Fælles Mål. Faghæfte 13. Natur/teknik - PDF\nDownload "Fælles Mål. Faghæfte 13. Natur/teknik"\n1 Fælles Mål Faghæfte 13 Natur/teknik\n2 Fælles Mål Faghæfte 13 Natur/teknik Publikationen indgår i Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie som nr Grafisk tilrettelæggelse: Schwander Kommunikation 1. udgave, 1. oplag, april 2004 ISBN ISBN (WWW) ISSN Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie (Online) Udgivet af Undervisningsministeriet, Uddannelsesstyrelsen, Område for Grundskolen Bestilles (UVM 5-448) hos: Undervisningsministeriets forlag Strandgade 100 D 1401 København K Tlf. nr.: Fax nr.: eller hos boghandlere Tryk: Scanprint as 2 Printed in Denmark 2004\n3 Indhold 4 Forord 5 Indledning 7 Folkeskolens formål 8 Om Fælles Mål 10 Læreplan 10 Signalement af faget 11 Formål for faget Fælles Mål Natur/teknik Indhold 12 Slutmål 12 Efter 6. klassetrin 14 Trinmål 14 Efter 2. klassetrin 15 Efter 4. klassetrin 17 Efter 6. klassetrin 20 Trinmål synoptisk opstillet 28 Beskrivelser 28 Udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin 29 Udviklingen i undervisningen på 3. og 4. klassetrin 31 Udviklingen i undervisningen på 5. og 6. klassetrin 34 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 46 Læseplan forløb klassetrin forløb klassetrin forløb klassetrin 55 Undervisningsvejledning 3\n4 Forord Fælles Mål Natur/teknik Forord Med fornyelsen af folkeskoleloven har regeringen først og fremmest ønsket at styrke fagligheden. Eleverne skal uanset hvor i landet de går i skole have mulighed for at tilegne sig de samme kundskaber og færdigheder, og enhver må kunne danne sig et overblik over, hvilke mål der arbejdes hen mod. Det er en forudsætning for at sikre kvaliteten i folkeskolen. Jeg har valgt at kalde de nye faghæfter for FÆLLES MÅL. Fælles Mål dækker over de to vigtigste sæt af faglige tekster til skolens fag og emner. For det første de bindende fælles nationale mål i form af fagformål, centrale kundskabs- og færdighedsområder (slutmål) og trinmål samt mål og bindende indholdsbeskrivelser for børnehaveklassen. For det andet de vejledende læseplaner og beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Når de lokale læseplaner og beskrivelser er endeligt godkendt af kommunalbestyrelsen, bliver også de bindende og dermed fælles for den enkelte skole. Fælles Mål har til hensigt at gøre det muligt at følge udviklingen i elevernes kundskabstilegnelse fra de starter i børnehaveklassen, til de forlader folkeskolen. I en rummelig folkeskole skal alle børn have mulighed for at lære så meget som muligt. Skolens undervisning skal fortsat tage udgangspunkt i det enkelte barns styrkeområder, samtidig med at barnet bringes frem mod de fælles mål. Netop derfor er det helt afgørende, at lærerne og børnehaveklasselederne fortsat har frihed til og dermed også ansvar for at tilrettelægge undervisningen, så den tilgodeser den enkelte elev. Folkeskolens formålsparagraf udtrykker fortsat på meget fin vis folkeskolens værdigrundlag og angiver den overordnede indholdsramme for skolens arbejde med elevernes alsidige personlige udvikling. Det handler om at lære noget, og det handler om at udvikle sig som menneske. Det er i den enkelte kommune og på den enkelte folkeskole, at kvaliteten i folkeskolen skabes. Dette kan kun ske i et frugtbart samarbejde mellem lærere, børnehaveklasseledere, pædagoger, skolens øvrige medarbejdere og ledelse. Skolen har en væsentlig plads at udfylde i det enkelte barns liv, og et godt samarbejde med forældrene er en forudsætning for, at skolen kan løse sine opgaver. Jeg håber, at de nye Fælles Mål hæfter bliver et godt værktøj i dagligdagen på skolerne. ULLA TØRNÆS Undervisningsminister 4\n5 Indledning Fælles Mål for undervisningen kan medvirke til at styrke kvaliteten i folkeskolen på en række områder. Trinmål og slutmål kan give lærerne et klart og tydeligt billede af, hvad eleverne skal lære, uden at der tages stilling til hvordan. Trinmål og slutmål er samtidig et dialogværktøj mellem lærer og elev, lærere indbyrdes, mellem skoleleder og lærerteam samt mellem skole og hjem. De fælles mål skal sikre en fælles folkeskole. Eleverne skal uanset hvor i landet de går i skole have mulighed for at tilegne sig de samme kundskaber og færdigheder. Målbeskrivelserne skal endvidere hjælpe lærere, forældre og elever med at være opmærksomme på, om en elev har brug for større udfordringer, støtte eller særlig opmærksomhed. Målene er således i høj grad et værktøj, der fremmer undervisningsdifferentiering. Fælles Mål er en videreudvikling af Klare Mål. Det arbejde, som skolerne har iværksat med at planlægge undervisning ud fra målbeskrivelser, kan fortsætte. Tidligere kunne kommunerne vælge at gøre Undervisningsministeriets vejledende delmål til deres egne eller fastsætte egne delmål. Det nye er, at alle kommuner og skoler fremover skal følge de samme trinmål. Dertil kommer, at børnehaveklassens mål og indhold er blevet præciseret, således at der nu er fælles regler for, hvad børnene skal lære i børnehaveklassen. Hermed har børnehaveklassens undervisning fået vilkår, som er sammenlignelige med undervisningen på de efterfølgende klassetrin. Fælles Mål Natur/teknik Indledning I forbindelse med revisionen af faghæfterne indføres to nye begreber: Læreplan og Undervisningsvejledning (tidligere: Vejledning). Læreplanen indeholder en præambel (et signalement af faget), fagets formål, CKF/slutmål, trinmål, vejledende beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål samt den vejledende læseplan. Undervisningsvejledningen indeholder som hidtil en vejledning i form af en række råd og vink til undervisningen. De to begreber læreplan og undervisningsvejledning er valgt for at skabe overensstemmelse i sprogbrug mellem folkeskole og ungdomsuddannelse med henblik på at fremme samarbejdet og kontinuiteten i uddannelsessystemet. I forbindelse med omdannelsen af delmål til trinmål er der foretaget visse konsekvensrettelser i de vejledende læseplaner. De overskrifter, som de centrale kundskabsog færdighedsområder er bygget op om, kan fremover genfindes i læseplanerne. Som noget nyt skal kommunerne udarbejde beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Ifølge folkeskoleloven udsender undervisningsministeren et vejledende materiale til understøttelse af disse beskrivelser. Materialet er indeholdt i læreplanen for det enkelte fag. Skolernes arbejde med elevernes alsidige personlige udvikling skal også videreføreres. Forpligtelsen er nu indskrevet i selve folkeskoleloven. KIM MØRCH JACOBSEN Uddannelsesdirektør 5\n7 Folkeskolens formål Fra bekendtgørelse af lov om folkeskolen nr. 870 af 21. oktober Folkeskolens opgave er i samarbejde med forældrene at fremme elevernes tilegnelse af kundskaber, færdigheder, arbejdsmetoder og udtryksformer, der medvirker til den enkelte elevs alsidige personlige udvikling. Stk. 2. Folkeskolen må søge at skabe sådanne rammer for oplevelse, virkelyst og fordybelse, at eleverne udvikler erkendelse, fantasi og lyst til at lære, således at de opnår tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle. Stk. 3. Folkeskolen skal gøre eleverne fortrolige med dansk kultur og bidrage til deres forståelse for andre kulturer og for menneskets samspil med naturen. Skolen forbereder eleverne til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens undervisning og hele dagligliv må derfor bygge på åndsfrihed, ligeværd og demokrati. 2. Folkeskolen er en kommunal opgave. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for, at alle børn i kommunen sikres vederlagsfri undervisning i folkeskolen. Kommunalbestyrelsen fastlægger, jf. 40, mål og rammer for skolernes virksomhed inden for denne lov. Fælles Mål Natur/teknik Folkeskolens formål Stk. 2. Den enkelte skole har inden for de givne rammer ansvaret for undervisningens kvalitet i henhold til folkeskolens formål, jf. 1, og fastlægger selv undervisningens organisering og tilrettelæggelse. Stk. 3. Elever og forældre samarbejder med skolen om at leve op til folkeskolens formål. 7\n8 Om Fælles Mål Fælles Mål Natur/teknik Om Fælles Mål Med Lov om ændring af lov om folkeskolen af 30. april 2003 fastsættes fælles nationale mål for undervisningen. Det indebærer, at undervisningsministeren i lighed med tidligere fastsætter regler om formålet med undervisningen og om centrale kundskabsog færdighedsområder, dvs. slutmål, for alle folkeskolens 42 fag og emner. Endvidere fastsætter undervisningsministeren som noget nyt bindende mål trinmål på bestemte klassetrin. Trinmålene fastsættes, hvor det er pædagogisk begrundet ud fra det enkelte fags vejledende timetal, opbygning og progression. Folkeskolens formål Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fagets formål CKF slutmål Trinmål Beskrivelser Læseplan Undervisningsvejledning Slutmål og trinmål angiver fælles nationale mål for, hvad undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig af kundskaber og færdigheder i faget eller emnet, henholdsvis ved afslutningen af undervisningen og ved afslutningen af bestemte klassetrin. Slutmålene eller de centrale kundskabs- og færdighedsområder er de langsigtede mål, som skal fungere som pejlemærker for undervisningen i hele forløbet. Trinmålene er de kortsigtede mål, som anvendes i forbindelse med planlægning og evaluering af undervisningen, som dialogredskab og som områder i forbindelse med vurderingen af elevens udbytte af undervisningen. Ved udformningen af trinmål er der taget udgangspunkt i de vejledende delmål fra Klare Mål. Der er dog sket nogle justeringer som følge af, at minimumstimetallet øges, at der er kommet et minimumstimetal i visse fag, og at der i visse fag sker en ændring i begyndelses- og sluttidspunktet. Undervisningsministeren udsender vejledende læseplaner, der angiver indholdet i undervisningen. Kommunalbestyrelsen godkender efter indstilling fra skolebestyrelsen skolens læseplaner. Som et nyt element i det faglige hierarki skal kommunen udarbejde beskrivelser af udviklingen i undervisningen frem mod trin- og slutmål. Beskrivelserne anvendes som et redskab i lærernes planlægning af undervisningen og i samarbejdet om fag og tværfaglige forløb med henblik på at understøtte den enkelte elevs udvikling og behov. 8 Undervisningsministeren udsender vejledende beskrivelser. Kommunalbestyrelsen godkender beskrivelserne efter indstilling fra skolebestyrelsen.\n9 Med fornyelsen af folkeskoleloven har undervisningsministeren hjemmel til at fastsætte en indholdsbeskrivelse, der angiver mål for børnehaveklassen. Mål og indhold for børnehaveklassen er udformet som et faghæfte og findes ligesom de øvrige fag og emner på hjemmesiden. Formål CKF (Prøvebestemm.) Fagenes teksthierarki 1993-loven Klare Mål Fælles Mål Læseplaner Vejledning Formål CKF (Slutmål) (Prøvebestemm.) Delmål Læseplaner Elevens alsidige Vejledning Formål Slutmål CKF Trinmål (Prøvebestemm.) Beskrivelser Læseplaner Elevens alsidige Undervisningsvejledning Centrale bestemmelser Lokale bestemmelser Vejledende tekster Fælles Mål Natur/teknik Om Fælles Mål Undervisningsministeren udsender endvidere et vejledende materiale om beskrivelsen af elevernes alsidige personlige udvikling med udgangspunkt i folkeskolens formålsparagraf. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at hensynet til elevernes alsidige personlige udvikling er tilgodeset gennem beskrivelser i læseplanerne eller på anden hensigtsmæssig måde. Elevernes alsidige personlige udvikling er udformet som et faghæfte og findes ligesom de øvrige fag og emner på hjemmesiden. Formål fag og alsidig personlig udvikling Mange måder at lære på Lyst til at lære At lære sammen med andre Folkeskolens formål Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag Fag I praksis udmøntes undervisningsministerens hjemmel til at udsende bindende og vejledende faglige tekster ved dels at udsende 25 faghæfter hvoraf dette hæfte er ét af dem dels ved at oprette en hjemmeside for alle fag og emner: 9\n10 Læreplan for natur/teknik består af: Signalement Formål Fælles Mål Natur/teknik Læreplan / Signalement af faget Slutmål Trinmål Beskrivelser Læseplan Signalement af faget Der undervises i natur/teknik fra 1. til 6. klassetrin. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er: Den nære omverden Den fjerne omverden Menneskets samspil med naturen Arbejdsmåder og tankegange. I natur/teknik skal de grundlæggende kundskaber og færdigheder i hvert af de fire områder udvikles som en helhed gennem forløbet fra 1. til 6. klassetrin både i faget natur/teknik, og når natur/teknik indgår i tværgående emner og problemstillinger. De kundskaber og færdigheder, eleverne opnår gennem natur/teknik, er en del af det naturfaglige fundament, som biologi, fysik/kemi og geografi bygger videre på. De centrale kundskabs- og færdighedsområder er grundlaget for tilrettelæggelsen, gennemførelsen og evalueringen af undervisningen, således at eleverne får mulighed for at undre sig og bruge deres forestillinger og nysgerrighed som udgangspunkt for oplevelser, undersøgelser og eksperimenter i deres nære og fjerne omverden forstå og opleve, hvorledes naturfaglig viden fremkommer som et samspil mellem menneskers iagttagelser, undersøgelser, læsning, tanker og eksperimenter udvikle sprog, faglige begreber og evne til at argumentere, vurdere og reflektere. 