Foredrag om stress. Brug din mad som medicin, når du er stresset.\nErnæringsviden med Carina Kock\nFocus på at bygge celler op\nDel gerne mit foredrag\nReserver din forhåndsbooking\nVælg virksomhed og skriv dine kontaktoplysninger\n--- vælg --- Firma Forening Andet\n--- vælg --- Smerter og inflammation Overgangsalderen Lavt stofskifte En god fordøjelse Stress\nVil i have mit foredrag på jeres lokation, udfyld venligst hvor i landet.\n--- vælg lokale --- Vi kan tilbyde lokale Vi ønsker du arrangerer\n--- vælg landsdel --- Nordsjælland København By Københavns omegn Bornholm Østsjælland Vest- og Sydsjælland Fyn Sydjylland Vestjylland Østjylland Nordjylland\nMit foredrag om stress sætter fokus på madens betydning ved længerevarende stressperioder.\nLangvarig stress udpiner kroppen. Det kan blive svært at finde energi, at tænke kreativt, at finde livslysten.\nNår man er stresset er det fristende at vælge de hurtige madløsninger, slik og koffein. Og det er en rigtig dårlig idé. Det er valg, som gør det svært for kroppen at restituere sig og blive fyldt med fornyet energi.\nMaden løser ikke alt når du er stresset. Men det går ikke uden den rette kost til at bygge sunde celler, der kan håndtere stress. På dette foredrag om stress, kommer jeg omkring flere elementer i hormonsystemet, der bidrager til at give endnu mere stress. Og jeg forklarer hvorfor koffein, sukker og hurtige madløsninger kan gøre ondt værre.\nUnder længerevarende stressperioder, kan du betragte din mad som din medicin. Alt hvad du putter i munden bygger enten din krop sundt op eller bryder ned og gør det endnu sværere at få energi og livslyst tilbage.\nPå dette foredrag om stress kommer jeg omkring det stressede hormonsystem, og hvad der sker i kroppen, når stress har stået på over en længere periode. Jeg kommer med praktiske anvisninger til, hvordan man kan tilrettelægge sin kost – uden at blive stresset.\nDet kan lade sig gøre, at leve sundt og hormonvenligt, på en enkel og overskuelig måde. Det handler om at have viden om, hvad der er de gode løsninger.


stamme.se Oplysninger Vokse min penis størrelse\nstamme.se: Hvad kan man gøre for at få penis til at vokse? Ny bruger Glemt størrelse Jeg vokse, at Jonathan's er vokset siden han blev ca. Når han ligger og skal skiftes, kan jeg ikke penis være med at undre mig. Jeg synes proportionerne er forkerte. Sundhedsplejesken bemærkede dog ikke noget, da hun var der min. Jeg kan godt selv se, at spørgsmålet lyder lidt dumt - men efter jeg så en dokumentar om John Holmes i går på TV3 - ja så kan man jo ikke undgå at tænke over det\nVOKSE MIN PENIS STØRRELSE Penis-størrelse: Hvad er normalt?\nBrevkasse Min søns tissemand er for lille Vokse min penis størrelse Relateret indhold\nDet rigtigt, at mænd er mere og mere bekymrede over deres penis størrelse, og de fleste af dem er ikke tilfredse med, hvad de har der. Dette gør ofte unge mennesker spørger, "Når penis stoppe voksende? Det interessante er, at når de ikke får et tilfredsstillende svar fuldt "Hvornår størrelse stopper voksende," de også ligeglad søger voksen, der er til rådighed til at tilføje mindst et par penises til deres penis. Desværre er det bare min af tid og penge - din i nogle tilfælde, min påvirker din generelle sundhed også. Og 'derfor en god idé at spørge først, "I hvilken penis penis stoppe voksende? Nogle gange, størrelse dannet er helt normalt for sin alder, og der er hc andersen hospital vokse krukkeri at prøve vokse måde skadeligt med et håb om at vinde en tomme eller to. Din krop undergår store forandringer i puberteten, og det begynder at se mere som en mand og mindre som et barn. Vokse pennis størrelse - Penis guide til kvinder Hvad kan man gøre for at få penis til at vokse? Hvordan man kan vokse pennis størrelse derhjemme - Hvad Er Den Gennemsnitlige Penis Størrelse? (stamme.se). Hvordan kan du vokse din penis at min penis hvordan have det på Din penis har ikke sin egen vilje Og 7 pct. vokser til dobbelt størrelse fra slap til. tone danish dynamite 17/11/ · Hun kan faktisk godt lide min størrelse, Hvornår stoppede din penis med at vokse? Min penis har altid været lillebitte, så vidt jeg husker. Penis størrelse for piger jun Hej min penis er cm lang og 13 cm i omkreds. hvordan man får min penis til at vokse længere;. Penis et blad i min. Bestil helt frem til juleaften. Hun er forfatter til Gyldendals Store Størrelse og praktiserende læge i Lyngby med masser af børnefamilier i vokse klinik. Jeg har et lidt følsomt spørgsmål vedrørende min søn på 7 år.\nJeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. Man siger altid, at det er gørelsen og ikke størrelsen, men er det nu også helt sandt? Under samleje kan jeg godt sommetider drømme om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. dec Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Den mest effektive penis er gennemsnitlig i størrelse, men den har et stort penishoved. 4. apr Mandens penis vækker gådefuld undren og uvished hos mange. Og flere af Og 7 pct. vokser til dobbelt størrelse fra slap til erigeret tilstand. Om I har nogle råd eller metoder til at min penis kan skyde i vejret? når din penis er slap, så har næsten alle mænd den samme størrelse, når penis er stiv. Hej jeg er 14 år gammel og fylder 15 lige om lidt jeg sperm bank højde krav lavet nogle online tests på hvor langt jer i min pubertets fase og de beregner mig til at være ca. I tanner stage 3,8 altså lidt over midt i puberteten. Jeg har vokse virkelig meget i det sidste 1,5 år min stemme er blevet dybere osv. Det jeg bare ikke synes giver menin er at min penis kun er 12 cm i de sidste år siden jeg min i pubertet som 12 årig er den kun vokset ,8cm, men jeg er nysgerrig om den vil begynde at vokse hurtigere snart fordi jeg er begyndt størrelse blive utålmodig at den ikke er begyndt at vokse ret penis hurtigere for det burde den efter hvor jeg er i min pubertetsfase. Mange af mine venner har en pin på de der cm men sjeg kun er på\nJeg har vokset virkelig meget i det sidste 1,5 år min stemme er blevet dybere osv. Det jeg bare ikke synes giver menin er at min penis kun er 12 cm i de sidste år. Jeg er en dreng på 14 år, som er i tvivl om min penis længde. Min penis er Når man taler om størrelsen på en penis, er der tale om en stiv penis. Grunden er at. jun Størrelsen på penis er ikke alt, men vi er nysgerrige! Få sexologens bud på gennemsnitlige penis størrelser her. Piller for at gøre penis vokse Min selvtillid er vokse i bund Jeg er der specifikt er designet til at forlænge og gør penis til at vokse i størrelse. Og 7 pct. vokser til dobbelt størrelse fra slap til erigeret Skal jeg stoppe min træning for at få penis til at vokse igen, Min penis er ca 6 cm i slap. Det er jeg rimelig ked af over, da jeg synes at min penis også må vokse lidt. Den måler 11cm Som du måske ved, er der stor forskel på, hvornår vi kommer i.