dermed ikke adgang til at komme med indstillinger eller politiske udtalelser i betænkningen. En oversigt over Folketingets sammensætning er optrykt i betænkningen. Der gøres opmærksom på, at et flertal eller et mindretal i udvalget ikke altid vil afspejle et flertal/mindretal ved afstemning i Folketingssalen. 4. Ændringsforslag med bemærkninger Æ n d r i n g s f o r s l a g Af, tiltrådt af V, DF og KF: Til titlen 1) I undertitlen indsættes efter»gratisaktier«ordene:»og medarbejderobligationer«. [Ændring af lovforslagets undertitel som følge af ændringsforslagets forhøjelse af beløbsgrænsen for medarbejderobligationer] Til 1 2) I den under nr. 18 foreslåede affattelse af 7, stk. 2, nr. 2, ændres»i væsentlig omfang til:i overvejende grad«, og»væsentlighedsbedømmelsen«ændres 4 steder til:»bedømmelsen«.\n4 4 [Sproglige tilpasninger vedrørende afgrænsningen af, hvornår et selskab anses for at have mange finansielle aktiver] 3) I den under nr. 18 foreslåede affattelse af 7, stk. 2, nr. 3, ændres»som led i en skattefri fusion efter fusionsskatteloven«til:»som led i en skattefri fusion, spaltning eller tilførsel af aktiver efter fusionsskatteloven«. [Krav om at aktierne heller ikke må være anskaffet som led i en skattefri spaltning eller tilførsel af aktiver efter fusionsskatteloven] 4) Det under nr. 20 foreslåede 7, stk. 11, 7. pkt., affattes således:»tilsvarende gælder, såfremt betingelserne i 7, stk. 2, nr. 1 eller 2, inden for de to første år efter anskaffelsen af aktierne og anparterne ikke længere kan anses for at være opfyldt.«[kravene til ejerandel og karakteren af selskabets virksomhed skal være opfyldt i to år efter anskaffelsen af aktierne m.v.] 5) I det under nr. 20 foreslåede 7, stk. 11, indsættes som pkt.:»6. og 8. pkt. gælder dog ikke, såfremt personen er hjemmehørende i et land, der er omfattet af overenskomst af 7. december 1989 mellem de nordiske lande om bistand i skattesager eller Rådets direktiv 76/308/EØF af 15. marts 1976, som ændret ved Rådets direktiv 79/1071/EØF af 6. december 1979, Rådets direktiv 92/108/EØF af 14. december 1992 og Rådets direktiv 2001/44/EF af 15. juni For det år, hvori personen bliver hjemmehørende i det andet land, opgøres skatten af de procenttillæg, der resterer for årene efter det år, hvori fraflytningen m.v. sker. Skatten opgøres ved en beregning, hvor de resterende procenttillæg medregnes til den personlige indkomst i det indkomstår, hvori fraflytningen sker. Det opgjorte skattebeløb opdeles i et antal lige store rater svarende til det antal år, der ville restere, såfremt procenttillæggene skulle medregnes til den personlige indkomst over 10 år. For hvert af de efterfølgende år efter det år, hvori personen bliver hjemmehørende i det andet land, forfalder en rate til betaling med sidste rettidige betalingsdag den 31. december, indtil alle rater er betalt.«[ændring af fraflytterbeskatning, hvis personen er hjemmehørende i et land omfattet af EU s bistandsdirektiv vedrørende inddrivelse af skatter eller et land omfattet af den nordiske bistandsoverenskomst] 6) I det under nr. 24 foreslåede 11, stk. 3, 2. pkt., udgår»og indskud, som er hævet i det indkomstår, hvori kravene ikke længere er opfyldt,«. [Genbeskatning af fradrag efter samme regel, uanset om kravene til ejerandel og karakteren af selskabets virksomhed ikke længere kan anses for opfyldt i etableringsåret eller et efterfølgende indkomstår] 7) Efter nr. 1 indsættes som nyt nummer: Til 3»01. 7 A, stk. 1, nr. 2, 5. og 6. pkt., ophæves.«[ophævelse af det særlige krav til gratisaktiers stemmeværdi] 8) Efter nr. 2 indsættes som nye numre:»02. I 7 A, stk. 1, nr. 3, ændres 2 steder»1.800 kr.«til:»et grundbeløb på kr.«\n5 5 03. I 7 A, stk. 1, nr. 3, indsættes som 6. pkt.:»beløbet i 2. pkt. reguleres efter personskattelovens 20.«[Forhøjelse af beløbsgrænsen for medarbejderobligationer og regulering af beløbsgrænsen for medarbejderobligationer efter personskattelovens 20] B e m æ r k n i n g e r Til nr. 1 Der er tale om en ændring af undertitlen til lovforslagets som følge af den foreslåede forhøjelse af beløbsgrænsen for medarbejderobligationer, jf. ændringsforslag nr. 8. Til nr. 2 Der er tale om to sproglige ændringer. I den foreslåede bestemmelse i ligningslovens 7, stk. 2, nr. 2, 1. pkt., er udtrykket»i overvejende grad«anvendt ved afgrænsningen af, om mindst 50 pct. af selskabets samlede indtægter og aktiver stammer fra passiv pengeanbringelse og udlejning af fast ejendom. For det første skal udtrykket»i overvejende grad«også anvendes i den foreslåede bestemmelse i ligningslovens 7, stk. 2, nr. 2, 4. pkt. For det andet foreslås det at ændre udtrykket»væsentlighedsbedømmelsen«til:»bedømmelsen«. Til nr. 3 Efter den foreslåede bestemmelse i etableringskontolovens 7, stk. 2, nr. 3, er det en betingelse, at aktierne m.v., der er erhvervet for etableringskontoindskud, bl.a. ikke må være erhvervet som led i en skattefri fusion efter fusionsskatteloven. Begrundelsen er, at aktierne i sådanne tilfælde ikke erhvervet på en måde, der har krævet fremskaffelse af kapital. Der er sket succession i anskaffelsessum og anskaffelsestidspunkt. Det er imidlertid ikke kun ved en skattefri fusion efter fusionsskatteloven, at aktierne er erhvervet på en måde, der ikke har krævet fremskaffelse af kapital. Det er også tilfældet ved de øvrige omstruktureringer, der kan ske efter fusionsskatteloven, dvs. spaltning og tilførsel af aktiver. Det foreslås derfor at udvide den foreslåede bestemmelse således, at aktier, der er anskaffet ved etableringskontoindskud, heller ikke må være erhvervet som led en skattefri spaltning eller tilførsel af aktiver efter fusionsskatteloven. Til nr. 4 Det foreslås, at betingelserne i de foreslåede bestemmelser i etableringskontolovens 7, stk. 2, nr. 1 og 2, om, at kontohaveren skal eje mindst 25 pct. af aktierne eller råde over mere end 50 pct. af stemmerne, og at selskabet ikke i overvejende grad må bestå i udlejning af fast ejendom, besiddelse af kontanter, værdipapirer eller lignende, skal være opfyldt i de to første år efter anskaffelsen af aktierne og anparterne. I lovforslaget er genbeskatningsperioden fastsat til 10 år. Formålet er at mindske de likviditetsmæssige vanskeligheder, som en genbeskatningsperiode på 5 år kunne give anledning til. Efter det lovudkast, der var til ekstern høring, skulle genbeskatningen ske over 5 år. Hensigten har været, at den periode, hvor ejerkravet og kravet om, at selskabet ikke i overvejende grad må have mange finansielle aktiver, fortsat kun skulle være opfyldt i 5 år. 5-års kravet fremgår imidlertid ikke af den foreslåede lovtekst. Det indebærer, at ejerkravet og kravet til karakteren af\n6 6 selskabets virksomhed skal være opfyldt i hele genbeskatningsperioden, dvs. 10 år, hvilket - som det fremgår af lovforslagets bemærkninger ikke er hensigten. Det er fremført, at kravet om, at kontohaveren skal eje mindst 25 pct. af aktiekapitalen eller råde over mere end 50 pct. af stemmerne i selv 5 år, medfører problemer for selskaber i vækst. I denne situation kan det være vanskeligt for iværksætteren løbende at skulle skyde ny kapital ind i selskabet for at opretholde mindst 25 pct. af aktiekapitalen eller mere end 50 pct. af stemmerne i hele 5 år. Når ejerkravet m.v. skal være opfyldt i 5 år, kan det være med til at forhindre virksomhederne i at vokse på grund af manglende kapital. Det foreslås, at dette problem løses ved, at ejerkravet kun skal være opfyldt i to år efter det tidspunkt, hvor etableringskontoindskud er anvendt til anskaffelse af aktier m.v. Genbeskatningen skal fortsat ske over 10 år som forudsat i lovforslaget. Det foreslås endvidere af hensyn til at få så ensartede regler som muligt, at kravet om, at selskabet ikke må have mange finansielle aktiver ligeledes skal være opfyldt i en periode på 2 år efter anskaffelsen af aktierne m.v. Hvis ejerandelen falder til under 25 pct. af aktiekapitalen eller til 50 pct. eller derunder af stemmeværdien, eller hvis selskabets virksomhed antager karakter af passiv pengeanbringelse og udlejning af fast ejendom inden for en periode på 2 år efter det tidspunkt, hvor aktierne m.v. anskaffes, skal der ske beskatning efter reglerne i etableringskontolovens 7, stk. 11. Det indebærer, at de resterende procenttillæg skal medregnes til den personlige indkomst i det pågældende indkomstår. Sker ændringen i det 3. år efter det tidspunkt, hvori etableringskontoindskud anvendes til anskaffelse af aktier m.v., eller i et senere år, har ændringen ingen skattemæssige konsekvenser efter forslaget. Til nr. 5 Det følger af den foreslåede bestemmelse i etableringskontolovens 7, stk. 11, 6. pkt., at når en kontohaver anvender etableringskontoindskud til køb af aktier, og kontohaverens skattepligt efter kildeskattelovens 1 ophører af anden grund end ved død, inden der er sket fuld genbeskatning af fradrag for indskuddene, medregnes resterende procenttillæg til den personlige indkomst i det indkomstår, hvori skattepligten ophører. Det følger videre af den foreslåede bestemmelse i 7, stk. 11, 9. pkt., at når en person efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst indgået mellem Danmark og en fremmed stat, Færøerne eller Grønland bliver hjemmehørende uden for Danmark, sidestilles det med ophør af skattepligt efter kildeskattelovens 1. Det indebærer, at en skattepligtig, der bliver hjemmehørende uden for Danmark, vil blive genbeskattet af de foretagne fradrag for etableringskontoindskud på et tidligere tidspunkt, end hvis den fulde skattepligt til Danmark m.v. var opretholdt, og genbeskatningen var sket over 10 år som forudsat. I de tilfælde, hvor personen er hjemmehørende i et land, som er omfattet af aftaler eller regler om gensidig bistand ved inddrivelse af skatter, er det ikke nødvendigt, at de resterende procenttillæg skal medregnes til den personlige indkomst i dette år og beskattes i dette år. Det foreslås derfor med ændringsforslaget, at de foreslåede regler i etableringslovens 7, stk. 11, 6. og 9. pkt., om medregning af de resterende procenttillæg til den personlige indkomst i det indkomstår, hvor personens fulde skattepligt ophører, eller hvor personen bliver hjemmehørende uden for Danmark, ikke skal finde anvendelse, når personen er hjemmehørende i et land, der er omfattet af overenskomst af 7. december 1989 mellem de nordiske lande om bistand i skattesager eller Rådets direktiv 76/308/EØF af 15. marts 1976, som ændret ved Rådets direktiv 79/1071/EØF af 6. december 1979, Rådets direktiv 92/108/EØF af 14. december 1992 og Rådets direktiv 2001/44/EF af 15. juni Med ændringsforslaget udryddes også den mulige tvivl, der kan være\n7 7 med hensyn til, om den foreslåede regel i lovforslaget ved ophør af fuld skattepligt m.v. er fuldt i overensstemmelse med EU-retten. Procenttillægget for det indkomstår, hvori personen bliver hjemmehørende i et land, der er omfattet af EU s bistandsdirektiv, eller i et land, der er omfattet af den nordiske bistandsoverenskomst, medregnes til den personlige indkomst som foreslået i lovforslaget. For de resterende procenttillæg foreslås det med ændringsforslaget, at der sker en opgørelse af den skat, som personen skulle betale, såfremt de resterende procenttillæg skulle have været medregnet til den personlige indkomst og beskattet i det pågældende år. Efter ændringsforslaget skal der alene ske en beregning af skatten, men skatten skal ikke betales i dette år. Det opgjorte skattebeløb opdeles i stedet i et antal rater, der svarer til det antal år, der ville restere, såfremt den samlede genbeskatning skulle ske over 10 år som oprindeligt forudsat. Dvs. at hvis personen bliver hjemmehørende i det andet land eksempelvis i år 6 i den 10-årige genbeskatningsperiode, opgøres den skat, der skulle være betalt, såfremt de resterende procenttillæg for år 7-10 skulle medregnes til den personlige indkomst og være beskattet i år 6. Det opgjorte skattebeløb opdeles i 4 lige store rater. Der forfalder en rate til betaling for hvert af årene 7-10 med sidste rettidige betalingsdag den 31. december i året. Der er dog ikke noget til hinder for, at personen indbetaler raterne i en hurtigere takt. Til nr. 6 Indskud, der hæves i det indkomstår, hvor kravet til ejerandelen på mindst 25 pct. af aktiekapitalen eller mere end 50 pct. af stemmeværdien ikke længere er opfyldt, jf. 7, stk. 2, nr. 1, eller hvor kravet om, at selskabet skal være et aktivt driftsselskab, ikke længere kan anses for opfyldt, jf. 7, stk. 2, nr. 2, er omfattet af de foreslåede regler i 11, stk. 3. Det indebærer, at indskuddene skal beskattes. Beskatningen sker efter reglerne i 9, stk. 3. Beskatningen sker med satserne for de kommunale og amtskommunale indkomstskatter og kirkelige afgifter for det indkomstår, hvor indskuddet skal medregnes til den skattepligtige indkomst. Denne bestemmelse skal anvendes, når det er i det år, hvori indskuddet anvendes til aktiekøb, at de nævnte krav ikke længere kan anses for opfyldt. Efter den foreslåede bestemmelse i 7, stk. 11, gælder, at hvis betingelserne i 7, stk. 2, nr. 1 eller nr. 2, ikke længere kan anses for opfyldt, skal de resterende procenttillæg medregnes til den skattepligtige indkomstår, hvori betingelserne ikke længere kan anses for opfyldt. Denne bestemmelse skal anvendes, når det er i et indkomstår efter det indkomstår, hvor indskuddet er anvendt til aktiekøb, at kravene ikke længere kan anses for opfyldt. Det er uhensigtsmæssigt, at der gælder to forskellige regler for genbeskatning af fradragene afhængigt af, om kravene til ejerandel m.v. eller karakteren af selskabets virksomhed ikke længere opfyldes i det indkomstår, hvor indskuddene anvendes til aktiekøb, eller først i et efterfølgende indkomstår. Der er tale om forskellige regler i to situationer, der er meget lig hinanden. Det foreslås derfor, at der kun gælder en regel for genbeskatningen af fradragene uanset, om det er i det indkomstår, hvor aktiekøbet er sket, eller i et efterfølgende indkomstår, at kravene ikke længere kan anses for opfyldt. Det foreslås, at beskatningen af fradragene i begge situationer skal ske ved, at de resterende procenttillæg medregnes til den personlige indkomst efter reglerne i 7, stk. 11. Hvis kravene ikke længere kan anses for opfyldt allerede i det indkomstår, hvor indskuddene er anvendt til aktiekøb, er det således samtlige procenttillæg, der skal medregnes til den personlige indkomst. Ændringsforslaget indebærer, at det kun er ikke-hævede indskud, der, hvis kravene i 7, stk. 2, nr. 1 eller nr. 2, ikke længere kan anses for opfyldt, skal beskattes efter 11, stk. 3, jf. 9, stk. 3. Til nr. 7\n8 8 Efter ligningslovens 7 A, stk. 1, nr. 2, stilles der et særligt krav til stemmerværdien af gratisaktier. Det er en betingelse, at de udloddede aktier har mindst samme stemmeværdi som de aktier, der har størst stemmeværdi. Denne betingelse gælder dog ikke for selskaber, der står i koncernforbindelse med en fond, jf. aktieselskabslovens 2, stk. 1 og 2. Dette krav kan hæmme selskabernes anvendelse af gratisaktier. Det skyldes, at kravet i en række tilfælde kan være vanskeligt at opfylde i selskaber med A- og B-aktier. Konsekvensen er, at medarbejdere i selskaber med A- og B-aktier ikke vil få glæde af ordningen. Dette er i modstrid med intentionerne bag lovforslaget. Det foreslås derfor at ophæve det særlige krav i 7 A, stk. 1, nr. 2, 5. og 6. punktum, til stemmeværdien af gratisaktier. Ophævelsen betyder, at der herefter vil gælde det samme krav til gratisaktier som til købe- og tegningsretter til aktier og medarbejderobligationer omfattet af ligningslovens 7 A. Disse krav er fastsat i ligningslovens 7 A, stk. 2. Efter disse regler skal medarbejderaktierne for det første have samme rettigheder som selskabets øvrige aktier af samme aktieklasse, og for det andet må medarbejderaktierne ikke udgøre en særlig aktieklasse. Til nr. 8 Efter gældende regler skal værdien af udbytteandele eller lignende, som udloddes i form af obligationer udstedt af virksomhederne, ikke medregnes til den ansattes skattepligtige indkomst. Virksomheden kan være såvel et selskab som en personligt drevet virksomhed. Hvis værdien for en eller flere af de ansatte overstiger et årligt beløb på kr., skal virksomheden betale en afgift på 45 pct. af det beløb, hvormed ydelsens værdi overstiger kr. Det er fremført, at en forhøjelse af beløbsgrænsen for medarbejderobligationer vil medføre symmetri således, at virksomhedens selskabsform ikke bliver afgørende for mulighederne for at tilgodese medarbejderne med udbytteandele. Det er videre fremført, at ikke-børsnoterede sparekasser og andelskasser kun i begrænset omfang har mulighed for at begunstige sine medarbejdere. Derfor bør beløbsgrænsen hæves. Det foreslås, at beløbsgrænsen for medarbejderobligationer forholdsmæssigt forhøjes med det samme som beløbsgrænsen for gratisaktier forhøjes. Det indebærer, at grænsen på kr. forhøjes til kr. (i 2004). Grænsen på kr. svarer til et grundbeløb kr. (1987- niveau). Det foreslås endvidere, at grundbeløbet på kr. (1987-niveau) årligt reguleres efter personskattelovens 20. Samme regulering er i lovforslaget foreslået for gratisaktier. Provenutabet ved en forhøjelse af grænsen for skattefri tildeling af medarbejderobligationer fra de nuværende kr. til kr. vil dels afhænge af, i hvilket omfang forhøjelsen vil føre til øget anvendelse af aflønning i form af medarbejderobligationer, dels i hvilket omfang det vil medføre en større udnyttelse i beløbsstørrelser for personer, som allerede modtager medarbejderobligationer. I de seneste år er der for et par tusinde personer årligt betalt afgift af tildelte medarbejderobligationer ud over bundgrænsen. Der findes derimod ingen oplysninger om antallet af personer, som har modtaget medarbejderobligationer for mindre end kr. Der er således ikke grundlag for fuldt underbygget provenuskøn ved den foreslåede forhøjelse af bundgrænsen. Hvis det antages, at forhøjelsen vil medføre en stigning i uddelingen fra kr. op til grænsen på kr. for halvt så mange personer, som virksomhederne i dag betaler afgift for, skønnes den øgede anvendelse at medføre et årligt provenutab på ca. 2 mio. kr. Hertil kommer et umiddelbart provenutab på skønsmæssigt ca. 3 mio. kr. fra de personer, for hvilke virksomhederne i dag betaler afgift.\n9 9 Det samlede, årlige provenutab skønnes således til ca. 5 mio. kr. Heraf vedrører ca. 2 mio. kr. de kommunale skatter. For finansåret 2004 skønnes ændringsforslaget at medføre et provenutab på ca. 5 mio. kr. Lars Christian Lilleholt (V) Peter Christensen (V) Freddy Dam (V) Kristian Jensen (V) nfmd. Mikkel Dencker (DF) Colette L. Brix (DF) Charlotte Dyremose (KF) Else Theill Sørensen (KF) Jann Sjursen (KD) Erik Mortensen (S) Henrik Sass Larsen (S) Jacob Buksti (S) Jens Peter Vernersen (S) fmd. Sophie Hæstorp Andersen (S) Morten Homann (SF) Anders Samuelsen (RV) Pernille Rosenkrantz-Theil (EL) Tjóðveldisflokkurin, Inuit Ataqatigiit og Siumut havde ikke medlemmer i udvalget. Folketingets sammensætning Venstre, Danmarks Liberale Parti (V) 55 * Enhedslisten (EL) 4 Socialdemokratiet (S) 52 Kristendemokraterne (KD) 4 Dansk Folkeparti (DF) 22 Tjóðveldisflokkurin (TF) 1 Det Konservative Folkeparti (KF) 16 Inuit Ataqatigiit (IA) 1 Socialistisk Folkeparti (SF) 12 Siumut (SIU) 1 Det Radikale Venstre (RV) 9 Uden for folketingsgrupperne (UFG) 2 * Heraf 1 medlem valgt på Færøerne\n10 10 Bilag 1 Oversigt over bilag vedrørende L 87 Bilagsnr. Titel 1 Høringssvar fra 2 Henvendelse af 20/11-03 fra Dansk Industri 3 Tidsplan over udvalgets behandling af lovforslaget 4 Spm. 1 om kommentar til skatterevisorforeningens bemærkninger til 1, stk. 14 i lovforslaget, til Spm. 2 om ekstra ressourcer i forbindelse med udvidelsen af etableringskontoordningen, til 5 Kommentar fra til henvendelse af 20/11-03 fra Dansk Industri 6 Spm. 3 om definitionen på»et aktivt driftsselskab, og altså ikke en passiv pengeanbringelselse«, til Spm. 4, om det vil blive betragtet som en»passiv pengeanbringelse«at købe aktier i et selskab, som ejer værdipapirer, hvor ejeren»yder en ikke udvæsentlig arbejdsindsats«, til Spm. 5 om køb af aktier i et selskab, som giver grundlag for, at aktiekøberen»yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats«, til Spm. 6, om der ikke vil ske ligestilling mellem etablering af personligt drevet virksomhed og køb af aktier/anparter, til Spm. 7, om der er noget til hinder for, at køberen af et udenlandsk firma eller ved køb af aktier i en udenlandsk virksomhed, umiddelbart derefter flytter til udlandet og undviger en genbeskatning, til Spm. 8 om beregning over ordningen vedr. køb af aktier for etableringskontomidler, til Spm. 9 om genbeskatning for aktier erhvervet for etableringskontomidler ved fraflytning fra Danmark, til Spm. 10 om, hvordan man vil kontrollere, at»en ikke uvæsentlig arbejdsindsats i selskabet«bliver omgået, til Spm. 11 om konsekvenser for genbeskatningen, hvis man afhænder de aktier, som er erhvervet for etableringskontomidler, til Spm. 12 om, hvordan kontrollen med at man opfylder betingelserne helt konkret skal foregå, til Spm. 13, om lovforslaget er et led i ministerens bestræbelser for at gøre skattereglerne mere enkle og gennemskuelige, til Spm. 14 om belæg for udøvede provenuskøn, eller om disse er gætteri, til Spm. 15 om undersøgelse for at afdække omfanget af udstedelse af gratisaktier både med hensyn til typer af virksomheder og indkomstgrupper, til\n11 11 Bilagsnr. Titel Spm. 16 om skattebesparelse, hvis maksimumbeløbet indbygges i aflønningen, til Spm. 17 om skattefrihed ved salg af gratisaktier med fortjeneste i henhold til gældende aktieavancebeskatningsregler, til Spm. 18, om der skal fyres yderligere medarbejdere for at dække udgifterne til systemtilretningerne i ToldSkat, til Spm. 19, om kommuner og amter kompenseres for provenutab, eller om de selv skal finde dækning hertil, til 7 1. udkast til betænkning 8 Meddelelse om revideret tidsplan over lovforslaget 9 Henvendelse af 12/12-03 fra Finansrådet 10 Svar på spm. 1 om kommentar til skatterevisorforeningens bemærkninger til 1, stk. 14 i lovforslaget, fra 11 Spm. 20 om, hvor mange nye virksomheder vil blive etableret som en direkte følge af lovforslaget, til 12 Spm. 21, om der fremkommer asymmetri i skattesystemet, når tildeling af gratisaktier efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, er skattefri hos modtageren ved tildelingen, til Spm. 22, om det kun er børsnoterede selskaber med tilhørende datterselskaber, der bruger ordningen med gratisaktier, til Spm. 23 om baggrunden for, at netop de børsnoterede selskaber og deres datterselskaber begunstiges ved at gøre tildelingen skattefri for modtager og fradragsberettiget for arbejdsgiveren, til Spm. 24, om et datterselskab af et udenlandsk selskab, der er børsnoteret i udlandet, kan uddele gratisaktier til ansatte, til Spm. 25 om eksempler på, at der efter de hidtidige regler er uddelt gratisaktier til ansatte efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, hvor aktien ikke er børsnoteret, til Spm. 26 om eksempler på, at der efter de hidtidige regler er uddelt gratisaktier til ansatte efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, hvor aktien er en børsnoteret aktie i et udenlandsk moderselskab, til Spm. 27, om at belyse EU-aspektet i forslaget om udvidelse af beløbsmaksimum for gratisaktier, til 13 Spm. 28, om ordningen efter LL 7 A, stk. 1, nr. 2, kan bruges i et selskab, der ejes af en hovedaktionær, til Spm. 29, om ordningen efter LL 7 A, stk. 1, nr. 2, kan bruges i et selskab, der ejes af en hovedaktionær, og hvor der kun er ansat 1 person, til 14 Spm. 30 om at belyse den faktiske konsekvens af forslaget om udvidelse af etableringskontoordningen, til 15 Spm. 31 om, hvorfor regeringen har valgt den foreslåede ordning med efterfølgende beskatning af det frigivne indskud på etableringskontoordningen til erhvervelse af aktier, til\n12 12 Bilagsnr. Titel 16 Spm. 32, om en hovedaktionær, der er ansat i sit eget helejede selskab kan bruge etableringsordningen til udvidelse af aktiekapitalen m.v., til Spm. 33 om at belyse den faktiske konsekvens af eksempel, til Spm. 34 om eksempel, hvor skatteyder ingen af årene betaler topskat, til Spm. 35 om den faktiske konsekvens af eksempel, til Spm. 36 om eksempel som i spørgsmål 35, men hvor skatteyder ingen af årene betaler topskat, til 17 Spm. 37 om beskatning af etableringskontomidler i de konkrete tilfælde, til 18 Svar på spm. 3 om definitionen på»et aktivt driftsselskab, og altså ikke en passiv pengeanbringelselse«, fra Svar på spm. 4, om det vil blive betragtet som en»passiv pengeanbringelse«at købe aktier i et selskab, som ejer værdipapirer, hvor