10\n11 Formål for faget Formålet med undervisningen i natur/teknik er, at eleverne gennem oplevelser og erfaringer med natur og teknik opnår indsigt i vigtige fænomener og sammenhænge og udvikler tanker, sprog og begreber, som har værdi i det daglige liv. Stk. 2. Elevernes iagttagelser og eksperimenter skal medvirke til, at de udvikler praktiske færdigheder, kreativitet og evne til samarbejde. Undervisningen skal vedligeholde og fremme elevernes glæde ved at beskæftige sig med natur, teknik, livsbetingelser og levevilkår samt deres lyst til at stille spørgsmål og lave undersøgelser. Stk. 3. Undervisningen skal medvirke til, at eleverne udvikler forståelse af samspillet mellem menneske og natur i deres eget og fremmede samfund samt ansvarlighed over for miljøet som baggrund for engagement og handling. Fælles Mål Natur/teknik Formål for faget 11\n12 Slutmål Fælles Mål Natur/teknik Slutmål Efter 6. klassetrin Den nære omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at beskrive, ordne og anvende viden om materialer og stoffer og deres forskellige egenskaber beskrive og forklare hverdagsfænomener kende lokalområdet og anvende viden herom i andre sammenhænge beskrive planter og dyr, deres livsbetingelser og deres samspil med omgivelserne beskrive vigtige kropsfunktioner og væsentlige faktorer, der påvirker disse anvende viden om forhold, der har betydning for menneskets sundhed gøre rede for de fænomener, der knytter sig til vejret og årstiderne. Den fjerne omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at perspektivere de emner og problemområder, som de kender fra det nære og sætte dem ind i regionale, globale og universale rammer forholde sig til informationer fra medierne og inddrage dem i deres egen opfattelse af verden redegøre for dyrs, planters og menneskers levevilkår og indbyrdes samspil forskellige steder på jorden anskue fordelingen af land og hav, landskaber, klimazoner og plantebælter som regionale og globale mønstre beskrive og sammenligne vigtige regioner og stater i vores egen og andre verdensdele sammenholde indsigt i solsystemets opbygning og jordens bevægelser med fænomener, de selv har oplevet anvende hovedtræk af jordens og livets udvikling til belysning af naturens mangfoldighed. 12\n13 Slutmål Menneskets samspil med naturen Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at færdes i naturen på en hensigtsmæssig og respektfuld måde beskrive eksempler på naturanvendelse og naturbevarelse samt interessemodsætninger knyttet hertil redegøre for eksempler på, at menneskets forbrug af ressourcer og anvendelse af teknologi påvirker kredsløb i naturen og vurdere, hvilke konsekvenser det har for planter, dyr og mennesker kende træk af teknologiens historie og anvendelse samt følgevirkninger for planter, dyr og menneskers levevilkår vurdere eksempler på miljøproblemer lokalt og globalt på baggrund af egen indsigt. Fælles Mål Natur/teknik Slutmål Arbejdsmåder og tankegange Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at formulere relevante spørgsmål og opstille hypoteser planlægge og gennemføre iagttagelser, undersøgelser og eksperimenter vælge og bruge udstyr, redskaber og hjælpemidler, der passer til opgaven indsamle, ordne og formidle resultater og erfaringer på forskellige måder søge svar med udgangspunkt i førstehåndserfaringer udnytte informationsteknologiens muligheder. 13\n14 Trinmål Fælles Mål Natur/teknik Trinmål Efter 2. klassetrin Den nære omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at sortere materialer og stoffer efter egne kriterier og enkle givne kriterier demonstrere ændringer af stoffer og materialer, bl.a. smeltning og opløsning beskrive dele af lokalområdet for andre undersøge hverdagsfænomener, herunder farver, lys og tyngdekraft beskrive udvalgte dyr og planter kende de naturområder, hvor navngivne planter og dyr lever kende menneskets sanser undersøge enkle kropsfunktioner, herunder bevægeapparatet give eksempler på forhold, der har betydning for deres egen sundhed, herunder søvn, mad og trivsel anvende vigtige regler for god hygiejne kende forhold, der karakteriserer de forskellige årstider undersøge enkle forhold vedrørende vejret. Den fjerne omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at fortælle, hvordan dyr præsenteres i medierne kende dyr og planter fra forskellige naturområder fortælle om årstider, sol og måne samt ændringer i længde på dag og nat. Menneskets samspil med naturen Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at tage hensyn til planter, dyr og natur og vise det gennem egen adfærd give eksempler på livsnødvendige ressourcer, der indgår i deres dagligdag fortælle om, hvordan samfundet håndterer nødvendige ressourcer, herunder vand og affald. 14\n15 Trinmål Arbejdsmåder og tankegange Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at stille enkle spørgsmål og forudsige forløb ud fra iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser udføre enkle forsøg og eksperimenter i klassen, laboratoriet, naturen og lokalsamfundet beskrive enkle fænomener, bl.a. et frøs spiring og lys i en pære bygge enkle modeller af konkrete genstande anvende enkelt udstyr, herunder termometer, lup og ketcher bruge værktøj som hammer og skruetrækker indsamle, ordne og kategorisere efter enkle iagttagelser kende vigtige navne og enkle grundlæggende faglige begreber formidle egne resultater og erfaringer, bl.a. gennem tegning, fortælling og dramatisering indtaste og ordne enkle data. Fælles Mål Natur/teknik Trinmål Efter 4. klassetrin Den nære omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at ordne materialer og stoffer efter faglige kriterier beskrive fænomener som lys, lyd, bevægelse skelne mellem, om resultatet af en forandringsproces er endelig eller reversibel beskrive hverdagsfænomener, herunder elektricitet og magnetisme redegøre for karakteristiske træk ved lokalområdet, som det fremtræder i dag redegøre for, hvorledes lokalområdet har ændret sig beskrive planter og dyr samt deres levesteder redegøre for sammenhængen mellem planter og dyrs bygning, form, funktion og levested fortælle om menneskets sanser og kropsfunktioner, bl.a. åndedræt og fordøjelsessystem beskrive enkle, vigtige regler for sund levevis bruge enkle fagudtryk i beskrivelsen af vejriagttagelser anvende enkle måleinstrumenter til undersøgelser af vejret. 15\n16 Trinmål Fælles Mål Natur/teknik Trinmål Den fjerne omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at beskrive menneskers levevilkår i andre kulturer set i forhold til egne levevilkår give eksempler på, hvordan naturkatastrofer indvirker på planter, dyr og menneskers levevilkår give eksempler på, hvordan medier formidler viden om naturen beskrive dyr og planter fra forskellige naturområder give eksempler på menneskers levevilkår forskellige steder på jorden kende forskellige klimazoner og plantebælter på tematiske kort kende forskellige landskabstyper kende alment geografisk navnestof fra regioner og stater i vores egen del af verden kende geografiske forhold, der er karakteristiske for udvalgte regioner og stater i vores egen verdensdel kende månens bevægelse omkring jorden og jordens bevægelse omkring solen og forbinde dette med oplevede dagligdags fænomener give eksempler på, hvordan organismer opfylder deres livsbetingelser forskellige steder på jorden. Menneskets samspil med naturen Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at give eksempler på naturanvendelse og naturbevarelse lokalt og globalt give eksempler på samfundets anvendelse og udnyttelse af teknik beskrive forskelle og ligheder på redskaber og apparaters udformning og anvendelse til forskellige tider. Arbejdsmåder og tankegange Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at 16 stille spørgsmål og fremsætte hypoteser på baggrund af iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser gennemføre og beskrive enkle undersøgelser og eksperimenter vælge mellem og arbejde med forskellige undersøgelsesmetoder bygge modeller og enkle apparater anvende udstyr, bl.a. kort og globus kategorisere resultater af undersøgelser benytte navnestof, fagudtryk og enkelt fagsprog formidle egne undersøgelser og eksperimenter, bl.a. gennem tekst, grafisk fremstilling, foredrag og dramatisering opsamle og ordne enkle data og informationer.\n17 Trinmål Efter 6. klassetrin Den nære omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at udvælge og anvende materialer og stoffer på baggrund af deres forskellige egenskaber som styrke, isolerings- eller ledningsevne give eksempler på, hvordan nye egenskaber fremkommer, når forskellige materialer og stoffer bruges sammen beskrive og fremdrage sammenhænge i enkle produktionsprocesser fra hverdagen beskrive og fremdrage karakteristiske træk ved lokalområdet og sammenligne med områder, der har en anden struktur beskrive og redegøre for, på hvilke måder lokalområdet har ændret sig komme med forslag til, hvorledes lokalområdet kan udvikle sig beskrive sammenhængen mellem planter, dyr og deres levesteder, herunder fødekæder og økosystemer sammenligne forskellige levesteder og forskellige planter og dyrs tilpasning diskutere forskelle på det levende og det ikke-levende beskrive vigtige menneskelige organsystemer, herunder kredsløb og væsentlige faktorer, der påvirker disse, som kost og motion begrunde valg om forhold, der har betydning for egen sundhed sammenligne egne observationer med en vejrudsigt fortælle om fænomener, der knytter sig til de forskellige årstider. Fælles Mål Natur/teknik Trinmål Den fjerne omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at redegøre for karakteristiske træk ved regionale områder med udgangspunkt i egne forhold redegøre for, hvorledes regionale områder har ændret sig redegøre for årsager til naturkatastrofers opståen forholde sig til mediernes fremstilling om naturfaglige forhold ud fra egen viden redegøre for, hvorledes naturkatastrofer indvirker på dyr og menneskers levevilkår beskrive forhold, der har betydning for dyr og planters tilpasning til forskellige levevilkår sammenligne og beskrive de forskelle i levevilkår, mennesker har forskellige steder på jorden knytte sammenhænge mellem oplysninger fra tematiske kort og den virkelighed, de repræsenterer sammenholde viden om regionale og globale mønstre med viden om levevilkår for mennesker, dyr og planter kende alment geografisk navnestof fra regioner og stater i vores egen og andre verdensdele 17\n18 Trinmål Fælles Mål Natur/teknik Trinmål sammenligne geografiske forhold, der er karakteristiske for udvalgte regioner og stater i vores egen og andre verdensdele kende hovedtræk af solsystemets opbygning og forbinde dette med dagslængde, årstider, klimaforskelle, tidevand kende hovedtræk af jordens og livets udvikling beskrive forhold, der har betydning for livets udvikling, herunder variationer og naturlig udvælgelse. Menneskets samspil med naturen Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at kende til skrevne og uskrevne regler om at færdes sikkert og hensynsfuldt i naturen redegøre for naturanvendelse og naturbevarelse lokalt og globalt og de interessemodsætninger, der knytter sig hertil redegøre for eksempler på ressourcer, der har betydning for planter, dyr og menneskers levevilkår give eksempler på, hvordan samfundets brug af teknologi på et område kan skabe problemer på andre områder som vand/spildevand og energiforsyning/forurening give eksempler på, hvordan ændringer i anvendelse af teknologi har indvirket på planter, dyr og menneskers levevilkår, herunder transport og landbrug kende til miljøproblemer lokalt og globalt samt give eksempler på, hvordan disse problemer kan løses. Arbejdsmåder og tankegange Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at 18 stille spørgsmål med udgangspunkt i egne ideer og fremsætte hypoteser som grundlag for undersøgelser planlægge og gennemføre enkle undersøgelser og eksperimenter af mere systematisk karakter sammenligne undersøgelsesresultater og sammenfatte enkle generelle regler, bl.a. om opløsning, fordampning og magnetisme designe og bygge apparater og modeller efter egne ideer og redegøre for form, funktion og hensigt vælge og benytte relevant udstyr bruge relevante hjælpemidler som mikroskop og indikatorer opsamle og formidle undersøgelser og eksperimenter benytte fagsprog og anvende abstrakte begreber formidle egne og andres undersøgelser og eksperimenter ved hjælp af relevante fremstillingsformer, bl.a. gennem tekst, grafisk fremstilling, foredrag og dramatisering give begrundede svar ved at sammenstille egne erfaringer og informationer andre steder fra opsamle, ordne og formidle data og informationer.