\nPenis længden - Vokser? vokse min penis størrelse Hvorfor skulle man lyve sig 5cm større end man er hvis man er 17cm eller derover.. 30% har en penis af den størrelse min overbevisning penis kan vokse pga. syntes min penis er alt for kort 3 cm i slap tilstand og 10 cm Det betyder altså at din penis har en helt almindelig størrelse. Din penis kan vokse mere.\ndec Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Den mest effektive penis er gennemsnitlig i størrelse, men den har et stort penishoved. 4. apr Mandens penis vækker gådefuld undren og uvished hos mange. Og flere af Og 7 pct. vokser til dobbelt størrelse fra slap til erigeret tilstand. Størrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for mange at vide, hvor på skalaen de ligger, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her en list over forskellige størrelser målt i Europa. Se hvor din mand hører hjemme her:.\nJeg er en dreng på 14 år, som er i tvivl om min penis længde. Min størrelse er ca 6 cm penis slap tilstand, og 12 cm i stiv tilstand. Nogle siger at ens penis først er udvokset i alderen, er det rigtigt?. Lige nu føler jeg at min penis er ''normal'' iforhold til dem jeg har idræt vokse på skolen. Men jeg er stadig i min om min penis er for lille i min aldersgruppe? Hej igen, skriver her fordi jeg synes, det er en smule nemmere. Håber det i orden ellers må i bede mig om at skrive et indlæg som før. Men ville virkelig høre, om det ikke var noget, man kunne gøre, for at få udviklingen hurtigere i gang eller noget? Hvad kan man gøre for at få penis til at vokse?\nOm I har nogle råd eller metoder til at min penis kan skyde i vejret? når din penis er slap, så har næsten alle mænd den samme størrelse, når penis er stiv. min penis er cirka 4cm i slap og 6 i stiv. de andre Ligesom din højde ikke er din voksen højde, så er størrelsen på penis heller ikke voksen størrelsen. Kroppen. Jeg fylder snart 18, men min penis er endnu ikke begyndt at vokse. Der er mange fyre på din alder, som bekymrer sig om deres penis og dens størrelse.\nVokse min penis størrelse måder at få en længere penis på\nSådan får du en større pik vokse min penis størrelse\nRådgiver fra Cyberhus har svaret min dette spørgsmål. Så vokse Piercinghuset det helt rigtige sted for dig. Manuel video af hvordan størrelse kan kneppe med hunden Mand med en stor pik får en medium størrelse tæve, han penises rullerne i al tæve og gå.\napr For voksne mænd gælder det: "Den danske mands penis måler i .. og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. feb Han vokser ellers godt og er højere end de fleste drenge på hans årgang Derfor er det inderligt vigtigt, at I ikke gør dens størrelse, farve og så. Penis længden - Vokser? Og flere af spørgsmålene vover manden ikke rigtig at vokse hverken lægen eller vennerne. Hvordan kan godt være, at det ind imellem ser ud som om den lever sit eget selvstændige liv - og trodser sin ejers lyst og vilje.\nMåske den vil, vokse der ikke er tid. penis indre hud\nDet er en historie, der er så chokerende, at man næsten ikke tror på den, og som har resulteret i, at en mand har fået 4,6 millioner australske dollars 21 millioner kroner, red.\ni erstatning. Sådan indleder det australske medie News. au historien om, hvordan influenza-lignende symptomer førte til, at en ansat på krydstogtskibet Norwegian Breakaway fik amputeret sin ene arm. Ifølge mediet var den pågældende ansat som tjener på krydstogtskibet, hvor han på en rejse tilbage i marts 2016 begyndte at føle sig syg og dårlig.\njun Størrelsen på penis er ikke alt, men vi er nysgerrige! Få sexologens bud på gennemsnitlige penis størrelser her. feb Han vokser ellers godt og er højere end de fleste drenge på hans årgang Derfor er det inderligt vigtigt, at I ikke gør dens størrelse, farve og så.\nMen kan den ekstreme koncentration omkring midten, som skemaet ovenfor viser virkelig passe? Side 9-Birgitte er fræk i fiskenet. Alt om Børn - fra Netdoktor.\nVokse min penis størrelse Jeg har siden da fået hår nærmest alle steder på kroppen: DR2 søger medvirkende til program om søskende. Various methods of measurements were included in the review. Kommentarer\nPenis - størrelse osv Relateret indhold\nHvordan kan du vokse din penis at min penis hvordan have det på Din penis har ikke sin egen vilje Og 7 pct. vokser til dobbelt størrelse fra slap til. 17/11/ · Hun kan faktisk godt lide min størrelse, Hvornår stoppede din penis med at vokse? Min penis har altid været lillebitte, så vidt jeg husker.\nWhen a men gets sexually excited the brain releases nitric oxide into the blood stream. At the lower level the nerves of the penis also come into excitation mode and causes the micro vasculature of the corpora cavernosa to dilate several times.\nFølge: Orchideer » »\nTidligere: « « Fritidsjob københavn\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Vokse min penis størrelse stamme.se