ejeren»yder en ikke udvæsentlig arbejdsindsats«, fra Svar på spm. 5 om køb af aktier i et selskab, som giver grundlag for, at aktiekøberen»yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats«, fra Svar på spm. 6, om der ikke vil ske ligestilling mellem etablering af personligt drevet virksomhed og køb af aktier/anparter, fra Svar på spm. 7, om der er noget til hinder for, at køberen af et udenlandsk firma eller ved køb af aktier i en udenlandsk virksomhed, umiddelbart derefter flytter til udlandet og undviger en genbeskatning, fra Svar på spm. 8 om beregning over ordningen vedr. køb af aktier for etableringskontomidler, fra Svar på spm. 9 om genbeskatning for aktier erhvervet for etableringskontomidler ved fraflytning fra Danmark, fra Svar på spm. 11 om konsekvenser for genbeskatningen, hvis man afhænder de aktier, som er erhvervet for etableringskontomidler, fra Svar på spm. 13, om lovforslaget er et led i ministerens bestræbelser for at gøre skattereglerne mere enkle og gennemskuelige, fra Svar på spm. 14 om belæg for udøvede provenuskøn, eller om disse er gætteri, fra Svar på spm. 15 om undersøgelse for at afdække omfanget af udstedelse af gratisaktier både med hensyn til typer af virksomheder og indkomstgrupper, fra Svar på spm. 16 om skattebesparelse, hvis maksimumbeløbet indbygges i aflønningen, fra Svar på spm. 17 om skattefrihed ved salg af gratisaktier med\n13 13 Bilagsnr. Titel fortjeneste i henhold til gældende aktieavancebeskatningsregler, fra Svar på spm. 19, om kommuner og amter kompenseres for provenutab, eller om de selv skal finde dækning hertil, fra 19 Svar på spm. 31 om, hvorfor regeringen har valgt den foreslåede ordning med efterfølgende beskatning af det frigivne indskud på etableringskontoordningen til erhvervelse af aktier, fra 20 Svar på spm. 21, om der fremkommer asymmetri i skattesystemet, når tildeling af gratisaktier efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, er skattefri hos modtageren ved tildelingen, fra Svar på spm. 22, om det kun er børsnoterede selskaber med tilhørende datterselskaber, der bruger ordningen med gratisaktier, fra Svar på spm. 23 om baggrunden for, at netop de børsnoterede selskaber og deres datterselskaber begunstiges ved at gøre tildelingen skattefri for modtager og fradragsberettiget for arbejdsgiveren, fra Svar på spm. 24, om et datterselskab af et udenlandsk selskab, der er børsnoteret i udlandet, kan uddele gratisaktier til ansatte, fra Svar på spm. 25 om eksempler på, at der efter de hidtidige regler er uddelt gratisaktier til ansatte efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, hvor aktien ikke er børsnoteret, fra Svar på spm. 26 om eksempler på, at der efter de hidtidige regler er uddelt gratisaktier til ansatte efter reglerne i LL 7 A, stk. 1, nr. 2, hvor aktien er en børsnoteret aktie i et udenlandsk moderselskab, fra Svar på spm. 27, om at belyse EU-aspektet i forslaget om udvidelse af beløbsmaksimum for gratisaktier, fra 21 Ændringsforslag til 2. behandling fra 22 Svar på spm. 30 om at belyse den faktiske konsekvens af forslaget om udvidelse af etableringskontoordningen, fra 23 Svar på Spm. 32, om en hovedaktionær, der er ansat i sit eget helejede selskab kan bruge etableringsordningen til udvidelse af aktiekapitalen m.v., fra Svar på spm. 33 om at belyse den faktiske konsekvens af eksempel, fra Svar på spm. 34 om eksempel, hvor skatteyder ingen af årene betaler topskat, fra Svar på spm. 35 om den faktiske konsekvens af eksempel, fra Svar på spm. 36 om eksempel som i spørgsmål 35, men hvor skatteyder ingen af årene betaler topskat, fra 24 Kommentar fra til henvendelse af 12/12-03 fra Finansrådet\n14 14 Bilagsnr. Titel 25 Svar på spm. 2 om ekstra ressourcer i forbindelse med udvidelsen af etableringskontoordningen, fra 26 Svar på spm. 10 om, hvordan man vil kontrollere, at "en ikke uvæsentlig arbejdsindsats i selskabet" bliver omgået, fra Svar på spm. 12 om, hvordan kontrollen med at man opfylder betingelserne helt konkret skal foregå, fra Svar på spm. 18, om der skal fyres yderligere medarbejdere for at dække udgifterne til systemtilretningerne i ToldSkat, fra 27 Svar på spm. 20 om, hvor mange nye virksomheder vil blive etableret som en direkte følge af lovforslaget, fra 28 Svar på spm. 28, om ordningen efter LL 7 A, stk. 1, nr. 2, kan bruges i et selskab, der ejes af en hovedaktionær, fra Svar på spm. 29, om ordningen efter LL 7 A, stk. 1, nr. 2, kan bruges i et selskab, der ejes af en hovedaktionær, og hvor der kun er ansat 1 person, fra 29 Svar på spm. 37 om beskatning af etableringskontomidler i de konkrete tilfælde, fra udkast til betænkning 31 Spm. 38, om nærmere at redegøre for administrationen af bestemmelsen i ligningslovens 7 A, stk. 7, til Spm. 39 om, hvilken kontrol der foretages, når der til den statslige Told- og Skatteforvaltning anmeldes uddeling af gratisaktier i et ikke børsnoteret selskab, til Spm. 40, om at indhente de ønskede oplysninger fra de statlige toldog skattemyndigheder for København, Århus og Herning, til Spm. 41 om, hvorledes det ved ligningen af det aktieudstedende selskab kan/skal kontrolleres, til Spm. 42, om der kun vil være en mindre resourcemæssig belastning ved kontrol af skatteydere, til Spm. 43 om, hvor store dele af den angivne bevillingsramme til engangsudgifter til ny lovgivning, der på nuværende tidspunkt er disponeret over vedrørende finansåret 2004, til Spm. 44 om, hvorledes den foreslåede genbeskatningsregel ved ophør af skattepligt stemmer overens med de i lovforslag L 119 foreslåede lempelser for fraflytningsbeskatning, til Spm. 45, om den pågældende bestemmelse kan anses for at være i strid med EU-retten, hvis skatteyder flytter til et EU-land, til 32 Spm. 46, om reglen om gratisaktier kun bør kunne anvendes i børsnoterede selskaber, til 33 Spm. 47 om ToldSkats tidsbrug i gennemsnit pr. sag m.v., til Spm. 48, om det samme arbejde skal udføres af de skattelignende myndigheder, når der uddeles gratis aktier, til 34 Spm. 49, om en redegørelse for proceduren til kontrol af frigivelse af\n15 15 Bilagsnr. Titel en etableringskonto hos pengeinstitut og ligningsmyndighed, til Spm. 50 om, at eneaktionæren i et eneejet holdingselskab hvert år kan tildele sig selv gratisaktier til en værdi af kr , til Spm. 51 om at bekræfte, at dette giver et skattefrit tilskud på de nævnte beløb, til Spm. 52 om selskabet hvert år kan uddele gratisaktier til alle ansatte, til skatteudvalget 35 Svar på spm. 39 om, hvilken kontrol der foretages, når der til den statslige Told- og Skatteforvaltning anmeldes uddeling af gratisaktier i et ikke børsnoteret selskab, fra Svar på spm. 40, om at indhente de ønskede oplysninger fra de statslige told- og skattemyndigheder for København, Århus og Herning, fra Svar på spm. 41 om, hvorledes det ved ligningen af det aktieudstedende selskab kan/skal kontrolleres, fra Svar på spm. 42, om der kun vil være en mindre resourcemæssig belastning ved kontrol af skatteydere, fra 36 Svar på spm. 43 om, hvor store dele af den angivne bevillingsramme til engangsudgifter til ny lovgivning, der på nuværende tidspunkt er disponeret over vedrørende finansåret 2004, fra 37 Svar på spm. 38, om nærmere at redegøre for administrationen af bestemmelsen i ligningslovens 7 A, stk. 7, fra Svar på spm. 44 om, hvorledes den foreslåede genbeskatningsregel ved ophør af skattepligt stemmer overens med de i lovforslag L 119 foreslåede lempelser for fraflytningsbeskatning, fra Svar på spm. 45, om den pågældende bestemmelse kan anses for at være i strid med EU-retten, hvis skatteyder flytter til et EU-land, fra 38 Ændringsforslag til 2. behandling, fra\n16 16 Bilag 2 Spørgsmål til og dennes svar herpå Spørgsmålene og svarene er optrykt efter ønske fra SF. Spørgsmål 3: Hvad er definitionen på»et aktivt driftsselskab, og altså ikke en passiv pengeanbringelse«? Kan det f.eks. være køb af aktier i et selskab, som ejer en ikke-afskrivningsberettiget udlejningsejendom, hvor ejeren»yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats«som vicevært? Efter lovforslaget er det bl.a. et krav, at aktierne skal være i et selskab, hvis virksomhed ikke i overvejende grad består i udlejning af fast ejendom, besiddelse af kontanter, værdipapirer eller lignende. Det er endvidere et krav, at den pågældende deltager med personlig arbejdsindsats i selskabet i ikke uvæsentligt omfang. Ved et selskab, der anses for et aktivt driftsselskab, der således ikke foretager passiv pengeanbringelse, forstås, at selskabets virksomhed ikke i overvejende grad består i udlejning af fast ejendom, besiddelse af kontanter, værdipapirer eller lignende. Der er tale om et selskab, der foretager passiv pengeanbringelse, hvis mindst 50 pct. af selskabets indtægter i et indkomstår stammer fra virksomhed af denne karakter, eller hvis handelsværdien af selskabets udlejningsejendomme, kontanter, værdipapirer eller lignende udgør mindst 50 pct. af handelsværdien af selskabets samlede aktiver opgjort ultimo indkomståret. Afgrænsningen svarer til den afgrænsning, der findes andre steder i skattelovgivningen, eksempelvis aktieavancebeskatningslovens 11, stk. 9, om succession ved familieoverdragelse og overdragelse til nære medarbejdere. I den situation, hvor kontohaveren anskaffer aktier i et selskab, hvis virksomhed består i udlejning af eksempelvis en ikke-afskrivningsberettiget ejendom, må det antages, at mindst 50 pct. af selskabets indtægter stammer fra udlejningen af ejendommen, eller at handelsværdien af selskabets udlejningsejendom udgør mindst 50 pct. af selskabets samlede aktiver. Dette betyder, at etableringskontoindskud allerede af den grund ikke kan anvendes til aktiekøb i den situation, der beskrives i spørgsmålet. Det ændrer ikke herpå, at aktionæren yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats i selskabet som vicevært. Spørgsmål 4: Vil det blive betragtet som»passiv pengeanbringelse«at købe aktier i et selskab, som ejer værdipapirer, hvor ejeren yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats gennem en løbende forvaltning af de pågældende værdipapirer? Det er som anført i svaret på spørgsmål 3 bl.a. en betingelse for, at en kontohaver kan anvende etableringskontoindskud til køb af aktier i et selskab, at selskabet ikke i overvejende grad består i udlejning af fast ejendom, besiddelse af kontanter, værdipapirer eller lignende.\n17 17 I den situation, hvor kontohaveren køber aktier i et selskab, hvis virksomhed består i at eje værdipapirer, må det typisk antages, at mindst 50 pct. af selskabets indtægter stammer fra afkastet fra værdipapirerne, eller at handelsværdien af selskabets værdipapirer udgør mindst 50 pct. af selskabets samlede aktiver. Dette betyder, at etableringskontoindskud allerede af den grund ikke kan anvendes til aktiekøb i den situation, der beskrives i spørgsmålet. Det ændrer ikke herpå, at aktionæren yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats i selskabet med løbende at forvalte værdipapirerne. Spørgsmål 5: Såfremt der købes aktier i et selskab, som ejer en betydelig portefølje af værdipapirer, og der samtidig er en mindre erhvervsaktivitet i selskabet, som giver grundlag for at aktiekøberen "yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats" i relation til denne erhvervsaktivitet, vil man da kunne få frigjort etableringskontomidler til hele købet? Som det fremgår af svaret på spørgsmål 3 er det en betingelse for at anvende etableringskontoindskud til køb af aktier, at dette selskab ikke i overvejende grad består i udlejning af fast ejendom, besiddelse af kontanter, værdipapirer eller lignende. Det afgørende er, hvor stor andelen vedrørende såkaldt passiv pengeanbringelse udgør af selskabets samlede indtægter eller aktiver. I det tilfælde, hvor et selskab ejer en betydelig portefølje af værdipapirer og samtidig har en mindre erhvervsaktivitet, må det typisk antages, at mindst 50 pct. af selskabets indtægter stammer fra afkastet fra værdipapirerne, eller at handelsværdien af selskabets værdipapirer udgør mindst 50 pct. af selskabets samlede aktiver. Det betyder, at etableringskontoindskud allerede af den grund ikke kan anvendes til køb af aktier i selskabet. Det ændrer ikke herpå, at aktionæren yder en ikke uvæsentlig arbejdsindsats vedrørende den mindre erhvervsaktivitet i selskabet. Spørgsmål 6: Kan det bekræftes, at der ikke - som angivet i lovforslagets bemærkninger - vil ske en ligestilling mellem etablering af personligt drevet virksomhed og køb af aktier/anparter, da der kun kan frigives beløb fra etableringskontoen til afskrivningsberettigede aktiver eller fradragsberettigede udgifter, hvorimod der ikke ved købet af aktier er et tilsvarende krav. Det er efter lovforslaget ikke et krav, at det selskab, som kontohaveren anvender sine etableringskontoindskud til at købe aktier i, skal anskaffe afskrivningsberettigede aktiver eller afholde fradragsberettigede udgifter. Det vil dog være sjældent, at et selskab, der i overvejende grad udøver en erhvervsmæssig aktivitet, ikke anskaffer afskrivningsberettigede aktiver eller afholder fradragsberettigede udgifter. Formålet med forslaget om, at etableringskontoindskud skal kunne anvendes til køb af aktier, har været så vidt muligt at skabe samme skattemæssige vilkår for iværksætterne uanset, om iværksætteren vælger at etablere sin virksomhed i personligt regi eller i selskabsform. Som etableringskontoloven er udformet i dag har den til formål at flytte afskrivninger frem i tid i forhold til anskaffelsen af afskrivningsberettigede aktiver. Det er derfor naturligt, at etableringskontoloven forudsætter, at den, der får fradrag for indskuddene, etablerer virksomheden i personligt regi. Det er ikke på samme måde naturligt, at etableringskontoindskud, der anvendes i et\n18 18 selskab, kan anvendes til forlods afskrivning på de aktiver, som selskabet anskaffer. Der ville i givet fald indebære, at en skattemæssig disposition hos ét skattesubjekt, nemlig den, der får fradrag for indskuddene, skulle tillægges skattemæssig virkning hos et andet skattesubjekt, nemlig selskabet. Anskaffelsessummen for de aktiver, som selskabet anskaffer, skulle nedsættes, når kontohaveren køber aktier i selskabet for sine etableringskontoindskud. Det ville give anledning til såvel tekniske som principielle problemer at fastsætte sådanne regler. Det er disse problemer, der har været grunden til, at lovforslaget indeholder en anden model for sidestilling af køb af en personligt ejet virksomhed og et selskab. Den helt afgørende fordel ved lovforslaget er, at de skattemæssige virkninger holdes hos den person, der har foretaget fradrag for indskuddet. Spørgsmål 7: Er der noget til hinder for, at køberen af en udenlandsk virksomhed eller ved køb af aktier i en udenlandsk virksomhed, som får frigivet midler til disse køb fra en etableringskonto, umiddelbart derefter flytter til udlandet og herigennem undviger en genbeskatning såvel i Danmark som i udlandet. Efter lovforslaget kan etableringskontoindskud anvendes til etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed i udlandet og til køb af aktier i et selskab i udlandet. Hvis en selvstændigt erhvervsdrivende, der har anvendt etableringskontoindskud til etablering af virksomheden, herefter flytter til udlandet, vil der ske beskatning af den selvstændigt erhvervsdrivende efter de samme regler, som skal anvendes, når en selvstændigt erhvervsdrivende ikke har anvendt etableringskontoindskud til anskaffelse af aktiverne. Når den fulde skattepligt for den selvstændigt erhvervsdrivende ophører, eller når denne efter en dobbeltbeskatningsoverenskomst bliver hjemmehørende i udlandet, på Færøerne eller Grønland, vil der ske fraflytningsbeskatning. Fraflytningsbeskatningen sker ved, at de skatterelevante aktiver anses for afhændet på fraflytningstidspunktet. Aktiverne anses for afhændet til handelsværdien på fraflytningstidspunktet, dog højst med et beløb svarende til anskaffelsessummen. Fraflytningsbeskatningen sikrer, at også i det tilfælde, hvor etableringskontoindskud er anvendt til forlods afskrivning på afskrivningsberettigede aktiver, vil der ske genbeskatning af kontohaverens fradrag for de foretagne indskud ved, at de genvundne afskrivninger på aktiverne bliver større, sammenlignet med en situation, hvor den afskrivningsberettigede anskaffelsessum ikke er nedsat med forlods afskrivninger. Det er en betingelse for fraflytningsbeskatning, at der er tale om aktiver, som Danmark efter fraflytningen ikke har beskatningsretten til. Hvis aktiverne f.eks. indgår i et fast driftssted i Danmark eller der er tale om en fast ejendom beliggende i Danmark, vil der i disse tilfælde ikke ske fraflytningsbeskatning. Den selvstændigt erhvervsdrivende kan dermed ikke undvige beskatning i Danmark ved umiddelbart efter etablering af virksomheden at flytte til udlandet. Når kontohaveren anvender etableringskontoindskud til køb af aktier i et selskab i udlandet, og kontohaverens skattepligt efter kildeskattelovens 1 ophører af anden grund end ved død, inden der er sket fuld genbeskatning af fradrag for indskuddene, medregnes resterende procenttillæg til den personlige indkomst i det indkomstår, hvori skattepligten ophører. Det indebærer, at den pågældende aktionær ikke kan undvige genbeskatning i Danmark af de fradrag, der tidligere er foretaget, ved umiddelbart efter aktiekøbet at flytte til udlandet.\n19 19 Spørgsmål 8: Til vurdering af, om det vil være attraktivt at benytte ordningen til køb af aktier for etableringskontomidler for en skatteyder, som fortsat vil være skattepligtig til Danmark, ønskes opstillet en beregning, hvor det forudsættes at der anvendes 1 mio. kr. i nutidsværdi, som er opsparet gennem en 5 års periode, og at man derefter bliver genbeskattet som personlig over en 10 års periode med henholdsvis bundskat, mellemskat og topskat. Hvor store skattetab, henholdsvis skattegevinster vil der være for den pågældende skatteyder efter 10 år? Det antages, at der anvendes etableringskontomidler på 1 mio. kr. i nutidsværdi til køb af aktier, og at nutidsværdien af de hidtil opnåede skattefradrag udgør kr. Satserne for fradrag i indkomst antages at udgøre 33,3 pct. i hele indskudsperioden. Ifølge lovforslaget skal genbeskatningen ske med 60 pct. af de anvendte etableringskontomidler fordelt over en 10-årig periode med 6 pct. årligt, såfremt opsparingen af midlerne er sket i 2002 og senere. Nutidsværdien af den samlede genbeskatningsindkomst vil på denne baggrund udgøre ca kr. En person, der betaler bundskat i 10-årsperioden, vil opnå en samlet skattebesparelse på ca kr. udregnet som skattefradraget fratrukket genbeskatningen på kr. En person, som betaler hhv. mellemskat og topskat i 10-årsperioden, har opnået det samme skattefradrag, men vil som følge af højere genbeskatning opnå en mindre samlet skattebesparelse på hhv. ca kr. og ca kr. Der er her set bort fra evt. tab eller gevinster på aktieinvesteringen. Spørgsmål 24: Kan ministeren bekræfte, at et datterselskab af et udenlandsk selskab, der er børsnoteret i udlandet, kan uddele gratisaktier til ansatte i dette udenlandske selskabs danske datterselskaber, men at dette medfører, at det danske datterselskab ikke får fradrag for uddelingen, da den foretages af det udenlandske moderselskab? Jeg forstår spørgsmålet således, at det ønskes belyst, om et selskab, der er ejet af et udenlandsk moderselskab, kan tildele gratisaktier til de ansatte i et andet selskab ejet af samme moderselskab, dvs. spørgsmålet er, om et selskab kan give gratisaktier til de ansatte i et søsterselskab. Et selskab kan tildele gratisaktier til egne ansatte eller ansatte i selskabets datterselskab eller datterdatterselskaber. Et datterselskab, der er ejet af et udenlandsk moderselskab, kan således ikke tildele gratisaktier til de ansatte i et andet datterselskab, der ejes af moderselskabet, fordi der ikke er tale om et moder-/datterselskabsforhold. Det kan i øvrigt oplyses, at et udenlandsk moderselskab kan tildele gratisaktier til ansatte i et dansk datterselskab. Konsekvensen er, at det danske datterselskab ikke har fradrag for de tildelte gratisaktier. Det skyldes, at det ikke er datterselskabet, der har tildelt aktierne. Hvis datterselskabet imidlertid betaler en godtgørelse til moderselskabet, vil datterselskabet have fradrag for et beløb svarende til den betalte godtgørelse, idet betalingen knytter sig til en fradragsberettiget udgift. Spørgsmål 28: Kan ordningen efter LL 7A, stk. 1 nr. 2, bruges i et selskab, der ejes af en hovedaktionær, og hvor der kun er ansat 3 personer: hovedaktionæren, dennes ægtefælle og dennes barn? Efter ligningslovens 7 A, stk. 2, er det en betingelse, at adgangen til at erhverve gratisaktier efter ligningslovens 7 A, stk.1, nr. 2, står åben for alle ansatte i selskabet. Der gælder ikke noget krav\n20 20 om, at de ansatte ikke må være i familie med hinanden, eller at de ansatte ikke må være i familie med hovedaktionæren. Ordningen vil derfor kunne anvendes i det tilfælde, hvor selskabet har tre ansatte, der er hovedaktionæren, dennes ægtefælle og barn. Det kræver, at de pågældende familiemedlemmer kan anses for at være ansat i selskabet, og at adgangen til erhverve gratisaktier står åben for alle tre ansatte familiemedlemmer. Spørgsmål 49: I fortsættelse af besvarelsen af spørgsmål 12, jf. L87 - bilag 26, m.fl. bedes der givet en nærmere redegørelse for proceduren til kontrol af frigivelse af en etableringskonto hos pengeinstitut og ligningsmyndighed, når der efter reglerne i lovforslaget for fremtiden sker frigivelse af indskud på etableringskonto til anskaffelse af aktier det bedes herunder oplyst: a) Hvilken kontrol skal pengeinstituttet foretage for, at skatteyder kan hæve det indskudte beløb. b) Under hvilken form fremsender pengeinstituttet oplysninger til skattemyndighederne om den foretagne hævning og kontrollen af forudsætningerne for hævningen. c) Hvilke oplysninger har skatteyders ligningsmyndighed til kontrol af, om frigivelsen er sket korrekt (det vil sige hvilke krav vil man stille til skatteyder ved indsendelse af selvangivelsen for det år, hvor frigivelsen til køb af aktier er foretaget). d) Hvilke kontrolforanstaltninger skal skatteyders ligningsmyndighed foretage i frigivelsesåret, herunder af anskaffelsessum for aktier, opfyldelse af ejerandelskrav, opfyldelse af arbejdskrav, kravene til selskabet om ikke at være et pengetankselskab. e) Hvilke kontrolforanstaltninger skal skatteyders ligningsmyndighed foretage i året efter frigivelsesåret, herunder opfyldelse af ejerandelskrav, opfyldelse af arbejdskrav, kravene til selskabet om ikke at være et pengetankselskab, medregning af 1/10 af det frigivne beløb i personlig indkomst (uden arbejdsmarkedsbidrag) jf. bestemmelsen i etableringskontolovens 7, stk. 11. f) Hvilke kontrolforanstaltninger skal skatteyders ligningsmyndighed foretage i de efterfølgende 9 år efter frigivelsesåret, herunder kontrol af opfyldelse af medregning af 1/10 af det frigivne beløb i personlig indkomst (uden arbejdsmarkedsbidrag) jf. bestemmelsen i etableringskontolovens 7, stk. 11. Det bedes herunder oplyst, om der bliver indrettet et særskilt felt på selvangivelsen til dette beløb, om dette beløb vil være fortrykt på denne selvangivelse og om ligningsmyndighederne automatisk vil få oplyst, at der skal medregnes det pågældende beløb. g) Oplysning om, hvorledes skatteyders ligningsmyndighed skal kontrollere, om der i de efterfølgende 10 år fra frigivelsen af indskud sker ophør af skattepligt, herunder om der automatisk i udsøgningssystemet vil ske udsøgning ved skattepligtsophør. h) Oplysning om, hvorledes skatteyders ligningsmyndighed skal kunne sikre, at der bliver betalt fraflytningsskatten af det frigivne beløb, herunder om der om fornødent kan foretages udlæg i aktien, der er anskaffet for det frigivne beløb. i) Om ministeren efter besvarelsen af dette spørgsmål vil fastholde, at den nødvendige kontrol ikke er ressourcekrævende af nogen betydning. Til delspørgsmål a) og b) kan det oplyses, at efter etableringskontolovens 5, stk. 1, kan pengeinstitutterne først udbetale midlerne, når kontohaveren har udfyldt et særligt skema til pengeinstituttet. Pengeinstituttet skal sikre sig, at samtlige rubrikker er udfyldt, herunder at blanketten er underskrevet. Kontohaver underskriver under strafansvar efter etableringskontolovens 11 B. Skemaet opbevares i pengeinstituttet i 5 år og kan rekvireres af skattemyndighederne.\nTil lovforslag nr. L 29 Folketinget 2003-04 Skatteudvalget (L 29 - bilag 41) (Offentligt) Betænkning afgivet af Skatteudvalget den 19. november 2003 Betænkning over Forslag til lov om ændring af skattekontrolloven