\n20 Trinmål synoptisk opstillet Den nære omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin sortere materialer og stoffer efter egne kriterier og enkle givne kriterier demonstrere ændringer af stoffer og materialer, bl.a. smeltning og opløsning undersøge hverdagsfænomener, herunder farver, lys og tyngdekraft beskrive dele af lokalområdet for andre Efter 4. klassetrin ordne materialer og stoffer efter faglige kriterier beskrive fænomener som lys, lyd, bevægelse skelne mellem, om resultatet af en forandringsproces er endelig eller reversibel beskrive hverdagsfænomener, herunder elektricitet og magnetisme redegøre for karakteristiske træk ved lokalområdet, som det fremtræder i dag redegøre for, hvorledes lokalområdet har ændret sig beskrive udvalgte dyr og planter beskrive planter og dyr samt deres levesteder kende de naturområder, hvor navngivne planter og dyr lever redegøre for sammenhængen mellem planter og dyrs bygning, form, funktion og levested kende menneskets sanser fortælle om menneskets sanser og kropsfunktioner, bl.a. åndedræt og fordøjelsessystem undersøge enkle kropsfunktioner, herunder bevægeapparatet give eksempler på forhold, der har betydning for deres egen sundhed, herunder søvn, mad og trivsel anvende vigtige regler for god hygiejne kende forhold, der karakteriserer de forskellige årstider undersøge enkle forhold vedrørende vejret beskrive enkle, vigtige regler for sund levevis bruge enkle fagudtryk i beskrivelsen af vejriagttagelser anvende enkle måleinstrumenter til undersøgelser af vejret 20\n21 Trinmål synoptisk opstillet Den nære omverden Efter 6. klassetrin udvælge og anvende materialer og stoffer på baggrund af deres forskellige egenskaber som styrke, isolerings- eller ledningsevne give eksempler på, hvordan nye egenskaber fremkommer, når forskellige materialer og stoffer bruges sammen beskrive og fremdrage sammenhænge i enkle produktionsprocesser fra hverdagen beskrive og fremdrage karakteristiske træk ved lokalområdet og sammenligne med områder, der har en anden struktur beskrive og redegøre for, på hvilke måder lokalområdet har ændret sig komme med forslag til, hvorledes lokalområdet kan udvikle sig Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet beskrive sammenhængen mellem planter, dyr og deres levesteder, herunder fødekæder og økosystemer sammenligne forskellige levesteder og forskellige planter og dyrs tilpasning diskutere forskelle på det levende og det ikke-levende beskrive vigtige menneskelige organsystemer, herunder kredsløb og væsentlige faktorer, der påvirker disse, som kost og motion begrunde valg om forhold, der har betydning for egen sundhed sammenligne egne observationer med en vejrudsigt fortælle om fænomener, der knytter sig til de forskellige årstider 21\n22 Trinmål synoptisk opstillet Den fjerne omverden Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin fortælle, hvordan dyr præsenteres i medierne kende dyr og planter fra forskellige naturområder Efter 4. klassetrin beskrive menneskers levevilkår i andre kulturer set i forhold til egne levevilkår give eksempler på, hvordan naturkatastrofer indvirker på planter, dyr og menneskers levevilkår give eksempler på, hvordan medier formidler viden om naturen beskrive dyr og planter fra forskellige naturområder give eksempler på menneskers levevilkår forskellige steder på jorden kende forskellige klimazoner og plantebælter på tematiske kort kende forskellige landskabstyper fortælle om årstider, sol og måne samt ændringer i længde på dag og nat kende alment geografisk navnestof fra regioner og stater i vores egen del af verden kende geografiske forhold, der er karakteristiske for udvalgte regioner og stater i vores egen verdensdel kende månens bevægelse omkring jorden og jordens bevægelse omkring solen og forbinde dette med oplevede dagligdags fænomener give eksempler på, hvordan organismer opfylder deres livsbetingelser forskellige steder på jorden 22\n23 Trinmål synoptisk opstillet Den fjerne omverden Efter 6. klassetrin redegøre for karakteristiske træk ved regionale områder med udgangspunkt i egne forhold redegøre for, hvorledes regionale områder har ændret sig redegøre for, hvorledes naturkatastrofer indvirker på dyr og menneskers levevilkår redegøre for årsager til naturkatastrofers opståen forholde sig til mediernes fremstilling om naturfaglige forhold ud fra egen viden beskrive forhold, der har betydning for dyr og planters tilpasning til forskellige levevilkår sammenligne og beskrive de forskelle i levevilkår, mennesker har forskellige steder på jorden Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet knytte sammenhænge mellem oplysninger fra tematiske kort og den virkelighed, de repræsenterer sammenholde viden om regionale og globale mønstre med viden om levevilkår for mennesker, dyr og planter kende alment geografisk navnestof fra regioner og stater i vores egen og andre verdensdele sammenligne geografiske forhold, der er karakteristiske for udvalgte regioner og stater i vores egen og andre verdensdele kende hovedtræk af solsystemets opbygning og forbinde dette med dagslængde, årstider, klimaforskelle, tidevand kende hovedtræk af jordens og livets udvikling beskrive forhold, der har betydning for livets udvikling, herunder variationer og naturlig udvælgelse 23\n24 Trinmål synoptisk opstillet Menneskets samspil med naturen Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin tage hensyn til planter, dyr og natur og vise det gennem egen adfærd give eksempler på livsnødvendige ressourcer, der indgår i deres dagligdag fortælle om, hvordan samfundet håndterer nødvendige ressourcer, herunder vand og affald Efter 4. klassetrin give eksempler på naturanvendelse og naturbevarelse lokalt og globalt give eksempler på samfundets anvendelse og udnyttelse af teknik beskrive forskelle og ligheder på redskaber og apparaters udformning og anvendelse til forskellige tider 24\n25 Trinmål synoptisk opstillet Menneskets samspil med naturen Efter 6. klassetrin kende til skrevne og uskrevne regler om at færdes sikkert og hensynsfuldt i naturen redegøre for naturanvendelse og naturbevarelse lokalt og globalt og de interessemodsætninger, der knytter sig hertil redegøre for eksempler på ressourcer, der har betydning for planter, dyr og menneskers levevilkår give eksempler på, hvordan samfundets brug af teknologi på et område kan skabe problemer på andre områder som vand/spildevand og energiforsyning/forurening give eksempler på, hvordan ændringer i anvendelse af teknologi har indvirket på planter, dyr og menneskers levevilkår, herunder transport og landbrug Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet kende til miljøproblemer lokalt og globalt samt give eksempler på, hvordan disse problemer kan løses 25\n26 Trinmål synoptisk opstillet Arbejdsmåder og tankegange Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet Efter 2. klassetrin stille enkle spørgsmål og forudsige forløb ud fra iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser udføre enkle forsøg og eksperimenter i klassen, laboratoriet, naturen og lokalsamfundet beskrive enkle fænomener, bl.a. et frøs spiring og lys i en pære bygge enkle modeller af konkrete genstande anvende enkelt udstyr, herunder termometer, lup og ketcher bruge værktøj som hammer og skruetrækker Efter 4. klassetrin stille spørgsmål og fremsætte hypoteser på baggrund af iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser gennemføre og beskrive enkle undersøgelser og eksperimenter vælge mellem og arbejde med forskellige undersøgelsesmetoder bygge modeller og enkle apparater anvende udstyr, bl.a. kort og globus indsamle, ordne og kategorisere efter enkle iagttagelser kende vigtige navne og enkle grundlæggende faglige begreber formidle egne resultater og erfaringer, bl.a. gennem tegning, fortælling og dramatisering kategorisere resultater af undersøgelser benytte navnestof, fagudtryk og enkelt fagsprog formidle egne undersøgelser og eksperimenter, bl.a. gennem tekst, grafisk fremstilling, foredrag og dramatisering indtaste og ordne enkle data opsamle og ordne enkle data og informationer 26\n27 Trinmål synoptisk opstillet Arbejdsmåder og tankegange Efter 6. klassetrin stille spørgsmål med udgangspunkt i egne ideer og fremsætte hypoteser som grundlag for undersøgelser planlægge og gennemføre enkle undersøgelser og eksperimenter af mere systematisk karakter sammenligne undersøgelsesresultater og sammenfatte enkle generelle regler, bl.a. om opløsning, fordampning og magnetisme designe og bygge apparater og modeller efter egne ideer og redegøre for form, funktion og hensigt vælge og benytte relevant udstyr bruge relevante hjælpemidler som mikroskop og indikatorer Fælles Mål Natur/teknik Trinmål synoptisk opstillet opsamle og formidle undersøgelser og eksperimenter benytte fagsprog og anvende abstrakte begreber formidle egne og andres undersøgelser og eksperimenter ved hjælp af relevante fremstillingsformer, bl.a. gennem tekst, grafisk fremstilling, foredrag og dramatisering give begrundede svar ved at sammenstille egne erfaringer og informationer andre steder fra opsamle, ordne og formidle data og informationer 27\n28 Beskrivelser Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser Udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Den nære omverden Undervisningen tager udgangspunkt i elevernes forskellige forudsætninger, deres nysgerrighed, egne oplevelser, interesser og deres hverdag. Læreren skal i sit valg af materialer og stoffer overveje, hvilke mulige kriterier for sortering, eleverne kan benytte, så de selv kan foretage en sortering og dermed udvikle deres kategoriopfattelse. I undervisningen indgår elevernes fortælling med henblik på udvikling af tanke, sprog og begreber. Undervisningen skal styrke elevernes opmærksomhed på hverdagsfænomener og inddrage deres umiddelbare iagttagelser i samtalen. Elevernes arbejde med lokalområdet kan tage udgangspunkt i skolevejen, så de kan stille spørgsmål til og redegøre for, hvordan lokalområdet er. Arbejdet med menneskekroppen, dens sanser og funktioner samt forhold vedrørende hygiejne og sundhed tager udgangspunkt i elevernes egne iagttagelser vedrørende deres egen krop og deres kammeraters. Samtale og små forsøg leder frem mod viden om, hvorledes kroppen fungerer og erkendelser af sammenhænge og forståelse for vigtige forhold, der har indflydelse på sundhed og hygiejne. Undervisningen bygger på iagttagelser, som eleverne foretager i naturen og i lokalområdet. Disse observationer danner grundlag for elevernes efterfølgende beskrivelser og bearbejdning. Den fjerne omverden Elevernes undren og oplevelse af det fjerne er udgangspunkt for arbejdet i klassen. Eleverne skal have mulighed for at genfortælle fakta om dyr og planter, som de har erhvervet sig gennem forskellige medier. Denne samtale lægger op til undren, sammenligning og forståelse af sammenhænge. 28\n29 Beskrivelser Menneskets samspil med naturen Undervisningen bygger på elevernes egne oplevelser, handlinger og erfaringer. Under arbejdet med levende organismer, herunder i forbindelse med indsamling, dyrkning og pasning, lærer eleverne at udvise omsorg og ansvar. Arbejdsmåder og tankegange Elevernes iagttagelser og undren giver baggrund for at stille spørgsmål. Formuleringen af spørgsmålene kan føre til yderligere umiddelbare iagttagelser, undersøgelser eller forklaringer. Gennemførelsen af mindre undersøgelser og eksperimenter danner grundlag for udvikling af elevernes arbejdsvaner og brug af udstyr og værktøj. På længere sigt skal eleverne selv tilrettelægge og gennemføre enkle undersøgelser og eksperimenter. Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser Undervisningen skal give eleverne mulighed for at øve sig i at give forståelige beskrivelser af enkle fænomener og iagttagelser. På denne måde får eleverne mulighed for at anvende udvalgte navne og begreber. Undervisningen skal tilrettelægges således, at eleverne oplever fordelene ved at ordne og kategorisere indsamlet materiale og indsamlede data. Ligeledes skal eleverne have mulighed for at bruge deres fantasi og kreativitet såvel i forbindelse med undersøgelser som i arbejdet med at bygge modeller. Udviklingen i undervisningen på 3. og 4. klassetrin Den nære omverden Gennem det undersøgende og systematiserende arbejde skal der i stigende grad lægges vægt på sammenhænge, forskelle og forandringer. De undersøgelser og iagttagelser, eleverne arbejder med, skal give mulighed for at udvikle hensigtsmæssige arbejdsformer i laboratoriet og i felten. Eleverne skal gennem deres færden i naturen og i lokalområdet udvikle deres iagttagelser i naturen til at blive mere selvstændige og systematiske. 29\n30 Beskrivelser Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser I arbejdet med menneskekroppens opbygning og funktion er det vigtigt, at eleverne udvikler en forståelse af egne behov, påvirkninger og risici. Den fjerne omverden Arbejdet med fysiske, kemiske, geografiske og biologiske elementer indgår som led i elevernes opbygning af en helhedsforståelse. Hermed får eleverne baggrund for viden om de livsbetingelser og levevilkår, der findes i forskellige regioner. Sammenligningen mellem kendte forhold i den nære omverden og forhold i mere fjerne regioner danner udgangspunkt for elevernes arbejde og skal stimulere deres nysgerrighed og interesse. Menneskets samspil med naturen Eleverne arbejder med undersøgelser og iagttagelser af lokale eksempler på menneskets udnyttelse og anvendelse af naturen og teknikken. Iagttagelse af og forundring over hverdagslivets tekniske løsninger er udgangspunkt for elevernes beskrivelser af samspillet mellem mennesket og naturen. Besøg på virksomheder, landbrug og museer kan understøtte elevernes interesse og give et nuanceret billedet af menneskets samspil med naturen. Arbejdsmåder og tankegange Eleverne udvikler deres fagsprog og begrebsverden ved at redegøre for enkle undersøgelser og formidle resultater heraf. Dette kan medvirke til en udvikling af den mere enkle spørgende adfærd hen mod forudsigelser og formulering af hypoteser. Planlægning og gennemførelse af enkle undersøgelser og eksperimenter danner grundlag for udvikling af elevernes arbejdsvaner og brug af udstyr og værktøj. Ordning og kategorisering af indsamlede data giver mulighed for en udvikling af elevernes evne til at tolke og formidle deres resultater. Undervisningen tilrettelægges, således at de valgte eksempler indeholder en progression, der giver eleverne mulighed for gradvis at udvikle mere selvstændige arbejdsformer og ansvar. 