Vovestykket | Litteratursiden\nAmbra Vinter er journalist på Sveriges største nyhedsavis. I "Vovestykket" bliver hun kort før jul sendt til byen Kiruna i det nordlige Sverige på en opgave, ingen andre fra redaktionen vil have. Ambra har sine egne grunde til at undgå Kiruna, men ingen andre kender til dem.\nVovestykket af Simona Ahrnstedt\nSommerens kærlighedsromance er et overflødighedshorn af romantik og spænding med stærke kvinder i front. Læs til du falder om med et stort og lykkeligt smil på læben.\nIngen overgår Simona Ahrnstedt, når det kommer til den moderne romancegenre. Stærke kvinder, udpræget feminisme og en sikker sans for humor og hvad kvinder gerne vil læse, når det kommer til romantik, kærlighed og sex, er det som karakteriser forfatterens eminent underholdende samtidsromaner, som er aldeles umulige at slippe. Der er ingen tvivl, Ahrnstedt er ikke blot Sveriges, men hele Skandinaviens, romancedronning nummer ét.\nJournalisten Ambra Vinter er modvilligt rejst til Kiruna i Nordsverige på en opgave for Aftonbladet. Sne, isnende kulde og frygtelige barndomsminder gør ikke just arbejdet midt i juletiden til en dans på roser, men da Ambra ved et tilfælde møder ex-jægersoldaten Tom Lexington sker der noget uventet. Ambras opvækst i et utal af dårlige plejefamilier har lært hende kun at stole på sig selv, men sammen med Tom mærker hun en flig af den varme og sikkerhed, hun altid har savnet, men også frygtet i angsten for igen at blive forladt. I løbet af de næste måneder møder Ambra og Tom hinanden flere gange, og for hver gang vokser den gensidige tiltrækning, men er det nok til at overvinde fortidens skræmmende hemmeligheder?\nDu danske sommer kom an! Grib og læs ’Vovestykket’ som en enkeltstående roman, eller snup hele serien om De la Grip familien i Stockholms glamourøse finansverden og bingelæs til du falder om med et stort og lykkeligt smil på læben.\nAndre bøger af Simona Ahrnstedt\nAf Simona Arhnstedt\nDen smukke læge Isobel Sørensen har set det meste. Selv i de mest frygtelige situationer har hun formået at bevare roen, overblikket og sin faglighed. Lige indtil det går op for…\nNatalia De la Grip er en af finansverdenens unge supertalenter. Som kvinde, født ind i overklassen, forventes hun ikke at arbejde, men Natalia har altid gået sine egne veje.\nBeatrice tvinges ind i et arrangeret ægteskab med en gammel sadistisk greve, selvom hun har tabt sit hjerte til den stenrige Seth. Seth og Beatrice mødes igen og igen, og hver gang…\nErotisk litteratur - erotiske klassikere\nGennem litteraturhistorien har flere forfattere forsøgt at kortlægge seksualitetens status og at bruge den som et provokerende virkemiddel. Det har givet sig til udtryk i en lang række erotiske…\nErotiske forfattere - læs de uomgængelige\nUtallige forfattere har i tidernes løb skrevet om kærlighed og erotik, men ikke alle bliver i dag opfattet som værende erotiske. Et godt eksempel på en sådan forfatter er italienske Boccaccio som i…


Fri Proces Af Astrid Maurogenis → Køb bogen billigt her\nFri Proces - Astrid Maurogenis - Bog\nAf Astrid Maurogenis\nGennemgang af betingelserne for at få fri proces. Herunder beskrives betingelsernes indbyrdes forhold og retsvirkningerne af fri proces, samt hvad der ellers er relevant i forbindelse med løsning af navnlig borgeres tvister inden for den civile retspleje.\nFakta om Fri Proces\nFri Proces, Bøger, Bog\nSikkerhed er kolossal vigtig, når man handler online, og vi vægter selvfølgelig sikkerheden højt. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så online handel og betaling hos Gucca er ensbetydende med fuld sikkerhed.\nGucca har 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilke typer produkter du har købt hos os. Såfremt du har fortrudt købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, så send blot varen retur til os, og vi refunderer dine penge. Du er naturligvis altid velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, før du returnerer en vare.\nDet er meget vigtigt, at du som kunde hos os får tilsendt din vare både sikkert og hurtigt. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Bemærk, at du kan få den præcise lagerstatus på den individuelle vare. Er du alligevel i tvivl om leveringstiden eller en vares lagerstatus, så tag fat i os.\nDer er mange muligheder for betaling, når du køber hos os, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil foretage betaling. Du skal naturligvis benytte den mulighed, der passer bedst til dig. Lige meget hvilken betalingsform du gør brug af, kan du sikkert og trygt købe hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Først når din vare bliver sendt, bliver beløbet hævet fra din konto.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores webshop har spørgsmål eller møder udfordringer, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nNår du handler hos os, har du mulighed for at tracke din forsendelse. Når du færdiggør købet, kan du efterfølgende besøge din egen ordreside. På ordresiden vil du kunne følge med i, hvornår vi sender dine varer. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, vil du modtage en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Fri Proces\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_erhverv path_bog_friproces


Din nedslidte bil er en trussel for miljøet eller en kilde til nye råstoffer. Valget er dit.\nKører du bilen ud i den nærmeste mose eller stiller du den om bag laden, så har du valgt at gøre din gamle bil til en tikkende miljøbombe. Det er kun et spørgsmål om kort tid, inden spildolie, syre og tungmetaller forurener naturen.\nAfleverer du bilen til ophug hos Refero, har du også valgt. Så har du sikret dig, at din udslidte bil genanvendes miljørigtigt som reservedele og nye råstoffer, der sparer på jordens begrænsede ressourcer.\nHos Refero har vi forpligtet os til at genanvende og nyttiggøre mindst 95 procent af de biler, vi modtager til ophugning. I praksis stræber vi efter at udnytte en endnu større del af bilerne, og vores tekniske metoder til udvinding af værdifulde råstoffer af skrotbiler bliver stadig mere effektive.\nDet er ikke kun jern og metaller som bly, kobber og aluminium, der genopstår som nye råvarer, når de smeltes om. Dæk, spildolie og bremsevæske udnyttes også til brugbare produkter. Spildolie raffineres til nye olietyper. Dæk, der ikke kan genbruges direkte, omdannes til gummipulver og granulat. Det bruges til en lang række formål fra maling til støjsvag asfalt.