Dansk 4.plads til Pernille Blume i utroligt tæt finale | Swimnews.dk\n28. juli 2019, AF Thomas Lund\nDet blev til en dansk 4.plads til Pernille Blume i tiden 24.12 i en utrolig tæt finale hvor Pernille blot er 7/100 fra at blive verdensmester men alligevel må nøjes med 4.pladsen.\nUndervejs i løbet så det ud til at Pernille var foran nogle af de svømmere der ender med at tage medaljerne men indslaget bliver for langt - hun kunne ligeså godt være blevet verdensmester som nummer 4. Verdensmester blev Simone Manuel i 24.05 mens Sarah Sjöström vinder sølv i 24.07 og Cate Campbell bronze bare 1/100 foran Pernille.\nAlexander Aslak Nørgaard blev nummer 8 i finalen på 1500 fri mere end 30 sekunder fra hans imponerede danske rekord fra igår. Gode lærepenge i forhold til at arbejde frem mod det der mangler for at få succes ved internationale seniormesterskaber hvor 1500 fri svømmes 2 dage i træk. Nu ved han at han har topniveauet til at svømme om kap med de bedste i verden - så er det bare at finde nøglen til at kunne gøre det to dage i træk.\nSåledes slutter Danmark uden medalje for første gang siden VM i Montreal i 2005, men også med et stævne med lyspunkter fra primært de svømmere der ikke har været en del af virakken omkring det nationale træningscenter.