30\n31 Beskrivelser Udviklingen i undervisningen på 5. og 6. klassetrin Den nære omverden I elevernes undersøgende og udforskende arbejde lægges vægt på sammenhænge, forskelle og forandringer. Undersøgelser af materialer bør så vidt muligt indgå i sammenhæng med løsning af konkrete opgaver. I arbejdet med lokalområdet og med naturen skal undervisningen skabe en sammenkædning af undersøgelse, beskrivelser og opstilling af udviklingsmuligheder. Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser Der arbejdes med modeller for og simuleringer af lokalområdets udvikling gennem brug af egnede konkrete eller elektroniske hjælpemidler. Undervisningen skal give mulighed for, at eleverne oplever, at de kan anvende deres viden i nye og måske uventede sammenhænge. Den fjerne omverden Undervisningen skal give mulighed for, at eleverne danner forestillinger om sammenhænge mellem fysiske forhold, kemiske forhold og levevilkår. Undervisningen tilrettelægges, så elevernes forestillinger om levevilkår forskellige steder på jorden udfordres gennem mødet med naturfaglige modeller og begreber. Gennem et naturfagligt valg af udgangspunkt og begrebssæt skal eleverne have mulighed for at opnå kendskab til et naturvidenskabeligt verdensbillede og dermed opleve forklaringer på jordens og livets udvikling. Undervisningen skal tilrettelægges, så eleverne kan bruge varierede udtryksformer i deres formidling af naturfagligt indhold. Menneskets samspil med naturen Viden om anvendelse af naturen og udnyttelse af ressourcer er grundlag for afdækning af interessemodsætninger og miljøproblemer. Eleverne skal arbejde med problemstillinger, der er enkle at overskue og så tilpas almene, at de kan vise forskellige sider af samspillet mellem menneske og natur. 31\n32 Beskrivelser Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser Undervisningen skal give eleverne mulighed for at argumentere for løsninger på disse problemstillinger på baggrund af egne ideer, viden og værdier. Arbejdsmåder og tankegange Eleverne arbejder med at stille spørgsmål, fremsætte forudsigelser og hypoteser, planlægge og gennemføre undersøgelser og eksperimenter på en sådan måde, at deres begrebsverden bliver udfordret og udviklet. Undervisningen tilrettelægges, så eleverne får mulighed for at anvende deres erhvervede kundskaber og færdigheder på en sådan måde, at de selv bliver i stand til at sammenligne resultater og drage slutninger af deres undersøgelser. I formidlingen af deres resultater skal eleverne have mulighed for at anvende og udvikle deres fagsprog. Eleverne skal opleve, at de kan bruge deres egne erfaringer og deres egen viden, når de skal forholde sig til informationer og resultater andre steder fra. 32\n34 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Den nære omverden Undervisningen tager udgangspunkt i elevernes forskellige forudsætninger, deres nysgerrighed, egne oplevelser, interesser og deres hverdag. Læreren skal i sit valg af materialer og stoffer overveje, hvilke mulige kriterier for sortering, eleverne kan benytte, så de selv kan foretage en sortering og dermed udvikle deres kategoriopfattelse. I undervisningen indgår elevernes fortælling med henblik på udvikling af tanke, sprog og begreber. Undervisningen skal styrke elevernes opmærksomhed på hverdagsfænomener og inddrage deres umiddelbare iagttagelser i samtalen. Elevernes arbejde med lokalområdet kan tage udgangspunkt i skolevejen, så de kan stille spørgsmål til og redegøre for, hvordan lokalområdet er. Arbejdet med menneskekroppen, dens sanser og funktioner samt forhold vedrørende hygiejne og sundhed tager udgangspunkt i elevernes egne iagttagelser vedrørende deres egen krop og deres kammeraters. Samtale og små forsøg leder frem mod viden om, hvorledes kroppen fungerer og erkendelser af sammenhænge og forståelse for vigtige forhold, der har indflydelse på sundhed og hygiejne. Trinmål efter 2. klassetrin Den nære omverden sortere materialer og stoffer efter egne kriterier og enkle givne kriterier demonstrere ændringer af stoffer og materialer, bl.a. smeltning og opløsning beskrive dele af lokalområdet for andre undersøge hverdagsfænomener, herunder farver, lys og tyngdekraft beskrive udvalgte dyr og planter kende de naturområder, hvor navngivne planter og dyr lever kende menneskets sanser undersøge enkle kropsfunktioner, herunder bevægeapparatet give eksempler på forhold, der har betydning for deres egen sundhed, herunder søvn, mad og trivsel anvende vigtige regler for god hygiejne kende forhold, der karakteriserer de forskellige årstider undersøge enkle forhold vedrørende vejret. Undervisningen bygger på iagttagelser, som eleverne foretager i naturen og i lokalområdet. Disse observationer danner grundlag for elevernes efterfølgende beskrivelser og bearbejdning. 34\n35 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Den fjerne omverden Elevernes undren og oplevelse af det fjerne er udgangspunkt for arbejdet i klassen. Eleverne skal have mulighed for at genfortælle fakta om dyr og planter, som de har erhvervet sig gennem forskellige medier. Denne samtale lægger op til undren, sammenligning og forståelse af sammenhænge. Trinmål efter 2. klassetrin Den fjerne omverden fortælle, hvordan dyr præsenteres i medierne kende dyr og planter fra forskellige naturområder fortælle om årstider, sol og måne samt ændringer i længde på dag og nat. Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 35\n36 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Menneskets samspil med naturen Undervisningen bygger på elevernes egne oplevelser, handlinger og erfaringer. Under arbejdet med levende organismer, herunder i forbindelse med indsamling, dyrkning og pasning, lærer eleverne at udvise omsorg og ansvar. Trinmål efter 2. klassetrin Menneskets samspil med naturen tage hensyn til planter, dyr og natur og vise det gennem egen adfærd give eksempler på livsnødvendige ressourcer, der indgår i deres dagligdag fortælle om, hvordan samfundet håndterer nødvendige ressourcer, herunder vand og affald. 36\n37 Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet Beskrivelse af udviklingen i undervisningen på 1. og 2. klassetrin Arbejdsmåder og tankegange Elevernes iagttagelser og undren giver baggrund for at stille spørgsmål. Formuleringen af spørgsmålene kan føre til yderligere umiddelbare iagttagelser, undersøgelser eller forklaringer. Gennemførelsen af mindre undersøgelser og eksperimenter danner grundlag for udvikling af elevernes arbejdsvaner og brug af udstyr og værktøj. På længere sigt skal eleverne selv tilrettelægge og gennemføre enkle undersøgelser og eksperimenter. Undervisningen skal give eleverne mulighed for at øve sig i at give forståelige beskrivelser af enkle fænomener og iagttagelser. På denne måde får eleverne mulighed for at anvende udvalgte navne og begreber. Undervisningen skal tilrettelægges således, at eleverne oplever fordelene ved at ordne og kategorisere indsamlet materiale og indsamlede data. Ligeledes skal eleverne have mulighed for at bruge deres fantasi og kreativitet såvel i forbindelse med undersøgelser som i arbejdet med at bygge modeller. Trinmål efter 2. klassetrin Arbejdsmåder og tankegange stille enkle spørgsmål og forudsige forløb ud fra iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser udføre enkle forsøg og eksperimenter i klassen, laboratoriet, naturen og lokalsamfundet beskrive enkle fænomener, bl.a. et frøs spiring og lys i en pære bygge enkle modeller af konkrete genstande anvende enkelt udstyr, herunder termometer, lup og ketcher bruge værktøj som hammer og skruetrækker indsamle, ordne og kategorisere efter enkle iagttagelser kende vigtige navne og enkle grundlæggende faglige begreber formidle egne resultater og erfaringer, bl.a. gennem tegning, fortælling og dramatisering indtaste og ordne enkle data. Fælles Mål Natur/teknik Beskrivelser og trinmål synoptisk opstillet 37


Hverdagen på Tindur · Opholdsstedet Altinget\nAfd. ”Tindur” indskriver målgruppen 12-18 år.\nBørn/unge i alderen 12 år til 18 år kendetegnes ved at være fyldt med energi og nysgerrighed, om at udforske og opleve verden. Den unge er sulten efter stimuli og den unge søger- og afprøver grænser, i den ungdomskultur, som denne tilhører. Det er derfor særlig centralt at den unges base (hjemmet) er trygt, stabilt og med troværdige, ansvarsfulde og stimulerende voksne.\nOverskrifterne for de værdier afdelingen har som omdrejningspunkt er som følger: ”Hvert barn/ung har krav på omsorg, tryghed, opmærksomhed, kærlighed, opdragelse/stimuli, familiære rammer, samt krav på et individuelt behandlingsforløb målrettet den enkeltes behov”.\nVores opgave afhænger af det enkelte barn/unges problematik. Der er forskel i at arbejde med almindeligt omsorgsvigtede børn/unge og børn/unge der er udredede (tidligt skadet / tilknytnings forstyrret, ADHD, Asperger syndrom osv.). Men for begge målgrupper spiller alderen en rolle i hvordan opgaven skal løses. Det er gruppesammensætningen der bestemmer afdelingens pædagogiske tiltag. Afhængig af hvor unge beboerne er, bliver arbejdsplanen tilpasset dette faktum. Det er vigtigt, at børnene/de unge oplever, at den primære kontaktpædagog er hos dem, så ofte som muligt. Igen kræver dette en omstillingsparathed hos den enkelte medarbejder.\nKlokken: 6.00-6.45 – Beboerne vækkes og går i bad.\nKlokken: 7.10-7.25 – Morgenmad\nKlokken: 7.30-7.55 – Beboerne cykler/går til skolen i byen\nKlokken: 8.00 – Skolen starter\nDet er vigtigt at der tilstræbes en så positiv morgenstund som mulig. Denne danner ofte basis for resten af dagen. (1 til 2 medarbejdere)\nBørnene/de unge er i skole eller tilsvarende form for aktivitet ud af huset.\nKlokken: 15.00 – Kaffe/saftevand med et let måltid – rugbrød, knækbrød, frugt, et stykke kage eller lign.\nKlokken: 17.00 – Stilletime, hvor alle beboere har en time for sig selv på værelset, hvor der skal laves lektier og slappes af.\nEftermiddagen består af forskellige aktiviteter, som er tilpasset barnets/den unges formåen. Evt. indkøbsture, lektier, leg/fritid og andet. (2 medarbejde)\nI tidsrummet fra 15-17 og 18.30-sengetid er der forskellige ting at lave på Altinget, alt efter humør. Nogle spiller computer eller spil. Andre tager et spil bordfodbold/bordtennis, ser film, hopper på trampolin i haven eller hygger sig med de andre unge eller de rare voksne:)\nDet tilstræbes at alle unge har en fysisk fritidsaktivitet i Farsø by, det kan være svømning, ridning, fodbold, håndbold, spring, badminton, motorsport, skydning, fitness mv.\nKlokken: 17.00-18.30 – Aftensmad (Tilberedning og spisesituationen.)\nKlokken: 21.00-21.30 – Aftenhygge, aftenkaffe og andre dagsafsluttende aktiviteter (2 medarbejdere)\nKlokken: 21.30-22.00 – Godnat\nBarnets/den unges dags- og døgnrytme aftales ud fra dennes behov.\nNetop i børnenes/de unges aktive timer (morgen, eftermiddag, aften og weekenderne) skal personaledækningen være størst.\nForældrekontakten er for de fleste børns/unges vedkommende en vigtig faktor i barnets/den unges trivsel. Det er vigtigt, at de har en kontinuerlig kontakt til deres forældre. Det kan være telefonsamtaler, enten med barn/ forældre, eller primærpædagogen/ forældre, men også besøg på afdelingen, hjemmebesøg og weekend hjemrejser (såfremt dette er muligt). Det tilstræbes, at forældrene er orienteret om alle aftaler og tiltag vedrørende deres barn, og at aftaler kommunikeres ud til forældrene, som en naturlig del af kontaktpersonsopgaven. Såfremt der er tale om ressourcestærke forældre inddrages de i aftaler og tiltag iht. målsætninger i behandlingsforløbet.\nI arbejdet med barnet/den unge tages der udgangspunkt i dennes problemstilling, og med mål og delmål, arbejdes der ud fra barnet/den unges realistiske niveau, og derved findes den enkeltes ressourcer og dermed udviklingsmuligheder. Fokus skal være på, at målet er realistisk og hverken for højt eller for lav sat.\nVære bevidst om ift. børn/unge:\nAt børn/unge lærer og udvikler sig når ting giver mening.\nAt børn/unge har ønsker, drømme og mål.\nAt børn/unge ønsker troværdige rollemodeller.\nAt børn/unge skal tages alvorligt.\nAt de børn/unge som har det godt og er i balance, har lettere ved at lære og efterleve krav.\nAt børn/unge skal styrkes i bevidstheden om egen situation, så tidligt som muligt. (F.eks. at leve med et handikap og være åben omkring det.)