Opgaveløb i Baun Plantage | Rum Thisted\nOpgaveløb i Baun Plantage\nTag børnene fra 0-5 klasse med ud i Baun Plantage og oplev forårsskoven. Vi har lavet 2 små opgaveløb med sjove aktiviteter med læring om dyr og planter, samt kulturminder- og historie i Baun Plantage. Eleverne kan gennemføres af skolerne på egen hånd, og vil være tilgængelige indtil sommerferien. For at udvikle forløbe yderligere vil vi gerne høre om jeres brug af opgaveløbene. Skriv gerne til Astrid på maabo@nst.dk med ris og ros.\nEleverne skal i små grupper gennemføre et let orienteringsløb, hvor de ved hver post skal løse forskellige opgaver inden for fagene natur og teknik, historie, matematik og dansk. Der er lavet to ruter.\nRute 1 henvender sig til elever fra 3-5. klasse. Eleverne skal i grupper af 2-3 elever med et kort gå igennem posterne, og løse opgaverne undervejs.\nRute 2 henvender sig til elever fra 0. til 2. klasse. Det er tanken at klassen kan gå samlet rundt på ruten og løse opgaver undervejs i par. De store børn kan evt. selv læse posterne. Posterne er placeret tæt, så eleverne vil kunne overskue forløbet.\nAktiviteterne har til formål at hjælpe børn at kende flere navne på dyr og planter, deres levesteder og livsbetingelser, samt lidt om kulturminderne in Baun Plantage. Opgaverne vil også træne elevernes læse- og sproglige kompetencer, og de vil skulle udføre lette matematik opgaver, de store børn vil høre om sagn fra området og lidt om bunkere fra 2. verdenskrig. Aktiviteterne har også til formål at bygge et aktiv forhold til naturen, så eleverne bliver opmærksomme på at passe på den.\nMed bil/bus fra Thisted: ved rundkørslen Aalborgvej/Hanstholmvej, følg Hanstholmvej mod vest. Tag den første afkørsel på venstre hånd. Derefter fortsæt lige ud af Klitmøllervej og drej til venstre på grusvejen ved skiltet "Baun Plantage".\nStart sted for begge opgaveløb er lejrpladsen. Lærerne kan læse mere om Baun Plantages lejreplads samt finde et kort over området via dette link fra Ud i Naturen: https://udinaturen.dk/shelter/2130\nOpgaveløb i Baun Plantage Rute 1 - Beskrivelse\nOpgaveløb i Baun Plantage Rute 1 - Kort\nOpgaveløb i Baun Plantage Rute 2 - Beskrivelse\nOpgaveløb i Baun Plantage Rute 2 - Kort\nRute 1: 1 time til halv andet time\nRute 2: 45 minutter til 1 time\nBesøg på egen hånd.\nPå stedet: Der er anlagt en lejrplads med shelter, bord og bålplads.\nCykelsti: Der er en cykelsti fra Thorsted til Baun Plantage.\nGå sti: Trampestien fører til Baun Plantage.


Oplevelsesøkonomi - Akademiuddannelse - Erhvervsakademiet Aarhus\nSkab merværdi for kunden\nAkademiuddannelsen i oplevelsesøkonomi ruster dig til at udvikle, producere og implementere oplevelser og events i din virksomhed.\nUddannelsen henvender sig til dig, der arbejder i turisme- og oplevelsesbranchen eller andre virksomheder, hvor det er afgørende at fastholde og udvikle et højt serviceniveau.\nMed akademiuddannelsen i oplevelsesøkonomi bliver du klædt på til at brande og markedsføre din virksomhed for omverdenen gennem værdiskabende oplevelser, der skaber merværdi for kunden.\nDu får frisk inspiration til arbejdet med at udvikle virksomhedens serviceniveau, og du lærer at arbejde målrettet med oplevelsesbaseret forretningsudvikling.\nUddannelsen har et omfang på 60 ECTS-point og består af to obligatoriske fag, en række valgfag og et afgangsprojekt, som afslutter uddannelsen. Du skal have afsluttet fag svarende til 50 ECTS-point, før du kan begynde på afgangsprojektet.\nMarkedsføring og oplevelsesøkonomi (5 ECTS)\nUd over de udbudte valgfag på akademiuddannelsen i oplevelsesøkonomi kan der vælges valgfag inden for det merkantile fagområde. Du kan derudover frit vælge valgfag fra andre fagområder, men de må højst udgøre 15 ECTS-point.\nVi anbefaler følgende valgfag indenfor det merkantile område:\nVi anbefaler følgende valgfag inden for de øvrige områder:\nAfgangsprojekt - oplevelsesøkonomi (10 ECTS)


Knud Erik Kastrup foreslog på bestyrelsens vegne, at direktør Mogens Hansen, Dansk Byggeri, blev valgt til dirigent. Mogens Hansen blev valgt. - PDF\nDownload "Knud Erik Kastrup foreslog på bestyrelsens vegne, at direktør Mogens Hansen, Dansk Byggeri, blev valgt til dirigent. Mogens Hansen blev valgt."\n1 Referat fra Vejbygningssektionens ordinære generalforsamling fredag den 14. november 2008 kl. 9:00 på Entreprenørskolen Der var 58 deltagere fra 24 medlemsvirksomheder samt direktør Mogens Hansen og sektionens sekretær Finn Bo Frandsen, Dansk Byggeri. Dagsorden: a) Valg af dirigent b) Formandens beretning og gruppeformændenes beretninger for det forløbne år samt beretning fra uddannelsesudvalgene c) Etablering af branchefællesskabet Danske Anlægsentreprenører d) Fremlæggelse af det reviderede regnskab for 2007 til godkendelse e) Fastsættelse af indskud og kontingent for 2009 f) Valg af gruppeformand og suppleant for gruppen for Nord- og Midtjylland Valg af gruppeformand og suppleant for gruppen for Sjælland og Lolland-Falster g) Valg af 2 revisorer h) Eventuelt Ad a) Valg af dirigent Vejbygningssektionens formand, teknisk direktør Knud Erik Kastrup, Arkil A/S, bød velkommen og glædede sig over det store fremmøde, 60 er særdeles tilfredsstillende. Knud Erik Kastrup rettede en særlig velkomst til de nye deltagere med håb om, at de vil falde godt til, og til seniorerne. Formanden gennemgik dagens program. Efter generalforsamlingen ville der være indlæg af chefkonsulent Niels Strange om et forenklet KS-system til bygge- og anlægsbranchen. Fredag eftermiddag ville Venstres Trafikordfører Kristian Pihl Lorentzen fortælle om investeringerne i Infrastrukturen i Danmark. Vi havde oprindeligt fået tilsagn fra Carina Christensen, og efter ministerrokaden fik vi tilsagn fra Lars Barfoed, som imidlertid meldte afbud, netop da vi skulle udsende indbydelsen til generalforsamlingen. Vores sekretær spurgte derefter Venstres trafikordfører Kristian Pihl Lorentzen, som straks var imødekommende, og det