Phistermedister: Delikat fiskesuppe\n4 kg fiskeben af fladfisk\n½ l fløde lidt frisk ingefær\n200 g fisk i fileter\nSkyl fiskeben og grøntsager i koldt vand. Skræl og pil grøntsagerne og skær dem i små stykker. Sauter grøntsagerne let i en gryde, uden at de tager farve. Tilsæt 3 dl vin og reducer væsken næsten væk. Tilsæt fiskebenene og krydderierne sammen med vand, til det dækker, og kog ved svag varme i 20 min.\nTag gryden af og lad suppen trække i 20 min. Sigt den gennem en fin sigte. Tilsæt 3 dl vin til fiskefonden og kog ind, til der er ca. 8 dl. Tilsæt fløden og kog op. Smag til med friskreven ingefær. Skær fisken i små stykker og lad den småkoge i supppen ca. 3 min. Server i dybe tallerkner og pynt med kørvel.\nIndsendt af Tina kl. 01.53\nEtiketter: opskrift, Phistermedister, suppe\nStrik & Støt - hjælp de børn der ikke har noget va...\nGodnathistorie - Nissen hos spækhøkeren\nHønse og -løgsuppe med jordskokker og timian\nFarvehjul - så går tiden lidt hurtigere...


Bangsaray Villa i Pattaya til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n170/15 Moo 6 Soi Tessabarn 12 Soi Electric, Bang Saray, Pattaya, Thailand, 20250 - Se på kort\nVil du vide mere om Bangsaray Villa?\nMere om Bangsaray Villa\nBangsaray Villa, der ligger i Bang Saray, er et populært valg hos rejsende. Byens centrum ligger blot 27 km derfra, og lufthavnen kan nås inden for 90 minutter. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder denne ejendom nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på denne ejendom i Pattaya. Ejendommen tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, købmandsleverancer, møntvaskeri, leje af bærbart internet, privat ind-/udtjekning for gæsternes velbefindende.\nEjendommens bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde fladskærms-TV, klædeskab, separat stue, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger). Ejendommen tilbyder vandland, golfbane (inden for 3 km), udendørs pool, dykning, fiskeri som en del af et fremragende udvalg af rekreative faciliteter. Nyd uforlignelig service og en fantastisk beliggenhed på Bangsaray Villa.\nAlle slags rejsende (10)Par (1)Familie med små børn (5)Familie med store børn (2)Gruppe (2)\nNanote fra Thailand\nNaranthanan fra Thailand\nKhana fra Thailand\n기면 fra Sydkorea