Uudgivet Prøve | Nike Sko Seneste Huarache\nThread: Uudgivet Prøve | Nike Sko Seneste Huarache\n04-13-2016, 11:36 PM #1\nDe Air Max 80 har set en række forskellige elementer, design og grafik raffinement til, at dets tidløse silhuet gennem de sidste 24 år, og design er sat til radikalt reimagine sig selv en gang mere i denne måned. Den særlige nike air max dame Vasket Denim dato for lanceringen er overgang officielt placeret til lørdag, September tredive. Som en hyldest til den mærkbar OG colorway af AM90, infrarød accenter er ansat inden for disse vigtige områder, du har set ofte før, skarp kontrast til en slangeskind-præget sæt Swoosh og lys grå, bløde indlæg. Og så er der folk, vasket denim overlays, unødvendigt at sige - sartorially hensigtsmæssigt med en model, skabt i begyndelsen af 90'erne - at bringe en forståelig nye æstetiske til en forældet favorit.\nEn hyldest til den sartorial følelser for den periode, der opfostrede den type, nike running shoes for men Vasket Jeans hits forhandlere senere i maj. Den infrarøde styling med Air Max 90 ' s OG farve måder egner flair og tommelfinger til den sko, der er skjult med falmede denim bygning, lys grå ruskind på tværs af kraven, og en slangeskind-præget farve sort læder Swoosh. Designet er faktisk aggressiv, ingen tvivl om det, men det passer bedst på den elskede AM90. Stay tuned til NB for at få start detaljer, sandsynligvis holdt nede i de næste par dage, og ser til fulde shot nedenfor.\nDe sidste par gange, vi har set ilt Max 90 Aktuelle, er det meget iførte sig en en-stykke "Moiré" øvre eller Flywire indretning, parret med denne signatur Gratis-stil tunge, selvfølgelig. Hvad der er endnu bedre? Hvad med en nike roshe one dame Nuværende Huarache, en sjældent findes hybrid, der er mest berømt for at være den elskede "Hufquake" AM90. Den faktiske sko synergistisk fusionerer denne ovennævnte Air Max 90 Nuværende bygning med klassiske Air Huarache styling, fra belagt hæl-counter til neopren tå og også indre-bootie konstruktion farve måder.


Målgruppe: 7.-10. klasse, stx, hf, hhx, htx og eux\ngen præsenterer i ord og billeder forfatteren og hans forfatterskab.\nBogen præsenterer i ord og billeder forfatteren og hendes forfatterskab.\n”Pas på kviksandet”, sagde den gamle dame og kiggede på mig. Kviksand er en tankevækkende gyser om en kvik og eftertænksom pige, der får en hemmelighed for livet. Bogen indgår i serien Billedroman.\nMedlemspris: Kr. 30,00\nI 1940 gjorde nogle franske drenge et exceptionelt fund. De fandt en hule med 17.000 år gamle hulemalerier i Montignac-skoven i Frankrig. Grotten bygger på denne historiske begivenhed.\nAutofiktioner på tværs: prosa, lyrik, teater, film\nAntologien Selvfortalt præsenterer nogle af de mest markante autofiktioner inden for prosa, lyrik, teater og film i perioden 2008-2014.\nMedlemspris: Kr. 40,00\nMålgruppe: Lærere i grundskole, ungdomsuddannelserne og læreruddannelsen\nForfatter Oscar K. kaster med denne udgivelse helt nyt lys på dansk litteraturs historie. Henvendt til alle litteraturinteresserede.\nDyrk dansk derude henvender sig til lærere og lærerstuderende og alle andre der har brug for at blive inspireret til at dyrke dansk derude.\nInspiration til oplæsning\nGiv bøgerne din stemme er en inspirerende lille bog om oplæsning.\nTil arbejdet med børns sprog og rettigheder\nBevar os vel henvender sig til lærere og lærerstuderende og alle andre der har brug for inspiration til at få sat arbejdet med børns rettigheder på dagsordenen.\nBæredygtig skoleudvikling handler om det tankevækkende ved at de seneste 35 års forsøgs- og udviklingsprogrammer i folkeskolen ikke har sat sig mærkbare spor i politiske strategier for skoleudvikling.\nSort sommer er en psykologisk gyser der handler om de oversete eller besværlige unge som voksne har givet op over for.\nFlugten skildrer jagten på det autentiske liv og drømmen om bandets internationale gennembrud.\nI Søren Jessens ungdomsroman starter det hele med en flue i øjet der sætter en sand lavine af hændelser i gang.\nNovellesamlingen ALT leverer ligesom forgængeren Intet tankevækkende litteratur. I 8 unikke noveller møder vi ensomme børn med en katastrofe i sig.\nPå Nyø er en læsebog til den allerførste læsetræning i 0.-1. klasse. Lix 3-6 og let-tal 5-8.\nÅret rundt med Læsefidusen\nMålgruppe: Dagtilbud og institutioner\nMed Læsefidusens årstidshæfter ÅRET RUNDT MED LÆSEFIDUSEN bliver leg til læring.\nFORÅR (30 stk.)\nLeg er læring. Folder (30 stk.)\nGiv barnet fidus til læring\nFolderen Leg er læring henvender sig til forældre og fagfolk. Den giver inspiration til hvordan man kan give barnet fidus til læring og vise veje og lege ind i sproget, skriftsproget og skolen.\nSOMMER (30 stk.)\nLille soldat er tredje bog i EKKO-serien der kobler fiktion og fakta. Til selvlæsning på mellemtrinnet og litteraturarbejde i 6.-10. klasse.\nI Luremine befinder to nutidige drenge, der leger krig, sig pludselig ved Skallingen anno 1945. Her tager de del i minerydningen. Luremine indgår i EKKO-serien, der på en unik måde kobler fiktion og fakta.\nRandulf handler om en dreng der er ved at blive en varulv og som må ty til dramatiske handlinger for at undslippe sin skæbne. Randulf indgår i EKKO-serien, der på en unik måde kobler fiktion og fakta.


Søren Møller Landzonetilladelse til maskinhal. Ejendommen 15 a Ramløse By, Ramløse, Ellemosevej 95, Sandholmgård - PDF\nDownload "Søren Møller Landzonetilladelse til maskinhal. Ejendommen 15 a Ramløse By, Ramløse, Ellemosevej 95, Sandholmgård"\n1 Søren Møller Sag: 2016/ Id: Afdelingsnavn Byg og Miljø Postadresse Postboks 10, 3200 Helsinge 18. juli 2016 Personlig henvendelse Rådhusvej Helsinge tlf: Landzonetilladelse til maskinhal Åbnings- og telefontid Man-ons Torsdag Fredag Ejendommen 15 a Ramløse By, Ramløse, Ellemosevej 95, Sandholmgård Gribskov Kommune giver hermed landzonetilladelse til en maskinhal på 300 m2 på ejendommen Ellemosevej 95. Landzonetilladelsen er givet i henhold til planlovens 35, stk. 1. Landzonetilladelsen er baseret på ansøgningsmateriale dateret den Du kan læse om krav ved udnyttelse af tilladelsen i Del 3. Begrundelse for afgørelsen Kommunen vurderer, at hallen kan indpasses på ejendommen uden nogen visuelle eller fysiske gener i forhold til det omgivende landskab, naboer og ejendommens øvrige bygninger. Vi lægger vægt på, at den ansøgte bygning skal bruges til kombineret opbevaring af materiel til drift af ejendommens areal, dels udhus/ladeformål. Endvidere erstatter hallen en mindre, faldefærdig bygning, som nedrives forud for opførelse af den nye hal. Endelig placeres hallen i nær tilknytning til eksisterende bebyggelse, sådan at der alene inddrages areal, der i dag er oplags- og færdselsareal. Lovgrundlag 1. Planloven (Lovbekendtgørelse nr af 23. november 2015 med senere ændringer). Side 1\n2 2. 3. Kommuneplan for Gribskov Kommune Habitatbekendtgørelsen (Bekendtgørelse nr. 926 af 27. juni 2016 om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse af visse arter) Eventuelle spørgsmål til afgørelsen Hvis du har spørgsmål eller ønsker yderligere oplysninger, er du velkommen til at kontakte Agnete Sørensen på telefon eller på Bilag til landzonetilladelsen 1. Facadetegning Orientering om landzonetilladelsen sendes til: Danmarks Naturfredningsforening, Lokalafdeling Gribskov Museum Nordsjælland - Gilleleje Friluftsrådet, kredsformand og -næstformand For redegørelse i sagen, se Del 2, redegørelse. For udnyttelsesmulighed og klagevejledning, se Del 3, udnyttelse og klage. Venlig hilsen Agnete Odgaard Sørensen planlægger Side 2\n3 Del 2: Redegørelse for sagen Redegørelse for ansøgningen Ejer af Ellemosevej 95 har indsendt ansøgning om landzonetilladelse til at opføre en maskinhal. Kortmateriale er vedlagt, se bilag 1. Ejer oplyser, at der ønskes en pladehal på 15 x 20 m, som placeres 5-7 meter nord for det samlede bygningskompleks. Der nedrives samtidig en mindre udhusbygning på 66 m2, hvor hallen placeres, da udhuset er faldefærdigt og af sikkerhedsmæssige årsager bør udskiftes. Oplysninger om ejendommen Ejendommens grundareal udgør 1,7 ha og er ikke landbrugsnoteret. På ejendommen er der registreret et enfamiliehus på 240 m² og tre udhuse på henholdsvis 520, 66 og 40 m². Den store bygning er de tre samlede gamle driftslænger til den tidligere landbrugsejendom. Ifølge kommuneplanen ligger ejendommen i et område med bevaringsværdigt landskab, værdifuldt kulturmiljø samt i et værdifuldt landbrugsområde. Internationale naturbeskyttelseområder - Natura 2000 Ejendommen ligger ikke i eller nær et Natura 2000-område. Nærmeste Natura 2000-område er nr. 134 "Arresø, Ellemose og Lille Lyngby Mose". Det ligger ca. 1,7 km væk fra Ellemosevej 95. Gribskov Kommune vurderer på grund af afstanden og det relativt beskedne ansøgte indgreb, at denne landzonetilladelse ikke vil medføre forringelse eller forstyrrelse af den særligt beskyttede natur eller de udpegede arter i det internationale naturbeskyttelsesområde. Strengt beskyttede arter Gribskov Kommune skønner, at projektet ikke vil forringe levevilkårene for dyre- og plantearter omfattet af Habitatdirektivets bilag IV. Vi har dog ikke detaljeret kendskab til de enkelte arters forekomst i området. Naboorientering Vi har skønnet, at ansøgningen har en sådan karakter, at den ikke kræver naboorientering jævnfør planlovens 35, stk 5. Side 3\n5 Gebyr Det er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af din klage, at du indbetaler ovennævnte gebyr på 500 kr. Klagen bliver først sendt videre, når gebyret er betalt, og du har endeligt godkendt din klage. Gebyret tilbagebetales, hvis 1) du får helt eller delvis medhold i din klage, 2) den påklagede afgørelse ændres eller ophæves, eller 3) klagen afvises (som følge af overskredet klagefrist, manglende klageberettigelse eller fordi klagen ikke er omfattet af nævnets kompetence). Yderligere vejledning om gebyrordningen kan findes på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside Klagefrist Klagen skal være indgivet skriftligt i Klageportalen in den 4 uger efter offentliggørelse. Offentliggørelsen sker på Gribskov Kommunes hjemmeside den Eventuel domstolsprøvelse Hvis sagen ønskes indbragt til afgørelse for domstolene, skal dette ske inden 6 måneder, fra afgørelsen er offentliggjort. Side 5