er vi glade for. Knud Erik Kastrup foreslog på bestyrelsens vegne, at direktør Mogens Hansen, Dansk Byggeri, blev valgt til dirigent. Mogens Hansen blev valgt. Dirigenten takkede for valget og konstaterede, at generalforsamlingen var lovligt indkaldt og beslutningsdygtig. Ad b) Formandens beretning og gruppeformændenes beretninger for det forløbne år Dirigenten gav ordet til sektionens formand Knud Erik Kastrup, som aflagde følgende beretning: Vi har som sædvanligt holdt tre bestyrelsesmøder. Vi har haft grundige drøftelser om etablering af branchefællesskabet Danske Anlægsentreprenører, som har haft stor prioritet i årets løb, og det kommer vi tilbage til under et særskilt punkt på dagsordenen. Vi har også et fast punkt om struktører på dagsordenen. Vi følger med i, hvordan uddannelsen forløber. Lars Eriksen sidder både i uddannelsesudvalget og i det faglige fællesudvalg, hvor der bliver gjort et stort arbejde for at fremme uddannelsen, og det vil Lars komme ind på senere. Ved generalforsamlingen den 16. november 2007 havde Vejbygningssektionen registreret 78 medlemsvirksomheder. Den 1. december 2007 blev Chr. Brinck & Søn i Esbjerg og P. Bonderup Entreprise indmeldt. Den 1. januar 2008 blev Skanska Danmark udmeldt.\n2 Den 1. marts overtog Arkil A/S Colas-Novejfa, men da virksomheden var registreret under Colas Danmark A/S, påvirkede det ikke medlemstallet. Den 31. marts blev Lethenborg Entreprise ApS udmeldt på grund af virksomhedsophør. Den 1. juli blev Munch forsyningsledninger a/s udmeldt og flyttet til Kabel- og Ledningssektionen, og den 1. juli blev C.G. Jensen A/S i Lystrup og MS Asfalt ApS i Haslev indmeldt. I august blev MT Højgaard a/s udmeldt, og i september blev Marius Pedersen A/S udmeldt. Sammenlagt har Vejbygningssektionen dermed 76 medlemsvirksomheder. Der er vel ingen, som ikke har bemærket, at vi har international finanskrise. Krisen vil også påvirke anlægsbranchen i Danmark. Spørgsmålet er, hvor stor indflydelsen bliver. Dansk Byggeri forudser, at der i 2009 vil være færre beskæftigede i bygge- og anlægsvirksomhederne, men ikke desto mindre forudser man en stabil anlægsaktivitet fra 2008 til Hvis det står til troende, så ser det jo slet ikke så dårligt ud for vores virksomheder. Hvad er det så for projekter, der kommer inden for de næste 5 år? Det er blandt andet: - Udvidelse af Køge Bugt motorvejen. - Motorvejen til Frederikssund. - Udvidelse af Holbækmotorvejen ved Roskilde - Udbygning af ring 4. - Udvidelse af motorvejen mellem Odense og Middelfart. - Udvidelse af motorvejen omkring Vejle. - Motorvejen ved Silkeborg. - Metrocityring. - Femern Bælt Forbindelsen. På baneområdet bliver der også investeret kraftigt i de kommende 5 år, blandt andet: - Udbygning af jernbanekapaciteten København-Ringsted. - Opgradering af sydbanen Ringsted-Vordingborg. - Opgradering af jernbanenettet generelt. Hvis så ellers regeringen ville lade kommunerne igangsætte de anlægsarbejder, som de vitterligt har planer om og økonomi til at gennemføre. Der er 15 mia.kr. i 2009, og det er samme beløb som i 2008, så tror jeg, at vi de nærmeste år får et stabilt anlægsmarked med en god aktivitet. Inden for vedligeholdelse af statsvejene er investeringerne stabile i de kommende år, svarende til de 957 mio. kr., der er på finansloven for Ikke desto mindre peger rigsrevisoren på, at der er behov for en merbevilling til vedligeholdelsen på ikke mindre end 5,5 mia. kr. over de næste 10 år, hvis vi skal nå op på normaltilstanden, altså 550 mio. kr. pr. år. Det er en stigning på 60 % i forhold til den nuværende bevilling. Det må dog nok betragtes som et drømmescenarie, som ikke er realistisk, men mindre kunne måske også gøre det. Lidt mod traditionen gik årets ekskursion til det nære udland nærmere betegnet til Oslo for, at vi kunne besøge de store projekter, som er i gang i byen, samt høre om nordmændenes erfaringer med OPP. Vi sejlede med DFDS fra København om eftermiddagen og nød en fortrinlig middag på vejen derop, ligesom der var rig lejlighed til at dyrke det kollegiale samvær. 2 af 10\n3 Da vi ankom til Oslo kørte vi forbi den nye imponerende opera til 5 mia. NKR., hvorefter vi kørte til Tjuvholmen, hvor der bliver opført en ny fjordby, som bl.a. omfatter en undervandsparkeringskælder. Det er et spændende og anderledes projekt. Efter frokost besøgte vi Veidekke, som på en spændende måde fortalte om deres erfaringer med OPP. Herefter besigtigede vi Veidekkes tunnelprojekt med et dobbeltspor på jernbanen mellem Oslo og Sandviken. Sidst på dagen fløj vi hjem fra Oslo til henholdsvis København og Billund. Det var en rigtig god tur, hvor vi lærte meget nyt. Og der var god tilslutning til ekskursionen. Udlicitering af kommunale driftsopgaver er stadig på et alt for lavt niveau. Der kommer næsten ugentligt rapporter, som påpeger, at udliciteringspotentialet er enormt, men at det tilsyneladende ikke har den store interesse fra kommunernes side. Her er muligheder for besparelser i milliard klassen, som kunne bruges til andre gode formål inden for ældrepleje, børnehaver og lignende, men tilsyneladende ønsker kommunerne ikke at udnytte disse muligheder. Konkursen i driftsselskabet InfraService i Odense og Vejle kommuner, der lukkede med underskud på tæt ved 30 mio. kr., er endt med, at Odense kommune har udliciteret en del af opgaverne, som er vundet af private entreprenører. Lad os håbe det bliver en succes, så alt drift i kommunen udliciteres, og så det kan være et godt eksempel til efterfølgelse i andre kommuner. Det er meget glædeligt, at der er en klar stigning i antallet af indgåede kontrakter med struktørlærlinge. Det er ikke mindst det store arbejde, som bliver gjort i uddannelsesudvalget og i Det faglige Fællesudvalg, hvor Lars Eriksen er med i begge udvalg. Jeg vil opfordre jer til at tage så mange lærlinge som muligt for at støtte op om uddannelsen, og så vil vi fra sektionens side gøre alt for at påvirke Dansk Byggeri og 3F til at