Sparekassen Kronjylland - Regnskab\nRisikorapporter og tillæg\nSparekassen Kronjylland er eksponeret mod forskellige risici og anvender risikostyring som en del af de strategiske beslutninger og den daglige drift. Bestyrelsen fastlægger og reviderer løbende politikker, rammer og principper for risikostyringen, og modtager løbende rapportering på udviklingen i risici og udnyttelsen af tildelte risikorammer. Sparekassens målsætninger og risikopolitikker er nærmere beskrevet i årsrapporten, note 3, og i den årlige risikorapport.\nHvert kvartal udarbejdes et tillæg til risikorapporten med en beregning af Sparekassens aktuelle individuelle solvensbehov.\nHer kan du se de seneste risikorapporter.\nTillæg til risikorapport - juni 2020\nTillæg til risikorapport - marts 2020\nTillæg til risikorapport - september 2019\nTillæg til risikorapport - juni 2019\nTillæg til risikorapport - marts 2019\nTillæg til risikorapport - september 2018\nTillæg til risikorapport - juni 2018\nTillæg til risikorapport - marts 2018\nTillæg til risikorapport - september 2017\nTillæg til risikorapport - juni 2017\nTillæg til risikorapport - marts 2017\nTillæg til risikorapport - september 2016\nTillæg til risikorapport - juni 2016\nTillæg til risikorapport - marts 2016\nLæs pressemeddelelsen om vores halvårsrapport 2020 her.\nHer finder du Sparekassen Kronjyllands vedtægter, redegørelse for god selskabsledelse (corporate governance) og andre politikker


Forsvundet kunstværk ser dagens lys i Tønder | jv.dk\nForsvundet kunstværk ser dagens lys i Tønder\nSigurjón Ólafsson var en anerkendt islandsk billedkunstner, der levede i årene 1908-1982. Efter afslutningen af Anden verdenskrig vendte Sigurjón Ólafsson tilbage til Island og blev en ledende skikkelse i kunstlivet i den nyoprettede republik. På fredag præsenteres en af hans store værker "Fodboldspillere" bag ved Tønder Sports- og Fritidscenter. Arkivfoto\nTønder: Skulpturen "Fodboldspillere" bliver fredag præsenteret i Tønder Sports- og Fritidscenter.\nSkulpturen i bronze er lavet af den nu afdøde kunstner Sigurjón Ólafsson (1908-1982) i 1936, men blev anset for forsvundet, da den i lang årrække var uden for offentlighedens søgelys, og først kom frem igen i 1998.\nNu kommer den to meter høje figur så til at stå bag ved fritidscenteret i Tønder.\nDet er kunstnerens enke, der har gennem Tønder Kommunale Billedkunstråd har tilbudt Tønder Kommune af få skulpturen opstillet i kommunen.\nVærket er et af fire værker komponeret over temaet "fodbold". Figurerne er stærkt forenklede, uden at være abstrakte. Selv sagde kunstneren, at han ikke ville gengive en naturalistisk fodboldspiller, derimod ønskede han at udtrykke den kraft og bevægelse, som præger spillet.\nSigurjón Ólafssons usædvanlige talent blev påskønnet med legater og udmærkelser, og i 1930, efter to års studier, modtog Sigurjón Ólafsson Akademiets guldmedalje netop skulpturen, der nu kommer til at stå i Tønder.\nPræsentationen, der forestås af formanden for Tønder Kommunes Billedkunstråd, Anne Blond, sker fredag den 20. november.\nIt-koks: Over 500 patienter har fået mangelfulde svar fra sygehuse


El Al forhandler om at købe Montenegro Airlines-aktie\nForside » Travel News » El Al forhandler om at købe Montenegro Airlines-aktie\nPODGORICA - Israels El Al er i forhandlinger om at købe 30 procent af de statsejede Montenegro Airlines, sagde embedsmænd fra de to luftfartsselskaber mandag.\nRegeringen sagde for tre år siden, at den ville sælge en tredjedel af Montenegro Airlines, som har brug for kontanter for at renovere sin lille flåde, men fastsætter ingen deadline.\nSamtaler med El Al fortsætter i hele 2009, fortalte Haim Romano, leder af El Al's bestyrelse, på en pressekonference i hovedstaden i Podgorica. ”Vi vil tale mere,” sagde han.\nMontenegro Airlines flyver fem Fokker 100 og et eneste Embraer 195-fly fra to lufthavne til destinationer andre steder i Europa.\nZoran Djurisic, formand for Montenegro Airlines, sagde, at selskabet også forhandlede om salg af andele til det slovenske flyselskab Adria og Ruslands luftunion. Det havde også afholdt samtaler med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, sagde han uden at uddybe det.\nSalget af en andel på 30 procent skulle være afsluttet inden udgangen af december, tilføjede han.\nMontenegro, et lille Balkan-land med 650,000 mennesker, forsøger at styrke sin økonomi til at absorbere virkningen af den globale krise. For at supplere sit budget på 1.6 mia. Euro (2.1 mia. Dollar) planlægger regeringen også at sælge en andel i sit magtmonopol såvel som at opsøge investorer til et større turiststed langs Adriaterhavskysten.\nDet accelererende fald i de oversøiske ankomster til USA forværrer den amerikanske økonomiske krise\nRejsebranchen vender sig til afskedigede arbejdere