februar 2019 - Making-waves.dk\nForstå din kredit Score, når de ansøger om et lån Det første skridt i ansøger om et lån som en informeret forbruger er at kende din kredit score. Din nuværende fiancial situation påvirker direkte din evne til at opnå et lån samt diktere Lån Penge Uden Haranti delvist din økonomisk frihed i fremtiden. Du skal … Læs mere\nFrigøre dit sande potentiale For nogen tid siden jeg deltog en fødselsdagsfest og mødte en ung fyr, der bare tilfældigvis 30. Jeg siger unge, fordi når du er 47, som er en ung alder! Han fortalte mig om sin karriere i en større corporate Lån Penge Kunmed Kredit Kort selskab hvor han har arbejdet for … Læs mere\nFrigøre dit sande potentiale For nogen tid siden jeg deltog en fødselsdagsfest og mødte en ung fyr, der bare tilfældigvis 30. Jeg siger unge, fordi når du er 47, som er en ung alder! Han fortalte mig om sin karriere i en større corporate Sms Lån Med Direkte Utbetalning Direkt selskab hvor han har arbejdet … Læs mere\nForstå din kredit Score, når de ansøger om et lån Det første skridt i ansøger om et lån som en informeret forbruger er at kende din kredit score. Din nuværende fiancial situation påvirker direkte din evne til at opnå et lån samt diktere Kvik Lån Om Aftenen delvist din økonomisk frihed i fremtiden. Du skal … Læs mere


Hvad siger lejeloven om vedligeholdelse? | BoligZonen\nNår man indgår en lejeaftale, er det en god ide at have styr på, hvem der har vedligeholdelsespligten i lejemålet, og hvem der som følge heraf skal betale for vedligeholdelse og istandsættelse af lejemålet. Det kræver, at man ved, hvad en vedligeholdelsespligt er. Det kan du læse mere om her, lige som du kan blive klogere på, hvad konsekvensen er, hvis vedligeholdelsespligten ikke overholdes.\nHvad er vedligeholdelse og vedligeholdelsespligt i et lejeforhold?\nNår man taler om vedligeholdelse af en lejebolig, menes der, at man opretholder det lejede i den aftalte stand. Det vil typisk sige, at lejemålet skal holdes i samme stand, som lejemålet var i på overtagelsestidspunktet. Det betyder dermed også, at den som har vedligeholdelsespligten skal vedligeholde lejemålet for almindelig slid og ælde.\nLæs mere om, hvilken stand lejemålet skal være i på indflytningstidspunktet her.\nNår man bruger en bolig, vil der helt naturligt ske en (almindelig) slid og ælde af lejeboligen. Gulvene blive slidt og måske ridset, maling falmer, der kan komme huller i vægge, som følge af ophæng af billeder og lamper, ligesom der kan opstå skader eller mangler, uden at det er nogens skylds. F.eks. kan et køleskab blive nedslidt, som følge af almindelig brug, og dermed stoppe med at køle.\nMen hvem har så ansvaret for at få udbedret fejl og mangler og almindelig slid og ælde? Det er den, som har vedligeholdelsespligten, der har ansvaret for lejemålets stand, og for at vedligeholde og udbedre evt. fejl og mangler og slid og ælde, der måtte opstå på de ting, som hører til under vedligeholdelsespligten.\nSlid og ælde skal altså udbedres af den part, der har vedligeholdelsespligten. Så opstår der en mangel i lejemålet som følge af almindelig brug, er det altså den, der har vedligeholdelsespligten på det punkt, hvor manglen er opstået, der har ansvaret for udbedringen eller fornyelsen samt betalingen heraf.\nEr manglen eller skaden derimod forvoldt af én af parterne, er det dog den, som er skyld i skaden eller manglen, der er ansvarlig for udbedringen. Har en lejer misligholdt lejemålet, så vil lejer altså bærer ansvaret for udbedringen af de forhold, der er opstået som følge af misligholdelsen, uanset om forholdet hører til under udlejers vedligeholdelsespligt.\nVedligeholdelse af et lejemål kan være en større økonomisk byrde. Som lejer er det derfor særlig vigtigt, at holde sig for øje, hvem der har vedligeholdelsespligten i et lejemål, så man er fuldt ud klar over, hvad og hvilke forhold i lejemålet, man har ansvaret for.\nDen del af lejemålet, du har vedligeholdelsespligten for, er du ansvarlig for at vedligeholde.\nUanset om det er lejer eller udlejer der har vedligeholdelsespligten, så vil både lejer og udlejer altid skulle passe på lejemålet og de omkringliggende fællesarealer. De ordensregler der gælder i lejeforholdet vil typisk fremgå en husorden.\nDu kan læse mere om de forskellige vedligeholdelsespligter, og hvem der har ansvaret for hvad her.\nHvad siger lejeloven om vedligeholdelse af et lejemål?\nIfølge lejeloven er det, med undtagelse af vedligeholdelse og fornøden fornyelse af låse og nøgler, udlejer, der har vedligeholdelsespligten i lejeforholdet.\nHar lejer og udlejer ikke lavet en lejekontrakt, hvor andet er aftalt, så vil udlejer altså have hele vedligeholdelsespligten i lejemålet, herunder både den indvendige- og udvendige vedligeholdelsespligt med undtagelse af vedligeholdelse og fornøden fornyelse af låse og nøgler, som påhviler lejer.\nDet betyder, at udlejeren skal stå for hvidtning, maling, tapetsering og lakering af gulve, ligesom udlejer skal holde ejendommen og det lejede forsvarligt ved lige, herunder vedligeholde alle indretninger til afløb og til forsyning med lys, gas, vand, varme og kulde, og sørge for renholdelse og sædvanlig belysning af ejendommen og adgangsvejene til det lejede, ligesom udlejeren skal renholde fortov, gård og andre fælles indretninger.\nVedligeholdelse som følge af forringelse ved slid og ælde skal foretages så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter.\nOfte vil der dog være aftalt noget andet omkring fordelingen af vedligeholdelsespligten i lejekontrakten.\nLejer kan altså sagtens være pålagt en udvidet vedligeholdelsespligt, således at lejer skal vedligeholde mere end lige fornyelse og vedligeholdelse af låse og nøgler.\nSom lejer er det derfor vigtigt, at orientere sig i lejekontrakten, så man er helt klar over, hvilken vedligeholdelsespligt der pålægges.\nLejer kan dog ikke pålægges at vedligeholde eller istandsætte det lejede, så det fremstår i bedre stand end det gjorde på overtagelsestidspunktet.\nHvad sker der, hvis lejemålet ikke vedligeholdes som aftalt?\nHvis lejer er pålagt vedligeholdelsespligten, og lejer underlader at vedligeholde de forhold, der hører til under lejers vedligeholdelsespligt, så vil udlejer kunne pålægge lejer at foretage den nødvendige vedligeholdelse ved at fremsende lejer et skriftligt påkrav med en rimelig frist til at få foretaget vedligeholdelsen.\nEfterfølgende, hvis lejer fortsat undlader at vedligeholde lejemålet på de punkter, hvor lejer har vedligeholdelsespligten, kan udlejer lade vedligeholdelsen udføre for lejers regning.\nI helt ekstraordinære tilfælde vil manglende opfyldelse af vedligeholdelsespligten kunne føre til, at lejeforholdet kan ophæves som følge af lejers misligholdelse (eller vanrøgt).\nDu kan læse mere om udlejers adgang til ophævelse af et lejemål som følge af lejers misligholdelse her.\nEr det derimod udlejer, der har den indvendige vedligeholdelsespligt, vil lejer løbende skulle orientere udlejer, eller dennes vicevært, om, at der er vedligeholdelsesmangler i lejemålet, som udlejer så skal sørge for at få udbedret. Lejer kan nemlig risikere selv at komme til at hæfte for vedligeholdelsen af det enkelte forhold, hvis lejer undlader at gøre udlejer opmærksom på, at der er et forhold, der trænger til vedligeholdelse.\nTilsidesætter udlejer sin vedligeholdelsespligt væsentligt, vil lejer kunne forlange at udlejer udbedrer forholdene. Hvis udlejer ikke udbedrer manglerne efter lejers påkrav herom, vil lejer i visse tilfælde kunne få forholdet udbedret og derefter kræve udbedringsomkostningerne dækket af udlejer. Ofte vil det dog være en bedre løsning at indbringe tvisten for huslejenævnet, som så tager stilling til, om udlejer skal pålægges at udbedre manglerne – inden for en given frist. På den måde undgår man som lejer at iværksætte og betale for udbedringen af manglerne med risiko for, at udlejer ikke kan eller vil betale for det udførte arbejde efterfølgende.\nHvis udlejer på trods heraf fortsat undlader at vedligeholde lejemålet, vil lejer typisk være berettiget til at få sin husleje nedsat.\nI yderste konsekvens vil en væsentlig tilsidesættelse af udlejers vedligeholdelsespligt kunne medføre, at lejer er berettiget til at ophæve lejemålet som følge af udlejers misligholdelse.\nDu kan også rette henvendelse kommunen, som kan have en tilsynspligt, hvis udlejers manglende vedligeholdelse medfører,at tilstanden i og omkring boligen er sundhedsskadelig, f.eks. som følge af svamp.\nDu kan læse mere om lejers adgang til ophævelse af et lejemål som følge af udlejers misligholdelse her.