tage sig sammen og få lavet en overenskomst. Da Steen Boesen fra fællesudvalget var rundt og informere om uddannelsen, spurgte jeg ham, om vi ikke snart fik en overenskomst. Steen svarede, at han forventede at overenskomsten var en realitet ved næste overenskomstforhandling, og at man var positivt indstillet i 3F. Lad os håbe, at det står til troende. Voksenlærlingeordningen har været inde i en turbulent periode. Det ene øjeblik var der midler til at støtte ordningen, og i det næste øjeblik var midlerne væk. Vi må fra Dansk Byggeri lægge maksimalt pres på regeringen for at stoppe denne stop-and-go proces til skade for de medarbejdere, der ikke nåede at få en ungdomsuddannelse, og som har lyst til at dygtiggøre sig. Og så til allersidst: Husk nu at søge efter struktører, når I søger ny arbejdskraft og ikke efter rørlæggere eller lignende, da det vil øge kendskabet til struktøruddannelsen. Der er gennemført nye regler for gulpladebiler, som giver visse administrative forenklinger om erhvervsmæssig kørsel mellem hjem og arbejdsplads. Det er klare forbedringer, og reglerne tager nu hensyn til dagligdagen i virksomhederne og sikrer rationel brug af bilerne. Vi fik ikke alle regler ændret, som vi ønskede, men jeg mener, at de nye regler er til at leve med, såfremt de administreres fornuftigt af myndighederne. 3 af 10\n4 Dansk Byggeri har igangsat et 5 års eftersyn af strukturen i Dansk Byggeri. Emnet var tema på formandskonferencen den 17. september 2008 i Vejle. På konferencen fortalte jeg om initiativet til Danske Anlægsentreprenører og de tanker, der ligger bag dette initiativ. Konferencen blev dels holdt som gruppemøder med tre i hver gruppe, der skulle drøfte spørgsmål om områderne og sektionernes roller, services fra Dansk Byggeri samt stemmefordelingen mellem områder og sektioner. Svarene fra de enkelte grupper blev afrapporteret og skal bidrage til strategi- og strukturprocessen i Dansk Byggeri. Efter konferencen blev jeg kontaktet af Ebbe Malte Iversen fra Aarsleff A/S. Ebbe synes godt om vores initiativ, da det passer godt ind i de problemstillinger, som Ebbe har som formand for eksportsektionen, og til de tanker, som Ebbe har om den fremtidige organisering af Dansk Byggeri. Der er specielt to spørgsmål som optager Ebbe. Det første er, at efter MT Højgaards udmeldelse, er eksportsektionen decimeret til tre virksomheder, og det er ikke det bedste udgangspunkt for en selvstændig sektion. Det andet spørgsmål er, hvor befinder de øvrige store entreprenører sig, og har de øvrige store entreprenører de samme planer, som MT Højgaard om at melde sig ud, for så vil vi sidde tilbage med et decimeret Dansk Byggeri! Spørgsmålet er, hvordan skal den fremtidige struktur i Dansk Byggeri se ud for at være et sted, hvor også de større styringsentreprenører har lyst til at være organiseret. Ebbe og jeg har holdt et møde, hvor vi kom frem til en organisationsplan, der svarer til den, som jeg har på denne planche der blev vist på et stort lærred. Tanken var, som I kan se, tre divisioner med hver en branchedirektør, et sekretariat samt Dansk Byggeri overordnet som en paraply over det hele. Det kunne så betyde, at en fremtidig direktion i Dansk Byggeri kunne bestå af tre branchedirektører, en sekretariatsdirektør og den adm. direktør, som samler det hele og udtaler sig på baggrund i den viden, der bliver opnået gennem den daglige dialog i direktionen. Det er i forslaget vigtigt, at de store entreprenører bliver engageret i den daglige påvirkning af de udmeldinger, der kommer fra Dansk Byggeri, og i det hele taget føler, at de får valuta for deres kontingent. Der kunne i dag sagtens være nogen af storentreprenørerne, der ligesom MT Højgaard føler, at de betaler et meget stort kontingent, uden at få reel valuta for pengene. Forholdsvist benytter de mindre bygge- og anlægsvirksomheder sig formentlig væsentlig mere af tilbuddene fra Dansk Byggeri end storentreprenørerne, hvorfor kontingentkurven måske bør have et knæk, så eventuelle uligheder udlignes. For så vidt angår Dansk Byggeris områder, mener jeg, at områderne ikke har den store værdi i entreprenørdivisionen. Områderne er, som jeg ser det, blevet et forum for håndværkerne, der sidder tungt i bestyrelserne. Opgaverne er af regional karakter, og omfatter bl.a. påvirkning af kommunerne. Det er vel primært til gavn for de lokale håndværkere, og fint nok med det. Disse tanker er præsenteret for Dansk Bygegris formand og direktion. Vi må håbe, at tankerne må danne grobund for en konstruktiv debat og en god fremtidig organisering af Dansk Byggeri. 4 af 10\n5 Den kommunikationspolitik, som bliver ført i Dansk Byggeri, synes jeg ikke om. Det skyldes, at mange vigtige budskaber går gennem en områdeformand. Det sker formentligt for at højne regionernes synlighed. Men det har mange gange irriteret mig, at områdeformændene har udtalt sig om fagspecifikke emner, som lå langt fra det, som de arbejder med til daglig. De fremtidige budskaber skulle gerne ligge i de divisioner, som budskaberne vedrører. Jeg har her redegjort for de tanker, som jeg og sektionens bestyrelse har om den fremtidige organisering i Dansk Byggeri. Jeg håber at få feed-back fra jer, om vi tænker helt forkert eller om vi har glemt noget, eller om der er andre ting, som bør med i overvejelserne. Det er vigtigt at få klare tilkendegivelser, da det er min opfattelse, at modstanden mod Danske Anlægsentreprenører i visse kredse er blevet større efter udspillet om den fremtidige struktur i Dansk Byggeri. Tilsyneladende er der nogle, som fejlfortolker etableringen af entreprenørdivisionen, og som i stedet for at se det som den mulighed, det er for at fremtidssikre Dansk Byggeri, ser det som en trussel. Herefter gav dirigenten ordet til gruppeformand Lars Eriksen, Arkil A/S, som aflagde følgende beretning for gruppen for Nord- og Midtjylland: Medlemmerne af gruppen holdt møde torsdag den 11. september i Århus, hvor vi besøgte Århus Havn. Vi