Parterapi - Der skal to til tango, gad vide om det er hele sandheden?\nDer skal to til tango, gad vide om det er hele sandheden?\nHome Der skal to til tango, gad vide om det er hele sandheden?\nNår vi kigger på vores modsatkønnethed i os, så er det det i sin tid Jung, kaldte for Anima og Animus. De to er ikke det samme som vores maskuline og feminine poler, som du også kan læse om her på hjemmesiden, men de to aspekter køre parallelt med hinanden. Altså vi er ikke kun det ene uden det andet.\nAnimas og Animus er et lag af vores underbevidsthed, der i os viser sig som specifikke reaktionsmønstre for kvinder og mænd. Dannelsen af vores Anima og Animus er påvirket af vores forældreskikkelser, så det er i grunden ikke så sært, at vi ofte bliver forelsket i en person, hvis karaktertræk minder om vores far eller mor.\nAnima – repræsenterer mandens sjæl (indre kvinde) og kort og godt kan vi sige at, Anima den kraft i manden, der styrer hans behov for at elske og blive elsket, at give omsorg og blive værdsat. Den er evnen til kærlighed og imødekommenhed, til grænseløs tolerance samt uendelig medfølelse.\nDet kan godt lyde forvirrende og knap så forståeligt – kort og godt betyder det at hvis manden arbejder med at integrere sin Anima, og det samme omvendt for kvinden at integrere sin Animus.\nVores skyggesider (de sider af os selv, vi ikke vil kendes ved) er også en del af vores ubevidste, og derfor har det også stor indvirkning på vores måde at være i et parforhold på. Vi projicerer helt ubevidst de følelser, som vi ikke vil kendes ved over på vores partner – så vi ikke ikke behøver at føle det.\nDu går og er lidt små muggen og trist, så kommer din kæreste hjem. Hun siger ikke rigtig noget, så du tolker at hun må være sur over noget. Så du spørger hende selvfølgelig – “hvad er du sur over”.. hun kigger overrasket på dig, og “siger jeg er ikke sur”. Det kan du jo se at hun er og svarer igen – “det kan se og høre du er – hvorfor vil du ikke fortælle mig hvad det er” osv osv…. Kan du se at du her gav din kæreste din følelse, fordi du ikke ville have den.


Bookworm’s Bookclub – medlemmerne – Bookworm's Closet\nJeg er meget overvældet over den interesse, der har været for at deltage i min virtuelle bogklub! Der er kommer så mange positive tilbagemeldinger og der er ikke mindre end 165 har været inde og svare på spørgeskemaet. Og det er jo rigtig godt at kende lidt til jeres læsepræferencer når jeg nu skal til at planlægge fælleslæsning med jer.\nMen jeg kan da lige dele resultaterne med jer:\nHvor tit kunne du tænke dig at deltage i Bookworm’s Closets fælleslæsning?\nDet står næsten lige imellem at læse hver eneste og hver anden måned, imens ca. 10 % ønsker at deltage kvartalsvist.\nBeslutning: Vi har fælleslæsning hver måned, og så kan I bare hoppe på de måneder I kan overskue. Dog kan det være, at jeg aflyser enkelte måneder, hvis jeg har for travlt til at organisere det.\nHvilke slags bøger er du interesseret i at læse?\nHer er de genrer mindst halvdelen af jer har klikket af:\nKlassikere fra 1800-tallet\nHvilke emner interesserer dig at læse om?\nHer er de emner mindst halvdelen af jer har klikket af:\nBeslutning: Jeg vil selvfølgelig kigge på jeres præferencer når jeg udvælger fælleslæsning. Men jeg vil også smide nogle bøger i puljen som ikke matcher 100 % – mange af jer skrev nemlig, at emne og genre ikke var det vigtigste, så længe det er godt skrevet og plottet er gribende.\nLangt de fleste er på Facebook og Instagram. Meget få er på Twitter.\nBeslutning: Billeder taget under læsning kan med fordel deles uden spoilers på Instagram – der vil være et unikt hashtag I kan bruge ved hver fælleslæsning. Diskussion af bøgerne vil foregå i en tråd på bogklubbens Facebook gruppe – her vil det være OK at spoile (måske efter en hvis dato). Twitter vil ikke blive benyttet.\nDe fleste af jer læser på både engelsk og dansk, men der er også mange, der kun læser på dansk.\nBeslutning: De bøger vi læser vil hovedsageligt være på dansk, men indimellem kan det være, at jeg smider en bog på banen som kun fås på engelsk.\nHvis du vil være med i bogklubben kan du med fordel melde dig ind i Facebook gruppen lige her.\nJeg vender meget snart tilbage med den første bog vi skal læse 🙂\nPrevious Previous post: Min sommer i bøger, 2018\nNext Next post: Bookworm’s Bookclub: vi læser ‘Middlemarch’ i oktober


Forside LitteraturOfficielle dokumenter MedierVideo fra minidemo Kontakt\n01/11 Velkommen til Flyt i flok.dk\n”Flyt i flok” er et udviklingsprojekt støttet af Forebyggelsesfonden. Projektet fokuserer på plejepersonalets handlinger i forbindelse med forflytninger af plejehjemsbeboere, herunder forflytningsteknikker og brugen af forflytningshjælpemidler. Projektets hjemmeside skal fungere som formidlingsplatform for projektets deltagere samt give viden til alle andre, som har interesse for projektet.\nArbejdsbetingede skader inden for bevægeapparatet er væsentligt højere for SOSU-assistenter og -hjælpere inden for ældreplejen er væsentligt højere end for andre fagområder.\nDer er allerede stor opmærksomhed på dette problem, og der anskaffes mange hjælpemidler både personlige og arbejdsmiljømæssige. Dog opleves det på plejecentre landet over, at hjælpemidlerne ofte ikke anvendes eller ikke anvendes optimalt. Det har undret lederne på de deltagende plejecentre.\nLederne har ud fra deres undren opstillet spørgsmål som f.eks., hvorledes introduktionen, implementeringen og den videre information om anvendelsen af hjælpemidlerne bør organiseres? Hvis fx medarbejderne i højere grad inddrages fra start i identificeringen af problemområderne, vil det så have en gavnlig effekt? Kan der identificeres en optimal undervisningsintensitet vedr. indførelsen af hjælpemidler? Har medarbejdernes grundlæggende viden om forflytninger betydning for anvendelsen af hjælpemidlerne i dagligdagen? Hvordan afhænger medarbejdernes anvendelse af hjælpemidler af deres hensyntagen til borgerne?\nLederne har sammen med vidensinstitutioner sat sig for at finde forklaringer på fænomenet og efterfølgende udvikle nogle løsninger på problemet.\nI Flyt i flok deltager 250 SOSU-assistenter og -hjælpere ansat på plejecentre i Haderslev, Kolding, Filskov, Åbybro, Sønderborg, Randers, Næstved og Assens. Derudover deltager ergoterapeutuddannelsen(UCL/Odense), SOSU-skolen Fyn (Middelfart), konsulentvirksomheden Tisturion og LEDERFORUM.\nProjektets formål Formålet er at afdække forklaringer på, hvorfor forflytningshjælpemidler enten ikke anvendes eller ikke anvendes optimalt og herudfra udvikle løsninger.\nProjektet er startet i januar 2011 og forventes afsluttet i december 2013.\nProjektets faser I løbet af de tre projektår gennemgår projektet følgende faser:\nFase 1. Opstartsfasen\nDe relevante skemaer udvikles.\nFase 2. Afdækningsfasen\nFagspecialisterne fra Ergoterapeutuddannelsen og SOSU-skolen indgår i en afdækning af forflytningsproblemer, deres nuværende beholdning af hjælpemidler og anvendelse af hjælpemidler samt medarbejdernes grundlæggende viden om forflytninger.\nFase 3. Dialogfasen\nEfter afdækningen af problemstillingerne gennemføres en dialog mellem de eksterne forflytningsspecialister, interne samarbejdspartnere og plejepersonalet om løsningsmuligheder. Denne dialog føres på baggrund af resultater, der er fremkommet ved arbejds- og aktivitetsanalyser samt en ergoterapimodel for aktivitetsudøvelse, som ser på sammenhænge mellem medarbejder, forflytningssituation samt beboer og omgivelserne samt af principperne i den brugerdrevne innovation. Fase 4. Præsentationsfasen\nDe eksterne forflytningsspecialister og Health & Rehab arrangerer en demonstration af forflytningshjælpemidler, hvor medarbejderne deltager i workshops. I forbindelse med demonstrationen aftales der konkrete efterfølgende afprøvningsforløb på de enkelte plejecentre.\nFase 5. Afprøvnings- og prioriteringsfasen\nHjælpemidlerne afprøves hjemme i dagligdagen. Der foretages en prioritering af de afprøvede løsninger, og der udarbejdes en prioriteringsliste på hvert plejecenter. Der foretages en midtvejsevaluering af procesforløbet.\nFase 6. Anskaffelsesfasen\nPlejecentrene finder frem til, hvilke hjælpemidler de vil anskaffe.\nFase 7. Implementeringsfasen\nHjælpemidlerne implementeres. Implementeringen sker med forskellige ressourceforbrug og tilrettelægges forskelligt. De eksterne forflytningsspecialister underviser i samarbejde med udvalgte leverandører.\nFase 8. Anvendelsesfasen\nHjælpemidlerne tages i anvendelse i dagligdagen på de enkelte plejecentre. Der foretages undersøgelser løbende omkring plejecentrenes anvendelse af hjælpemidlerne.\nFase 9. Evalueringsfasen\nVirkningen og effekten af indførelsen af hjælpemidlerne dokumenteres og analyseres.\nFase 10. Formidlingsfasen\nDer formidles løbende resultater og erfaringer til medarbejdere, beboere, pårørende og ledelse gennem hele projektperioden. Der formidles ligeledes gennem projektets hjemmeside og artikler i trykte medier.\nØnsker du uddybende information er du velkommen til at kontakte projektleder Frants Christensen  2570 0752.\nCopyright © flytiflok.dk 2011.\nWEBDESIGN & SEO by Martin Thorgaard.


Kvist og Co: Hvor gærdet er lavest, en verdenspremiere\nFru Thorsted February 23, 2009 at 10:18 PM\nKids with attitude! :-)\nFejende flot flamencodanserinde og drønflot detektiv du har dig der.\nHer har vi idag sendt en ridder i børnehaven. I morgen skal skolen så modtage en rigtig ondsindet heks og en blank enkrone! hihi.\nAnonymous February 24, 2009 at 7:35 AM\nHvor er de skønne...sidder her og tænker tilbage på de år, hvor vi hjalp med udklædning her i huset...nu klares det på egen hånd..og snart er det helt slut her.\nUlla February 24, 2009 at 3:24 PM\nSkønne unger, jeg var heldig at se udklædningen IRL. Jeg gruer for når datterbarnet bliver gammel nok til at bede om udklædning.\nbritt February 24, 2009 at 6:05 PM\nDe er simpelthen superseje, de unger!\nHer ville ældste være papkasse, så en flyttekasse, pakketape og en saks ordnede hurtigt den slags....og han blev nr 3 i klassen....for kreativiteten.\nYngste var prinsesse - men i den smukkeste ravgyldne kjole man kan forestille sig....ikke det mindste plastik og lyserødt.\nTina/Chance-strikkeren February 26, 2009 at 9:28 AM\nHvor er de bare herlige.\nJeg synes godt, du kan lave en lille fiks hårting og give til tvivleren ;o)\nLise February 27, 2009 at 5:42 PM\nTak Marlene. Enkronen vil jeg da gerne se! Også heksen, tænk at din datter frivilligt vil være grim. Den går ikke her.\nTak, Anne. Ja, og mine var babyer for et øjeblik siden.\nSelv tak, Ulla. Med tiden må jeg se at tage mod til mig og vise dig du ved nok hvad...Når datterbarnet skal klædes ud har vi sikkert noget hun kan låne.\nBritt, den med papkassen vil jeg tage til mig til senere brug. På Ældstes skole var der flere, der var klædt ud i noget papkassebaseret (et fødselsdagsbord, en seng, et køleskab)så der dårligt var plads til alle ungerne til morgensang. Må vi ikke se den gyldne prinsesse?\nTak, Tina. Jeg må i gang med hæklenålen. Jeg kan jo så ærgre mig over,at jeg faldt i snak og ikke nåede dit hæklekursus....