Epson EH-TW 7100 projektoranmeldelse - Perfect Acoustic\nUdgivet af admin den 2021.01.07.\nEpson fremstiller flere typer lydprodukter, og deres projektorer udvikles konstant. Vi havde den sidste mulighed for at prøve EH-TW 7100 mellemstore hjemmebiografprojektor efter anmodning fra vores kunde. Denne type er ekstremt populær blandt hjemmebiografejere på trods af den relativt høje pris.\nEpson-modellen, en 3LCD, 4K-projektor med en lysstyrke på 3000 lumen, pærens levetid er specificeret af producenten som 4-7 år. (Naturligvis afhænger dette af brugen.) Dette betyder omtrent, at dets levetid er ca. 3.000 timer under normal brug, hvilket kan øges til 5.000 timer i miljøvenlig, ECO-tilstand.\nZoomområdet er 1,62: 1, kontrastforholdet er 2 HDMI 2.0 og 2 USB 2.0-indgange. Én USB-port kræves til Google Chrome, og den anden kræves til Epson Wi-Fi. Ved hjælp af sidstnævnte funktion kan du projicere billedet til projektoren fra en telefon eller computer. Den 6,9 kg kompakte, hvide, pænt buede enhed kan være ideel til ethvert biografrum. Den eneste lille ting ved det udvendige design, der kan være forvirrende for nogle, er den hvide farve, som ikke altid er praktisk i et mørkt biografrum, hvis vi ønsker at opnå fuldstændig mørke. 1080p LCD-projektoren er HDR-kompatibel med pixelskift til UHD-effekt. Det understøtter også HDR10 og HLG. Støjniveauet er meget lavt ved 32 decibel, hvilket slet ikke forstyrrer. Det er også i stand til at levere lyd gennem den 20 Watt indbyggede højttaler. En Bluetooth-forbindelse kan bruges til lydoutput. Vi opdagede også en 3,5 mm analog lydudgang på enheden. Det har ikke indbyggede streamingindstillinger, men du kan købe en Epson ELPAP10 ukontrolleret LAN-adapter til dette.\nTakket være lodret eller vandret objektivskift kan det monteres både vandret og lodret, hvilket letter installationen. Objektivet var let og præcist at justere, og den manuelt justerbare optik gjorde det let. For et billede med en diameter på 2-2,54 meter anbefales det at installere projektoren i en afstand på ca. 2,95-4,77 meter. Dette gør det muligt at betjene det i rum i flere størrelser.\nFjernbetjeningen er gennemsigtig, nem at styre med genvejstaster, og den orange baggrundsbelysning er meget nyttig i et mørkt filmrum. På grund af 3 LCD-teknologien er projektorens farven lysstyrke meget højere end for DLP-projektorer med 1 chip. Kontrastforholdet er 100.000: 1. Du kan også bruge din enhed med et Bluetooth-headset.\nLad os starte filmvisningen!\nTestningen fandt sted i et 28 kvadratmeter stort rum i biografrummet i et familiehus lavet af kælderen. Vi parrede Epson-projektoren med fremragende Dali Epicon-højttalere og Onkyo TX-SR393-modtagere, som blev placeret ca. 3 meter væk fra loftet. Det var virkelig ekstremt hurtigt og nemt at installere.\nVi så først på 3D-computeranimerede 2018-film The Grinch i Blu-Ray 1080p-kvalitet. Der er flere indstillingsmuligheder: Dynamisk, Bright Cinema, Cinema og Natural Mode. Vi valgte den naturlige tilstand. Tonet, afbalanceret farvepalet, fremragende kontraststyring karakteriserede billedkvaliteten. Vi havde en detaljeret, skarp, nøjagtig oplevelse. Der er ingen rammeinterpolationsindstillinger for 4K HDR-indhold, 4K bevægelsesbehandling manglede meget.\nVi fortsatte med at se filmen Horror, og vi screenede det skræmmende arbejde The Prodigy, præsenteret i 2019. Farverne var naturlige, så også bevægelsesledelsen. Der var en vis misfarvning i hudfarverne, farverne i nærbillederne var ikke så fantastiske som i et ægte 4K-billede, og de sorte kunne have været dybere, mere intense. Men bortset fra disse så vi smukke og detaljerede billeder, farverne var også harmoniske. På Blu Ray kunne sorte være smukkere, hudfarven rødere og glattere end på UHD Blu Ray. For UHD Blu Ray-diske er det bedre at vælge en lavere farveopløsning.\nVælg Bright Cinema Mode, når du bruger projektoren i lysere dagslys, og Cinema Mode er ideel i fuldstændigt mørke. Den dynamiske biografindstilling undgås bedre, fordi effekten er for lys og overmættet.\nKan bruges i en moderat oplyst stue, men stærkt lys og lampebelysning anbefales ikke. I en biograf er ordentlig mørkfarvning vigtig, ikke kun for en ægte filmoplevelse, men også for den ideelle drift af projektorer. Du kan gøre rummet mørkere med mørklægningsgardiner, men hvis du ønsker fuldstændigt mørke, anbefales det at placere tykke, tætvævede akustiske gardiner med lydisolerende og sorte egenskaber foran vinduerne. Disse hjemmetekstiler blokerer ikke kun lys, men blokerer også ekstern støj. De er også fremragende til at forbedre akustikken takket være deres lydabsorberende stof.\nUd over det praktiske er deres store fordel, at de også er æstetiske, smukke tilbehør til hjemmet. Det tilrådes at sy et gardin med dobbelt bredde af vinduets bredde, hvis du ønsker en blødt faldende, prangende vinduesdekoration.\nProjektorens forgænger, Epson EH-TW 7000, blev erstattet af vores kunde til den nyere model, så vi kunne sammenligne de to projektorer. Begge 3 LCD-enheder har 4K-teknologi, objektivskifttilstand, 3D-effekt, 1,6x zoom. Diagonalen på 2-2,5 meter kan nydes i en afstand på 2,6-4,3 meter, hvilket gør den ideel til værelser i forskellige størrelser. TW 7100 har et højere kontrastforhold på 100.000: 1, hvilket resulterer i pænere, lysere og rigere farver sammenlignet med TW 7000, som har et kontrastforhold på 40.000: 1. Epson EH TW-7000 fik færre stik, og trigger- og RS232-stik mangler også. Creston-systemet letter integration. 7000 har heller ikke en højttaler. Selvom prisen (ca. 890-1030 EUR) er billigere end 7100-projektoren (1390-1500 EUR), anbefaler vi stadig den nyere model, hvis du vil have sprøde, lyse og afbalancerede farver.\nEpson-projektoren har 2 indbyggede højttalere, hver 10 watt (men forventer ikke meget af filmmusik), og det er let at styre med fjernbetjeningen. I normal tilstand var støjniveauet 32 decibel, i ECO-tilstand blev det reduceret til 21 decibel, så det er en helt stille projektor. Dens installation og indstillinger er meget enkle og producerer lyse, smukke, detaljerede og harmoniske farver. Sorte kunne være pænere, dybere, i Blu Ray-film fik hudtonerne lidt underlige toner. Det kan ikke konkurrere med præstationen fra ægte 4K-projektorer, men EH-TW7100 er en absolut vinder i dette prisklasse.


Nyt Tag i Gellesten ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nNyt tag Gellesten �” Få op til 3 tilbud\nHar du tanker om at skifte dit gamle tag ud og få et nyt tag i Gellesten? Så kan vi hjælpe dig med at spare både tid og penge. Nu tænker du sikkert, hvordan det dog kan lade sig gøre, men det er faktisk slet ikke så avanceret, som man skulle tro. Det hele det handler om at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på et billigt nyt tag i Gellesten. Du kan her på siden læse meget mere om, hvordan det fungerer, og hvordan du skal forholde dig.\nDet er nemmere og hurtigere at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på et nyt tag i Gellesten, end de fleste er klar over. Det første du skal gøre er egentlig blot at gå videre til vores samarbejdspartner, hvor du skal beskrive din opgave så godt som muligt. Dette skal du gøre, så de dygtige taglæggere kan komme med et så konkret bud som overhoved muligt på din opgave. Det kan lyde meget uoverskuelige, men det behøver faktisk ikke at tage meget mere end 5 minutter, før du ikke skal gøre mere andet end at afvente dine 3 tilbud. Kunne du tænke dig at læse mere omkring dette, så anbefaler, at du besøger vores samarbejdspartners hjemmeside.\nDu vil nu inden for et par dage blive kontaktet af vores samarbejdspartner med 3 tilbud på et nyt tag i Gellesten. Det er som før nævnt ganske gratis og uforpligtende, og det betyder, at du ikke binder dig til noget, før du har underskrevet en aftale med tagfirma i Gellesten. Synes du ikke at tilbuddene er attraktive nok, kan du altså altid droppe dem igen. Det er dog oftest rigtig gode og lukrative tilbud på nyt tag i Gellesten, som du vil modtage gennem vores samarbejdspartner.\nSpar penge på nyt tag i Gellesten\nStår du og skal have nyt tag, så vil du helt sikkert gerne spare penge på din opgave, det giver lidt sig selv. En måde du kan spare penge på er ved at indhente op til 3 tilbud på din opgave. Du kan spare penge ved dette, fordi de forskellige tagfirmaer i Gellesten er i konkurrence om at give dig et billigt tag i Gellesten i en god kvalitet. Dette giver altså ofte dig en rigtig god pris på nyt tag, og hvem ønsker ikke det?


VESTHIMMERLAND: Efter mere end to og en halv times forhandlinger, har det nyvalgte byråd i Vesthimmerlands Kommune besluttet, at Venstres Per Bach Laursen de kommende fire år skal være borgmester i Vesthimmerland.\nForhandlinger, der foregik uden Konservative, trak ud, men resultatet blev som forventet. Venstre gik to mandater frem ved valget, hvor Konservative mistede tre mandater, og da mandatfordelingen mellem rød og blå blok ikke ændrede sig i forhold til ved det seneste valg i 2013, selv om Socialdemokratiet havde et kanonvalg, lå det i kortene, at Per Bach Laursen ville ende med borgmesterkæden om halsen.\nTil gengæld lå det på ingen måde i kortene, at SF's Theresa Berg Andersen ville ende som viceborgmester, da hendes parti gik fra fire til to mandater i byrådssalen, men det blev alligevel resultatet af forhandlingen.\nFor en god ordens skyld skal det nævnes, at Per Bach Laursen først officielt tiltræder som borgmester, når byrådet konstituerer sig ved det først kommende byrådsmøde.


Vild med Weekend....og Vildtpostej :: lovemykitchen\nDen vigtigste ingrediens i køkkenet, er kærlighed\nStart > Vild med Weekend....og Vildtpostej\nVild med Weekend....og Vildtpostej\nJan var på jagt i går, og havde en fin buk med hjem søndag eftermiddag.\nJeg har ikke tidligere prøvet at lave vildtpostej - mest fordi jeg ikke har haft en kødhakker. Jeg er, siden sidst Jan havde et dyr med hjem, blevet indehaver af en fantastisk køkkenmaskine, der bare kan det hele.\nJeg gik derfor frisk igang med at hakke lever og hjerte i går eftermiddags - Jeg fik Jan til at rense/ pudse lever og hjerte først. Det er jeg bare ikke vildt med... det var ingen sag at få indvoldene hakket - og svinespæk havde jeg i fryseren.\nSå vi fik vildtpostej til natmad i går :-)\nOpskriften får I her - det er første bud og måske jeg ændrer på den hen af vejen, men som udgangspunkt synes jeg den er ret lækker. Ikke så krydret som min leverpostej, men jeg synes det er vildt smagen der skal være fremtrædende og har derfor kun krydret med salt, peber og ingefær.\nHakket vildtlever og - hjerte kan købes hos slagteren.\nOpskrifter - index\nAlt andet end mad\nCitater og kloge ord\nBillede anvendt under Creative Commons fra Infomastern © 2013 All rights reserved.