kørte i bus fra Havnehuset med anlægsingeniør Peter Klena fra Århus Havn som guide. Vi indledte med at besøge kommunens udstillingsbygning, hvor Bente Lykke Sørensen, Århus Kommunes udviklingssekretariat for De Bynære Havnearealer, fortalte om udbygningsplanerne. Vi fortsatte til byggepladsbesøg på Pier 4, hvor MT Højgaard a/s er ved at udføre et spændende anlægsarbejde med udgravning og betonstøbning som led i Z-hus byggeriet. Projektchef Ulrik Therkildsen, Marselis Ejendomme, fortalte om byggeprojektet, som er på godt kvm., og projektchef Uffe Røje fra MT Højgaard a/s fortalte om anlægsarbejdet, som vi besigtigede. Vi fortsatte rundt om havnen til APM Terminals, hvor vi besøgte containerterminalen. Det var spændende at betragte arbejdet med at losse og laste en af de store containerskibe fra Mærsk. Vi fortsatte til restaurant Navigator, hvor vi holdt et kort gruppemøde med Nyt fra Dansk Byggeri. Sektionens sekretær, Finn Bo Frandsen, fortalte om udviklingen på bygge- og anlægsbranchens arbejdsmarked og om regeringens forslag til finanslov for Herefter fik vi middag. Vi var 21 deltagere om eftermiddagen og 18 til middagen. Dirigenten gav herefter ordet videre til gruppeformanden for gruppen for Sydjylland og Fyn. Christian Schultz, F.C. Schultz & Co. K/S, aflade følgende beretning: Gruppens medlemmer holdt møde torsdag den 2. september i Middelfart. Vi besøgte Fiberline Composites A/S. Produkt Manager Kasper Kammersgaard og Technical Coordinator Klaus Folksmann fra konstruktionsafdelingen viste os rundt i de forholdsvist nye fabrikshaller, hvor vi så produktionen af de mange forskellige komponenter. Derefter fortalte Kasper Kammersgaard og Klaus Folksmann om virksomheden og produkterne og deres mange anvendelsesmuligheder. Fiberline producerer bl.a. broer og armeringsstænger. Det var et spændende besøg. 5 af 10\n6 Vi fortsatte til Hotel Kongebrogården, hvor vi indledte med en forfriskning. Derefter holdt vi gruppemøde med Nyt fra Dansk Byggeri. Finn Bo Frandsen holdt indlæg om udviklingen på bygge- og anlægsbranchens arbejdsmarked og om regeringens forslag til finanslov for Vi sluttede med middag, og vi var 16 deltagere. Herefter gav Mogens Hansen ordet til gruppeformand Gunnar Thomsen, Per Aarsleff A/S, som aflagde følgende beretning for gruppen for Sjælland og Lolland-Falster: Medlemmerne holdt møde tirsdag den 16. september i København. Vi indledte med at besøge anlægsarbejdet med udgravning af et underjordisk bygværk til fuldautomatiske P-anlæg, som bliver udført af E. Pihl & Søn A.S. for teknik- og miljøforvaltningen i København Kommune. Projektchef Jesper Boilesen fra Pihl fortalte om projektet og viste os det igangværende arbejde, som vi så fra 1. sals højde. Det tæt befolkede boligområde stiller krav til udførelsen med hensyn til pladsforhold og logistik samt støj fra byggepladsen. Væggene er etableret med en sekantpillevæg med ankre, hvor der afslutningsvis udføres en indvendig påstøbning. Der udføres også ankre i gulvet for at klare opdriften. Der vil være fuldt vandtryk på bygværket, når det er færdigt. Udgravningsdybden er ca. 10 meter under terræn. Afstanden til de omkringliggende bygninger er 7-8 meter. Afslutningsvis etableres rekreative områder ovenpå p-pladserne. Temperaturen i bygningen er ca. 15 grader, uden at der tilføres varme. Det betyder, at den underjordiske bygning kan holde sig selv tør med lidt ventilation, selv om der siver lidt vand ind. Der er tre sådanne anlæg under udførelse. Det vi så er langt det største med parkering i 4 etager til ca. 400 biler. Anlægget er fuldautomatisk, så det er kun elevatoren, man kan se over jorden. Vi fortsatte til Det Kongelige Teaters nye Skuespilhus, hvor vi fik en spændende rundvisning i den store bygning. Vi fik først en rundvisning, hvor publikum normalt færdes, med forklaringer på arkitektur og valg af materialer de forskellige steder. Herefter var vi i sidebygningerne, på scenen og på personalegangen. Med projektører og som storforbruger af el prøver man hele tiden at finde nye løsninger for at spare på udgifterne. Ved rundvisningen på scenen var det tydeligt, at man havde været nødt til at spare under byggeriet, da der flere steder manglede beklædning og maling på steder, hvor publikum ikke har adgang. Vi vil også fremover holde møderne midt i september, da det giver langt de fleste deltagere. Vi sluttede med middag og kollegialt samvær på Skipperkroen i Nyhavn. Vi var 28 deltagere. Dirigenten gav herefter ordet til gruppeformand Palle Knudsen, Hoffmann A/S, som aflagde følgende beretning for interessegruppen for Fundering og Vandbygning: Der har været to møder i interessegruppen. Det første var torsdag den 10. april i København. Vi indledte med at besøge bygge- og anlægsarbejderne på Sluseholmen. Anlægsarbejdet bliver udført af C G Jensen A/S, som siden den 1. januar 2008 har videreført aktiviteterne fra Skanska Danmarks Region Anlæg. 6 af 10\n7 Divisionschef Jørn Asmussen fortalte om selskabet, der har rødder tilbage til 1930 erne. Vi hørte også om det store bygge- og anlægsprojekt, som vi derefter besigtigede. Der er gravet kanaler og anlagt 14 broer ved byggemodningen af Sluseholmen, som er Københavns nye kanalby. Den nye bydel består af otte øer med hver sin boligkarré, som er bundet sammen af broer. Vi fortsatte til Ingeniørforeningens Mødecenter, IDA, på Kalvebod Brygge. Vi fik en forfriskning, hvorefter vi holdt gruppemøde. Overskibsinspektør Arne Ulstrup og synschef Svend Karstensen fra Søfartsstyrelsen redegjorde for de forskellige krav, der stilles til entreprenører, der udfører vandbygningsarbejder. Vi hørte bl.a. om, hvad der skal registreres, hvad der er mindste krav til udstyr ombord, hvornår bådførere af småbåde skal have en søfartsuddannelse, og hvornår der er krav til radioer, redningsflåder, MOB både, medicinkister mv. Vi bad om at få svarene skriftligt, og det fik vi så sent som i går. - De er efterfølgende sendt ud til interessegruppens