Hvordan bør en rigtigt god aktivitets-BH være? | Miss Mary of Sweden\nHvordan bør en rigtigt god aktivitets-BH være?\nIndsendt af Annica Svensson den ons, 07/24/2019 - 07:47\nEn almindelig BH giver brysterne støtte, men det er forskelligt, hvor godt de forskellige modeller gør det. For et aktivt liv kan det derfor være godt også at have en aktivitets-BH. Men hvad er forskellen mellem en aktivitets-BH og en sports-BH, og hvad bør du tænke på, når du skal finde den perfekte aktivitets-BH?\nNår det handler om BH'er, kan man ikke sige, at en bestemt model passer til alle. Vi ser forskellige ud, og vi stiller også forskellige krav til vores BH'er, afhængigt af livsstil, men generelt anbefaler vi næsten alle at have en aktivitets-BH i garderoben. Man får mere brug for den, end man måske tror.\nIngen yoga-træning uden min Smoothly-BH! Denne aktivitets-BH er lavet af elastisk materiale, som gør den perfekt til aktiviteter, hvor du skal kunne strække bevægelser ordentligt igennem. Foldet bånd under busten gør den ekstra behagelig, hvis du har følsom hud.\nHvad er forskellen mellem en aktivitets-BH og en sports-BH?\nEn aktivitets-bh e en lettere form for sports-BH. Sports-BH'er designes til lav-, medium- og højintensiv træning og har forskellig bounce control, dvs. evne til at hindre brysterne i at "hoppe" op og ned under bevægelse. En sports-BH til højintensiv træning med maksimal bounce control er for eksempel god til løbe- eller cardiotræning. Hvis du ikke plejer at udføre denne type træning, er en aktivitets-BH et mere passende valg.\nEn aktivitets.BH passer godt til motionsformer som f.eks. yoga, pilates, styrketræning, spinning, cykling, gåture og andre former for aktivitet, hvor du ikke hopper op og ned. En typisk aktivitets-BH har ofte uvatterede skåle. Den er fremstillet af lettere materiale end en sports-BH, der anvendes tik højintensiv træning. Det gør, at en aktivitets-BH er perfekt til træning, der kræver fleksibilitet, og hvor du skal kunne strække bevægelser ordentligt igennem. Den er også ideel at bruge på jobbet, hvis du har arbejdsopgaver, der omfatter at løfte eller bære ting, eller hvis di f.eks. er i haven og river løv.\nEkstra bredt bånd under busten, bred ryg, skåle der separerer brysterne for at give individuel støtte og er fremstillet af tykt, uelastisk stof med ekstra blød inderside, gør at Cotton Simplex bliver en fremragende aktivitets-BH.\nHvad skal jeg tænke på, når jeg køber en aktivitets-BH?\nUdseendes på en aktivitets-BH kan variere meget, men når du skal vælge en model, bør du have følgende egenskaber i tankerne:\nDen bør fremstillet af et materiale, der er egnet til at tåle sved og ikke binder fugt. Undgå derfor BH'er med en høj andel af bomuld. Bomuld giver huden lov at ånde, men binder fugt, så derfor er en BH, der indeholder 80 % bomuld ikke velegnet til aktiviteter, hvor du sveder.\nMaterialet skal kunne ånde. Jo mere vatteret skålen er, desto mindre ånder den (medmindre den er lavet af en type specialmateriale som f.eks. spacer).\nHvis BH'en har separate skåle, giver den bedre støtte til en større buste end en kompressions-BH (der ser ud som en kort undertrøje), der mest fungerer ved at trykke brysterne indad mod kroppen.\nJustérbare skulderstropper for at kunne tilpasse BH'en til din krop. Kvinder har brysterne forskelligt højt oppe. Forbavsende mange aktivitets-BH'er på markedet mangler justérbare skulderstropper.\nBrede, vatterede skulderstropper aflaster og undgår gnavmærker.\nBredt bånd under busten giver bedre støtte.\nStabil, bred ryg og sider giver god støtte.\nBH'en skal give støtte uden at sidde for stramt. Mange tror, at en aktivitets-BH skal sidde meget stramt og presse brysterne ind mod kroppen, men den bør aldrig sidde så stramt, at den bliver ubehagelig. Har du mærker på kroppen, når du tager BH'en af, så er den helt klart for lille.\nEr du usikker på, hvad der passer netop dig, så kontakt vores kundeservice, som hellere end gerne hjælper dig med at finde det, der er rigtigt til netop din størrelse, dit behov og din livsstil.


Tilbudsliste for indsamling af affald i Fanø Kommune - PDF\nDownload "Tilbudsliste for indsamling af affald i Fanø Kommune"\n1 Tilbudsliste for indsamling af affald i Fanø Kommune Undertegnede tilbyder at indsamle og transportere affald for Fanø Kommune på det i Udbudsbetingelser, Kravspecifikation og Udkast til kontrakt angivne grundlag for nedenstående priser ekskl. moms. Aktivitet Tilbudssum SUM A Indsamling af rest- og bioaffald - kr. SUM B Indsamling af haveaffald og udbringning af beholdere - kr. SUM C Indsamling af genbrugeligt affald fra supermiljøstationer (nedgravede løsninger) - kr. SUM D Indsamling af genbrugeligt affald fra miljøstationer - kr. SUM E.1 Ekstra kørsel - kr. SUM E.2 Ekstra tømning / afhentning af affald - kr. SUM E.3 Leje af opsamlingsmateriel - kr. SUM E.4 Leje af indsamlingskøretøjer - kr. SUM F.1 Uddeling af informationsmateriale - kr. SUM F.2 Rengøring af beholdere - kr. Samlet tilbudssum - kr.\n2 I tilfælde af uoverensstemmelse mellem de forskellige priser, gælder enhedspriser forud for beregnede årspriser, og årspriser forud for summerede priser, medmindre en anden forståelse er åbenbar.... (underskrift)... (firma, adresse og tlf. nr.) Entreprenørens underskrift er bindende for samtlige på tilbudslisten og evt. medfølgende bilag angivne priser og oplysninger i øvrigt.\n3 Indsamling af rest- og bioaffald Pkt. Aktivitet Definition af enhedspris A1 ved helårsbeboelse Tømning af 140/240 liter beholder til restaffald tømning pr. beholder ,00 A2 ved helårsbeboelse Tømning af 140 liter beholder til bioaffald tømning pr. beholder ,00 A3 ved sommerhuse Tømning af 140/240 liter beholder til restaffald tømning pr. beholder ,00 A4 ved sommerhuse Tømning af 140 liter beholder til bioaffald tømning pr. beholder ,00 A5 Tømning af 660 liter beholder tømning pr. beholder ,00 A6 Tømning af 2 m 3 frontloader-/vippecontainer A7 Leje af container Leje af 2 m 3 frontloader/vippecontainer måned pr. container 1 0,00 A8 Tømning af 4 m 3 frontloader-/vippecontainer A9 Leje af container Leje af 4 m 3 frontloader/vippecontainer måned pr. container 1 0,00 A10 Tømning af 6 m 3 frontloader-/vippecontainer A11 Leje af container Leje af 6 m 3 frontloader/vippecontainer måned pr. container 1 0,00\n4 A12 Tømning af 8 m 3 frontloader-/vippecontainer A13 Leje af container Leje af 8 m 3 frontloader/vippecontainer måned pr. container 1 0,00 A14 Tømning af 3 m 3 nedgravet container til restaffald og bioaffald 52 0,00 A15 Tømning af 5 m 3 nedgravet container til restaffald og bioaffald 520 0,00 Indsamling af rest- og bioaffald Sum 0,00 med eventuel færgeoverfart.\n5 Indsamling af haveaffald og udbringning af beholdere B1 Tømning af 240 liter beholder beholder pr. tømning ,00 B2 Udbringning Udbring af af 240 liter beholder beholder 200 0,00 Indsamling af haveaffald og udbringning af beholdere Sum 0,00\n6 Indsamling af genbrugeligt affald fra supermiljøstationer (nedgravede løsninger) C1 Tømning af 3 m 3 nedgravet container med papir og pap container C2 Tømning af 3 m3 nedgravet container med glas C3 Tømning af 3 m 3 nedgravet container med plast C4 Tømning af 3 m 3 nedgravet container med metal C5 Tømning af 5 m 3 nedgravet container med papir og pap 130 0,00 C6 Tømning af 5 m3 nedgravet container med glas 130 0,00 C7 Tømning af 5 m 3 nedgravet container med plast container 130 0,00 C8 Tømning af 5 m 3 nedgravet container med metal container 130 0,00 Indsamling af genbrugeligt affald fra supermiljøstationer (nedgravede løsninger) Sum 0,00\n8 Indsamling af genbrugeligt affald fra miljøstationer D1 Tømning af 0,7 m3-3 m 3 container med papir og pap container 104 0,00 D2 D3 D4 D5 Tømning af 0,7 m3-3 m3 container med glas Tømning af 0,7 m3-3 m3 container med plast Tømning af 0,7 m3-3 m3 container med metal Batteriiglo Ekstra tømning af batteriiglo Indsamling af genbrugeligt affald fra miljøstationer iglo pr. tømning 104 0, , , ,00 Sum 0,00\n9 Tillægsydelser Ekstra kørsel E1 Ekstra kørsel Kompentationspris ved ændring af modtageanlæg - alle køretøjstyper - jf. afsnit km 100 0,00 E2 Ekstra kørsel Sum 0,00 Ekstra tømning / afhentning af affald E3 Restaffald/bioaffald Ekstra tømning af 2-hjulet beholder 140/240 liter beholder pr. tømning 100 0,00 E4 Restaffald Ekstra tømning af 660 liter beholder pr. tømning 100 0,00 E5 Miljøkasse i by Ekstra afhentning af miljøkasse miljøkasse pr. tømning E6 Miljøkasse udenfor by Ekstra afhentning af miljøkasse miljøkasse pr. tømning 50 0,00 E7 Haveaffald Ekstra tømning af 2-hjulet beholder 240 liter beholder pr. tømning 50 0,00\n10 Ekstra tømning / afhentning af affald Sum 0,00 Leje af opsamlingsmateriel E8 Leje af opsamlingsmateriel Leje af t beholder 140/240/660 liters beholder pr. dag E9 Leje af opsamlingsmateriel Leje af maxicontainer - 2/6/8 m 3 maxicontainer pr. dag Leje af opsamlingsmateriel Sum 0,00 Leje af indsamlingskøretøjer E10 Komprimatorbil m. fører Leje af komprimatorbil, totalvægt 18 tons, inkl. Fører time E11 Div indsamlingskøretøjer m. fører Leje af indsamlingskøretøj (f.eks. ophalerbil, kranbil, ladbil med lift eller lignende) inkl. Fører time Leje af indsamlingskøretøjer og ekstra mandetimer Sum 0,00 Antallet af enheder er Esbjerg Kommunes bedste skøn, men er ikke forpligtende for kommunen.\n11 Optioner Uddeling af informationsmateriale Pkt. Aktivitet Definition af enhedspris F1 Generel informationsmateriale Uddeling af informationsmateriale til samtlige husstande/sommerhuse i Fanø Kommune uddelt stk. infomateriale (kr.) ,00 F2 Specifik informationsmateriale Uddeling af specifik informationsmateriale til udvalgte husstande i Esbjerg Kommune uddelt stk. infomateriale ,00 Uddeling af informationsmateriale Sum 0,00 Rengøring af beholdere Pkt. Aktivitet Definition af enhedspris F3 F4 2-hjulede beholdere Vask af 2-hjulet beholder ved husstanden 4-hjulede beholdere Vask af 4-hjulet beholder ved husstanden beholder pr. vask beholder pr. vask 100 0,00 Rengøring af beholdere Sum 0,00\nDECEMBER 2016 LEJRE KOMMUNE INDSAMLING AF AFFALD I LEJRE KOMMUNE YDELSESBESKRIVELSE ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99 WWW cowi.dk DECEMBER 2016


Ulrik Hedegaard - professionel EDC ejendomsmægler i Randers\nEjendomsmægler & certificeret køberrådgiver, MDE\nMobil: 22 43 08 25\nMit navn er Ulrik og stammer fra en lille landsby med kun 42 indbyggere midt imellem Randers og Auning. Min skoletid begyndte på skolen i Assentoft, og senere Randers Realskole, efterfulgt af en HHX eksamen i Paderup.\nHerefter ville jeg opleve andet end Danmark, og var ansat som rejseleder i næsten 4 år. Her opholdte jeg mig både på Kreta, Gran Canaria, Bulgarien, Østrig og Italien.\nI 2005 påbegyndte jeg min uddannelse til ejendomsmægler. Jeg startede i praktik hos EDC i Ebeltoft, og efterfølgende næsten 3 år som trainee i Fredericia og Børkop. Her var jeg ansat hos et af Danmarks ældste mæglerfirmaer – EDC Møller Christensen & Søn – der dengang havde mere end 75 år på bagen. Her må man sige jeg fik en grundig og solid uddannelse.\nI 2010 startede jeg hos EDC Mæglergruppen – Det Runde Hus – da der blev for meget at lave for det personale, der var dengang. Butikken er siden blomstret, og vi er den butik i lokalområdet der sælger klart mest, og har langt den største erfaring og lokalkendskab.\nJeg har altid været i den situation, at der var ”finanskrise”, hvilket giver mig en kæmpe fordel. For mig er det marked vi har nu, det allerbedste jeg har oplevet. Det er nemlig kun blevet nemmere og nemmere med tiden, men jeg ved om nogen, at ejendomme ikke sælger sig selv. Der skal stadigvæk løbes hurtigt og arbejdes hårdt for at få solgt en bolig, men siden 2008, er det blevet væsentligt bedre.\nPrivat bor jeg nu i Gjesing ved Auning, med min kæreste Ghita og vores datter Silke fra december 2014.