Bilfri søndag – Om Odense\nI 1973 blev der indført såkaldte bilfrie søndage. Opfindsomme folk (gen)opfandt derfor hestetaxaen, som her er fotograferet i Søndergade i Odense, hvor Restaurant Postkassen hentede sine kunder på utraditionel vis (Fyens Stiftstidendes pressefotosamling, Stadsarkivet).\nThomas B. Thriges Gade lå øde hen. Det var forholdsvis sikkert at krydse gaden, for der var kun knurrende busser og taxaer. For første gang blev lungerne fyldt med noget, der kunne ligne ren luft, da byen oplevede sin første bilfrie søndag.\nDagen var den 25. november 1973. Energipriserne var på himmelflugt, og det blev nødvendigt at spare. Baggrunden var dyster nok. Der var udbrudt krig mellem Israel og arabiske lande, anført af Syrien og Egypten. Den 6. oktober gik egypterne og syrerne til angreb på Israel. Krigen udløste en oliekrise. De olieeksporterende arabiske lande valgte at reducere deres produktion af olie som svar på Vestens fordømmelse af krigen. Det sendte prisen på olie i vejret og gav enorm usikkerhed verden over.\nEt symbolsk billede på oliekrisen, Hans Mules Gade fotograferet mod Østre Stationsvej på en bilfri søndag den 25. november 1973 (Fyens Stiftstidendes pressefotosamling, Stadsarkivet).\nMed prisstigningerne kom der pludselig fokus på isolering af huse og andre sparetiltag. Regeringen besluttede at indføre bilfrie søndage for at spare på energiforbruget, og vi fik glæden af 11 sådanne søndage i løbet af vinteren.\nDen første bilfrie søndag gav forrygende travlhed: Bybusserne meldte om mindst dobbelt så mange passagerer end på en normal søndag. Taxa og DSB fik også mere at se til. Bytrafikken satte ekstra busser ind. Presset gjaldt alle buslinjer, og da der var størst, kunne det ikke undgås, at der visse steder opstod forsinkelser, men heldigvis havde busserne gaderne for sig selv.\nTil gengæld kunne mange bagere mærke en nedgang i salget, når man ikke kunne køre i bil efter morgenbrødet. Folkebo-bageren manglede således 200 kunder i forhold til normalen.\nDen bilfrie søndag blev en rolig dag for politiet. På hele Fyn blev blot seks noteret for søndagskørsel, to ”regulære” søndagsbilister og fire, hvor der var tvivl om, hvorvidt deres tilladelse var i orden. I Odense snuppede politiet to, der tog chancen og kørte uden tilladelse. Det skete blot en halv time efter, at kørselsforbuddet trådte i kraft søndag morgen kl. 3. De to syndere blev noteret i den sorte bog og fik hver en bøde på 1.000 kr.\nPolitibil på jagt efter trafikanter der trodsede udkørselsforbuddet. Vollsmose Alle på en bilfri søndag i vinteren 1973-1974 (Fyens Stiftstidendes pressefotosamling, Stadsarkivet).\nI de sene nattetimer mellem søndag og mandag blev der pres på gaderne, skrev avisen. ”Bilister, der havde været på familiebesøg eller lignende, og havde udsat hjemkørslen til tidligt mandag morgen”, fik travlt med at komme hjem, men blev overrasket af det meget glatte føre. Den intense trafik skabte ”trafikalt kaos mange steder… ”. For den første bilfrie søndag faldt sammen med et tidligt snevejr.\nByens værtshuse havde håbet på flere søndagsgæster, men blev skuffet. Måske fulgte odenseanerne et af avisens råd, når familien ikke kunne komme på søndagsudflugt. ”Brug dagen til at give bilen en opstrammer”, lød det. Og lederen af Mentalhygiejnisk Forskningsinstitut, dr.phil Eggert Petersen argumenterede for, at bilfrie søndage ikke kun var noget negativt. Nej, det kunne tværtimod rive folk ud af en gammel, indgroet vane og pludselig få dem til at tænke over, hvad de brugte deres fritid til. ”Det kan kun gavne, ikke mindst familielivet”.


Sommerferie i Rørvig – Riddersholm\nHome Nyheder 2016 Sommerferie i Rørvig\nSommerferie i Rørvig\nwebmaster 3. august 2016 5. oktober 2019 Nyheder 2016\nRørvig, 3. august 2016.\nSommerferien blev tilbragt i sommerhuset i Rørvig. Fra midten af juni til begyndelsen af august havde vi næsten konstant glæde af besøg fra familien og venner. Vi boede selv i Citronhuset og gæsterne benyttede Æblehuset og Jordbærhuset. På den måde kunne vi være sammen uden at være alt for afhængige af hinanden.\nHele ideen med at anskaffe tre sommerhuse ved siden af hinanden var kunne tilbyde familie og venner vores gæstfrihed. Vores største glæde er nok at kunne se at vores børnebørn nyder at være sammen som fætre og kusiner.\nFra min egen barndom husker jeg, hvordan min mormor og morfar arrangerede familiesammenkomster, som dengang grundlagde det stække familiesammenhold, som vi nu to generationer senere har. Jeg håber på at vi med sommerhus ideen kan føre denne tradition videre.\nTæt ved vores sommerhusbase har vi Sommerland Sjælland – en stor forlystelsespark for børn og voksne. Som julegave plejer vi at forære alle familiemedlemmerne et årskort til Sommerland Sjælland, og dermed kan vi for hvert besøg udvælge nogle specifikke områder uden at ærgre sig over de ting, vi ikke når i denne omgang.\nEn anden god tradition er at gå til stranden og bade om eftermiddagen og så på hjemvejen gøre ophold ved ishuset ved Skæreby Camping. Det er meget populært blandt børnebørnene.\nDe tre små sommerhuse er også et godt samlingssted for social samvær med vores venner. Det er rart at kunne feste igennem uden at nogen skal køre hjem. Den efterfølgende morgen kan de friske cykle til stranden og tage et hav-bad og derefter køre forbi bageren og købe stort ind til syvsoverne.\nVi håber at kunne vedligeholde den tradition i mange år fremover. Siden vi har solgt det store hus i Virum og flyttet i lejlighed er sommerhusene blevet det fristed, hvor vi kan være mange sammen og stadigvæk have plads nok.


Carapaz viser klassen i Polen | Feltet.dk\n07. august 2020 16:48Foto: Team Ineos\nDet blev sidste års Giro d’Italia-vinder, Richard Carapaz, der løb med sejren på årets første egentlige prøve i Tour de Pologne. Den nye Ineos-rytter lancerede et tidligt angreb, men med nød og næppe lykkedes det ham at holde hjem.\nMens holdets tre Tour de France-vindere kører sammen i Frankrig, viste Ineos’ Richard Carapaz, at han stadig har power i stængerne.\nSidste års Giro d’Italia-vinder kører med rygnummer 1 i Tour de Pologne, og selvom han ikke er forsvarende vinder, har han med en imponerende afslutning og sejr på løbets tredje etape kørt sig i en favorabel position før løbets kongeetape lørdag.\nDen danske verdensmester Mads Pedersen, der forud for dagens etape var i løbets førertrøje, tabte både tid og førertrøje, mens hans landsmand, Jakob Fuglsang, snuppede en fornem fjerdeplads, og den danske Astana-rytter er dermed fint med i kampen om løbets samlede sejr.\nOgså Jesper Hansen (Cofidis), Jonas Vingegaard (Jumbo-Visma) og Casper Pedersen (Sunweb) kom ind i samme tid som dagens vinder, og ligesom Jakob Fuglsang har de nu alle tre ti sekunder op til løbets førende rytter.\nEfter to særdeles begivenhedsrige men dog forholdsvis flade etaper, ventede Tour de Polognes første egentlige bjergetape fredag løbets 149 tilbageværende ryttere.\nEn temperatur på op mod 30 grader mødte rytterne på startstregen i den sydpolske by Wadowice, der ligger for foden af de silisiske bjerge.\nQuentin Jauregui (AG2R), Kamil Gradek (CCC), Taco van der Hoorn (Jumbo-Visma) og Patryk Stosz (Polen) slap relativt ubesværet afsted allerede fra start på dagens etape, og ved dagens første stigning efter 25 kilometer havde de skabt sig et forspring på 3.20.\nI feltet herskede der umiddelbart ro og mag, men på dagens anden kategoriserede stigning stak Jakob Fuglsang og Thomas de Gendt (Lotto) af fra feltet. De fik følgeskab af Maciej Bodnar (Bora) og Jonas Rutch (EF), og selvom den aggresive kørsel i første omgang så spændende ud, holdt det ikke længe, inden først Fuglsang lod sig falde tilbage til feltet, og kort efter gjorde de tre øvrige forfølgere det samme.\nOgså Laurens de Vreese forsøgte sig undervejs, og selvom Astana dermed med al mulig tydelighed fik vist, at de havde tænkt sig at lave løjer, var feltet samlet bag de fire udbrydere med 80 kilometer igen.\nI feltet var det hårdt prøvede Deceuninck-Quick Step, der tog kontrol, og mens Jauregui måtte slippe helt forrest, blev den nu reducerede frontgruppe holdt i et jerngreb af det belgiske storhold.\nPå dagens syvende og sidste kategoriserede stigning satte Taco van der Horn sine to udbrudskollegaer. I feltet var Deceuninck stadig i front, men der blev ikke lagt voldsomt pres på, før Lotto-Soudals hjemmebane-håb, Tomasz Marczynski, angreb.\nPeloton still together, 50km to go. A tough stage in the hot sun #tdp20 pic.twitter.com/bjzJmimje4\nMarczynski fik hurtigt kontakt til Stosz, mens først Van der Hoorn og siden Gradek rundede toppen foran ham. Bagved trak Remco Evenepoel selv feltet over toppen, og selvom det tyndede lidt ud i feltet bagerst, kunne de fleste stadig sidde med.\nPå nedkørslen fik flere ryttere atter kontakt til feltet, som samtidig halede ind på de tre foranliggende. Da rytterne kørte ind i målbyen Bielsko-Biala var Taco van der Hoorn eneste mand foran feltet. Det varede dog ikke længe, for så stak australske Nathan Hass (Cofidis).\nCofidis-rytteren fik hurtigt kontakt til Van der Hoorn, men han havde ikke tid til at vente på hollænderen, som han kørte direkte forbi. Det lod til at være dødsstødet for Van der Hoorn, der lod sig opsluge af det store felt.\nHaas havde til gengæld fået fornyet mod på tilværelsen, og efter blot et par kilometers kørsel havde han skabt sig et forspring på næsten et minut. Med 21 kilometer til mål krydsede australieren for første af i alt fire gange målstregen med 50 sekunder i banken.\nForrest i feltet gik Bora-hansgrohe frem og gav en hjælpende hånd til Deceuninck-Quick Step, og det blev dyrt for Haas. På få kilometer blev hans forspring reduceret, og selvom han i længere tid fik lov at ligge 20 sekunder foran feltet, blev han med otte kilometer igen hentet.\nDen 7,5 kilometer lange omgang i Bielsko-Biala bød på en kort stigning og en efterfølgende kort nedkørsel, og mens Ineos og Astana bevægede sig frem i feltet, måtte man se langt efter den danske verdensmester og løbets førende rytter, som lod til at være faldet fra.\nMed to kilometer til mål forsøgte Olivier Le Gac (Groupama-FDJ) sig, men han blev hentet, som det decimerede felt kørte ind på den sidste kilometer. Her var det Diego Ulissis UAE-tog, der lagde pres på, men i den modsatte side af vejen angreb sidste års Giro-vinder Richard Carapaz (Ineos), og ecuadorianeren fik et hul på 10-15 meter.\nDeceuninck-Quick Steps Davide Ballerini forsøgte at lukke hullet, men nærmest øjeblikkelig ramte han en mur, og så måtte UAE’s Diego Ulissi i stedet forsøge at lukke. Det var italieneren meget tæt på at have held med, for mælkesyren var nærmest på vej ud af ørerne på Carapaz. Det lykkedes dog med næd og næppe den for ecuadorianeren at holde hele vejen til stregen, hvor Ulissi, Rudy Molard (Groupama-FDJ) og Jakob Fuglsang kom bragende.


Billige flyvninger fra San Salvador til Gulfport med www.skyscanner.dk\nFly San Salvador - Gulfport\nFlyinformation San Salvador til Gulfport\nFlyrejsens varighed i gennemsnit, samlet distance 1888 kilometer\n7 t 27 min.\nHvor mange lufthavne er der i Gulfport?\nDer er én lufthavn i Gulfport: Gulfport.\nHvor lang tid tager det at flyve fra San Salvador til Gulfport?\n7 t 27 min. er den gennemsnitlige flytid fra San Salvador til Gulfport.\nHvor mange flyselskaber flyver fra San Salvador til Gulfport?\nDer er ingen flyselskaber, der flyver direkte fra San Salvador til Gulfport.\nSammenlign fly fra San Salvador til Gulfport, og find billige flybilletter med Skyscanner\nSkyscanner er en hurtig og enkel rejsesøgemaskine, der er nem at bruge. Vi sammenligner hundredvis af fly fra alle større flyselskaber og rejsebureauer, og finder de billigste flyrejser og bedste tilbud på flybilletter fra San Salvador til Gulfport til dig.\nHvornår er bedste tidspunkt at booke flybilletter fra San Salvador til Gulfport?\nFølg priser på flybilletter til Gulfport nemt og enkelt: Tilmeld dig Skyscanner pris agent.\nLeder du efter sidste minut flybilletter? Få tips til hvordan du finder last minute flybilletter til San Salvador.\nNyttig information inden du booker flyrejser fra San Salvador til Gulfport:\nAfstand fra San Salvador til Gulfport\nRejsetid fra San Salvador til Gulfport\nHvilke flyselskaber har de billigste flybilletter fra San Salvador til Gulfport\nHvilke flyselskaber har direkte fly fra San Salvador til Gulfport\nTrack dit fly ved at tjekke ankomst og afgangstider fra San Salvador til Gulfport\nDownload Skyscanners populære og gratis app, og følg dit fly med live fly tracker updates. Vi holder dig opdateret med seneste rejseinformation, og sender vigtige opdateringer om din flyrejse fra San Salvador til Gulfport.\nVil du finde hotel i Gulfport? Eller har du brug for at leje bil i Gulfport?\nSammenlign priser på hotel og billeje med Skyscanner – vi finder de bedste hotel og billeje priser i Gulfport til dig – hurtigt og effektivt.\nBilleje fra Gulfport