’Det hele begyndte med Chaplin’ | Information\nHjemlængsel. ’Det var en kombination af, at jeg længtes tilbage til Stockholm og mit modersmål, og at jeg længtes efter at lave noget andet, en thriller,’ siger 66-årige Hallström i telefonen fra USA, hvor han har boet og arbejdet siden slutningen af 1980’erne. om beslutningen om at takke ja til at filmatisere den svenske krimithriller ’Hypnotisøren’.\nDet var muligheden for at få lov til at lave en film i sit hjemland og samtidig prøve kræfter med thrillergenren, som fik den svenske instruktør Lasse Hallström til at sige ja til at lave Hypnotisøren, der er baseret på en bog af krimiforfatteren med pseudonymet Lars Kepler og samtidig instruktørens første svenske film i 25 år.\n»Det var en kombination af, at jeg længtes tilbage til Stockholm og mit modersmål, og at jeg længtes efter at lave noget andet, en thriller,« siger 66-årige Hallström i telefonen fra USA, hvor han har boet og arbejdet siden slutningen af 1980’erne.\n»De ledte efter en instruktør, og der fandtes jo samtidig en vældig god rolle til min hustru, Lena Olin (svensk skuespiler, der også har boet og arbejdet i USA i mange år, red.), så jeg tænkte, at hvis jeg skulle have et svensk eventyr, ville Lars Keplers bog passe fantastisk. Jeg får næsten aldrig tilbudt thrillermanuskripter i USA, og jeg synes, at man må eksperimentere med forskellige genrer, blande dem.«\nDet var dog familiedramaet, som egentlig interesserede instruktøren mest, da han sammen med filmens producent og manuskriptforfatteren, Paolo Vacirca, begyndte at arbejde på historien om psykologen og hypnotisøren Erik Bark (Mikael Persbrandt), som overtales til at hjælpe med en sag, hvor en hel familie er blevet myrdet på brutal vis. Det sætter kun Eriks eget i forvejen skrøbelige ægteskab med Simone (Lena Olin) under pres, ikke mindst da deres teenagesøn bliver kidnappet af morderen.\n»Hypnotisøren er jo ikke en rendyrket thriller,« siger Lasse Hallström.\n»Det er et familiedrama med thrillerelementer. Og det, jeg følte mig mest tryg ved, var vel familiedramaet, det her ægteskab, som knager i fugerne. Det er jo ting, jeg før har beskæftiget mig med, ikke i den her form, men som det, der sker i familier. Jeg ved ikke så meget om politiarbejde, og det var i forhold til familien, at jeg havde min passion og min hustru og min største interesse. Lena og Mikael læste selvbiografiske bøger om, hvordan folk reagerer, når deres barn bliver kidnappet. Det er meget irrationelle følelser, der sættes i gang, konflikter mellem forældrene, som kan være svære at forestille sig, men som på en måde føles psykologisk rigtige. Det var det, vi ville forsøge at skildre. Det vanvid, som opstår, når et barn bliver kidnappet, forældrenes vanvid.«\nHallström havde godt hørt om den skandinaviske krimibølge inden for både litteratur, film og tv, men det var ikke før, han kom til Stockholm for at lave Hypnotisøren, at det gik op for ham, hvor voldsom den var. Og det gjorde ham lidt betænkelig.\n»Men jeg sagde også ja til at lave filmen, fordi jeg ville forny genren. Man vil jo altid gerne finde på noget nyt, så der er en udfordring i hvert projekt, man laver. Udfordringen i det her projekt var at finde et naturalistisk stilleje. Nu har jeg ikke set alle kriminalfilmene, men jeg har blandt andet set Beck, og jeg synes, at det skuespilmæssigt bliver lidt stift. Jeg ville have, at det skulle være så levende som muligt, og det havde jeg mulighed for, fordi historien også handler om, hvad der sker med en familie, da deres barn forsvinder.«\nInden han forlod Sverige, stod Lasse Hallström bag nyklassikeren Mit liv som hund (1985) og Astrid Lindgren-filmatiseringerne Alle vi børn i Bulderby (1986) og Mere om os børn i Bulderby (1987), og siden har han signeret fine film som Svigersøn uden lige (1991), Hva’ så, Gilbert Grape? (1993), Something to Talk About (1995), Æblemostreglementet (1999), The Shipping News (2001) og En sand løgn (2006)og flere andre, knap så fine film. Fælles for dem alle er, at de ligesom Hypnotisøren handler om familiedynamik og menneskelige relationer.\n»Jeg elsker selv at se film, som handler om mennesker, jeg kan relatere til og genkende. Dramaet mellem rigtige mennesker og deres relationer,« siger instruktøren og fortæller, at den lyst stammer fra hans barndom i 1940’erne og 1950’erne.\n»Jeg tror, at det hele begyndte med Charlie Chaplin. Det var inden, fjernsynet kom til. Min far lavede smalfilm om Stockholm, dokumentarfilm og den slags, og så købte han Chaplin-film. Jeg så dem igen og igen. Når der var fest derhjemme, stod filmfremviseren fremme, og så så vi fars film og Chaplins film. Den tragikomiske tone i Chaplin-filmene fik jeg altså næsten ind med modermælken, og den har været en inspiration for mig. Man vil gerne dele det, man kan genkende: dumheder og svagheder hos os fjollede mennesker. Det er også derfor, at mine film ofte er dramakomedier eller har en komisk undertone.«\nSandhed og autenticitet\nSelv i så mørk en film som Hypnotisøren er der humor.\n»Hvis man skal forsøge at fortælle en historie realistisk, dukker det komiske op. Helt sort i sort er det ikke, for så bliver det falsk og stiliseret. Der findes noget tragikomisk i den her families måde at reagere på det, de udsættes for. Når jeg laver den slags film, vil jeg have, at folk skal kunne genkende sig selv og blive draget ind i historien, uden at blive forstyrret, fordi det føles kunstigt eller stiliseret. Vil man fortælle en sand historie, skal tonen i skuespillet være ægte. Man skal lede efter sandheden og autenticiteten. Det er vigtigere end noget andet. Det er det, der driver mig.«\n»Jeg improviserer meget, mere end jeg nogensinde har gjort før, for at finde de øjeblikke, som inddrager publikum i sammenhængen og handlingen. Det handler om instinkt. Jeg prøver at lege filmen frem ved at skabe en god stemning under optagelserne og få skuespillerne til at slappe af og give deres allerbedste ved ikke at lægge så meget pres på dem. Det er noget, jeg gør instinktivt. De digitale kameraer, der kan optage 40 minutter i træk, er perfekte for mig, fordi jeg elsker at destillere de her gyldne dråber gennem lange og improviserede takes.«\nÉn for dem, én for mig\nLasse Hallström er en produktiv filmskaber, og han er lige nu ved at færdiggøre endnu en film, Nicholas Sparks-filmatiseringen Safe Haven, der har premiere næste år. Han fortæller, at han elsker at lave film. Det er hans hobby, og tidligere i sin karriere ventede han nogle gange for lang tid mellem hver film. I de 25 år, der er gået, siden Hallström rejste til USA, er det dog ikke blevet nemmere at få lov til at lave den slags karakterdrevne film, han har specialiseret sig i.\n»Da jeg kom til Hollywood, var der interesse for dramaer, som forsøger at beskrive virkeligheden, og der blev lavet vanskelige projekter og film, som handlede menneskers hverdagsliv og deres relationer,« siger han.\n»Den økonomiske krise er skyld i, at producenterne dropper mellembudgetfilmene, som koster 15-20 millioner dollar. Man tager en økonomisk risiko, hver gang man laver sådan en film. Meget handler nu om de store sommerfilm, som koster flere hundrede millioner, og så lowbudget-film, der koster en-to-tre millioner. Derfor er det også sværere at finde ambitiøst materiale, må jeg sige, fordi vi er så mange om buddet – der er kun få instruktører, der er interesserede i de store tivolifilm. Det er andre instruktører, som laver dem. Men jeg forsøger at veksle mellem at lave kommercielle film og så mere kunstnerisk ambitiøse film. Som Steven Soderbergh siger, ’jeg laver én for dem og én for mig.’«\nHypnotisøren har dansk premiere i dag. Anmeldelse på side 10


Filmstriben anbefaler: Les Misérable af Ladj Ly - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Gentofte - Villabyerne\nArtiklen: Filmstriben anbefaler: Les Misérable af Ladj Ly\nFilmstriben anbefaler: Les Misérable af Ladj Ly\nVillabyerne - 30. juni 2020 kl. 09:03\nFilmen 'Les Misérables' udspiller sig i sommeren 2018 i Montfermeil, en ghetto-forstad i det østlige Paris. Der hersker stor eufori, for Frankrig har netop vundet fodbold VM. Områdets drenge hylder især den unge stjerneangriber Kylian Mbappé, som er den spiller, de bedst kan identificere sig med. Han er nemlig også sort og voksede op i en lignende ghetto, nord for Paris.\nGlæden varer dog ikke ved, og inden længe er forstaden en regulær krigszone, hvor især de yngste teenagere fører an, i en voldelig opstand mod politiet. Filmens hovedperson er den rolige og retfærdige politimand Stephan, der har været betjent i et mere fredeligt landdistrikt, men som nu ønsker at være tættere på sin søn. Han har første dag på jobbet i en gadepatrulje, der forsøger at opretholde lov og orden i Montfermeil. Som makkere får han Chris, et regulært dumt svin, der bruger sin position til at chikanere slummens beboere, lige fra skolepiger til hærdede kriminelle, samt den mere tilbagelænede Gwada. At gå over stregen er en selvfølgelighed for dem og inden længe, bliver det også en nødvendighed.\nHurtigt bliver det tydeligt, at Stephan hverken kan eller vil acceptere især Chris' ubehagelige måde at være på. Ligeså tydeligt er det, at dette skaber usikkerhed hos det ellers så selvsikre makkerpar. Efter et omrejsende østeuropæisk cirkus får stjålet deres elskede løveunge begynder det hele at eskalere. Da de tre betjente foretager en ulovlig aktion for at få løven tilbage, filmer en drone alle deres bevægelser. Herefter starter et ræs mod tiden og mod de unge i miljøet for at få rettet op på situationen, som går fra skidt til katastrofal på ingen tid.\nDen debuterende instruktør Ladj Ly er født i Mali men selv opvokset i Montfermeil, hvor han, siden han var 17 år, har filmet politifolkenes hårdhændede metoder - et projekt, der kulminerede i 2008, hvor Ly dokumenterede en politibetjent skyde en mand i håndjern med sit flashball-våben, hvilket resulterede i betjentens suspension og inspirerede hovedkonflikten i Les Misérables.\nFilmen er en af de vigtigste franske i mange år. Industrien har længe været mest optaget af feel-good-forfællinger for middelklassen og store historiske dramaer. I den kontekst rammer Les Miserables som en knytnæve i ansigtet, og er én, der potentielt virkelig kan skabe ændringer. Den har skabt stor debat om de parallelsamfund der dominerer i mange parisiske forstæder. Selveste præsident Macron var rystet efter testvisningen, og han opfordrede regeringens medlemmer til hurtigt at komme op med idéer til at forbedre forholdene i indvandrerkvartererne. At der skulle en ny film til at få Macron til handle, lød i franskmændenes ører helt absurd, da gud og hvermand jo kender til problemerne. Ladj Ly var dog ganske godt tilfreds, for han har især lavet filmen som et nødråb.\nUdover, at Les Misérables giver et uhyre interessant indblik i ghettosamfundets dagligdag, er den også en vanvittig nervepirrende og højeksplosiv thriller. Spændingerne omkring de forskellige grupperinger er konstant lige omkring kogepunktet, hvilket gør, at man som publikum konstant er på vagt.\nOg hvad med titlen? Er der en forbindelse til Victor Hugos mesterværk fra 1862. Jo, både filmen og romanen handler om mennesker på bunden af et samfund, der helst så dem forsvinde. Tilmed skrev Hugo noget af De\nelendige i Montfermeil, hvor bogen også foregår.\nLes Misérables' vandt juryens pris i Cannes og blev efterfølgende nomineret til en Oscar for bedste udenlandske film.