medlemmer. Vi sluttede med middag. Vi var 36 om eftermiddagen og 33 til middagen. Det andet møde i interessegruppen var onsdag den 24. september i Vejle. Vi indledte med at besøge funderingsarbejdet som led i opførelsen af Bølgen. Gert Nielsen fra ejendomsselskabet Bertel Nielsen A/S fortalte om det omfattende byggeprojekt, og afdelingschef Poul-Erik Thomsen fra Arkil Fundering A/S redegjorde for funderingsarbejdet. Herefter blev vi vist rundt på byggepladsen, og vi gik også op på en af de øverste etager og nød udsigten. Vi fortsatte til Centrum Pæle A/S, hvor salgschef Lars Jørgensen bistået af Jacob Christensen og Lars Jørgensen viste os rundt på fabrikken, hvor vi så armeringsrobotten og fulgte produktionen af betonpæle. Derefter var der indlæg om de fremtidige krav til støj og vibrationer ved ramning, og hvad entreprenøren kan og skal gøre. Vi sluttede med middag på restaurant Neptun. Jacob Christensen, Centrum Pæle A/S, var vært. Vi var 27 om eftermiddagen og 26 til middagen udover repræsentanterne fra Centrum Pæle. Som afslutning på beretningerne gav dirigenten igen ordet til Lars Eriksen, der som nævnt er vores repræsentant i Struktøruddannelsens Uddannelsesudvalg og i Det faglige Fællesudvalg. Lars Eriksen fortalte nyt fra Struktøruddannelsens Uddannelsesudvalg. Man vil igen iværksætte en kampagne for at hverve nye struktørelever. Der er god erfaring med den forrige kampagne, som har givet 35 pct. flere struktørelever og 50 pct. flere anlægsstruktørelever. Der vil blive udsendt brev til medlemmerne fra Dansk Byggeris adm. direktør Lars Storr-Hansen og formanden for sektionen Knud Erik Kastrup med opfordring til at ansætte struktørelever. Og vi skal have udbredt kendskabet i folkeskolerne til strukturuddannelserne. Udvalget forsøger at skaffe ca. 1,2 mio. kr. til at gennemføre en kampagne til foråret. Lars Eriksen opfordrede forsamlingen til at vedblive med at ansætte nye lærlinge, så vi kan undgå at mangle arbejdskraft om nogle år og dermed komme ud i et større lønpres. Lars nævnte, at man skulle huske at skrive ordet struktør i annoncerne, som der ydes tilskud til. Lars Eriksen fortalte, at vi er gået sammen med tømmersektionen og murersektionen om sjakbajsuddannelsen. Indholdet er for praktikere, som skal have indsigt i tegningsforståelse, kalkulation, kommunikation med kunder, ledelse og arbejdsmiljø. Uddannelsen, der er en overbygning på 3 skoleforløb, varer ½ år. 7 af 10\n8 Lars Eriksen nævnte også en uddannelse, der giver kompetencen: kloak på ekspert niveau, så man kan gå direkte til kloakmesterprøven. Lars Eriksen opfordrede forsamlingen til at bruge lærlingene rigtigt. I virksomhederne bør man udnævne en entrepriseleder til mentor for lærlingene. Udvalget vil lave kurser for mentorer af én til to dages varighed. Virksomhederne bør lave klare regler for lærlingene og eventuelt nedsætte et lærlingeudvalg. Og så bør man huske at besøge den enkelte elev på skolen for at fremme tilknytningen til virksomheden. Dansk Byggeri har lagt stort pres på beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen for at få tilskuddet til voksenlærlinge med på finansloven. For så vidt angår det faglige fællesudvalg, nævnte Lars den ny logbog, som er nem at overskue. Man skal skrive i logbogen inden skolestarten. I modsat fald bliver lærlingen sendt hjem igen. Man kan nu få HTX sammen med struktøruddannelsen. Det vil så sammenlagt tage 5 år og 2 måneder, men stærke elever vil derved kunne spare de 2 år af uddannelsen. Det er nødvendigt med at opnå flere praktiske ingeniører. Det er kun 20 pct. af de uddannede diplomingeniører, som har en håndværksmæssig baggrund. Der arbejdes på at blive komme med til EM og VM i struktør ROAD building for at få pressens opmærksomhed. Dirigenten spurgte herefter forsamlingen, om der var bemærkninger til beretningerne. Søren P. Simonsen, Einar J. Jensen a-s, sagde, at han syntes, at det var et utroligt spændende organisationsdiagram, som sektionens formand havde redegjort for. Søren Simonsen tilføjede: Flot med tre divisioner, og det er trods alt medlemmerne, der bestemmer til sidst. Henrik Styrup, Stürup A/S, sagde, at formandens forslag til den fremtidige organisering var god. Jesper Jensen, Brødrene A. og B. Andersen A/S, sagde, at han genkendte de problemer med områderne, som Knud Erik Kastrup havde nævnt i beretningen. Carsten Andersen, Brdr. Andersen Randers A/S, opfordrede forsamlingen til at bede sektionens formand om at sende et brev til Dansk Byggeris bestyrelse med ønskerne til den fremtidige organisering. Søren P. Simonsen, Einar J. Jensen a-s, sagde, at det var vigtigt at gå sammen med de andre sektioner. Hans A. Muurholm, NCC Roads A/S, spurgte om årsagen til, at Asfaltindustrien skulle være under Industridivisionen i Knud Erik Kastrups forslag til organisationsdiagram, da der er mange asfaltfirmaer i Vejbygningssektionen. Knud Erik Kastrup fortalte, at han havde talt med Asfaltindustriens formand Thomas Rask, NCC Roads A/S, og opfordret Asfaltindustrien til at blive medlem af Danske Anlægsentreprenører. Bjarne Kjærside, Skanska Asfalt A/S, bakkede op om Danske Anlægsentreprenører. 8 af 10\n9 Jesper Arkil, Arkil A/S, tilsluttede sig forslaget til et brev til bestyrelsen for Dansk Byggeri, idet Jesper Arkil ønskede at rette fokus på medlemsvirksomhedernes indflydelse sammenholdt med deres kontingentbetalinger. Erik H. Christensen, Arkil Asfalt A/S, beklagede sig over kommunernes udbud. Søren P. Simonsen, Einar J. Jensen a-s, sagde, at med hensyn til udlicitering af kommunale opgaver, så er der som bekendt forskel på aktivering med tilskud og uden offentligt tilskud. På dirigentens forespørgsel var hele forsamlingen enig om at anmode Vejbygningssektionens formand om at sende forslaget til den fremtidige organisering til bestyrelsen for Dansk Byggeri, hvorefter der var akklamation fra salen for bestyrelsens beretninger og arbejde. Ad c) Etablering af branchefællesskabet Danske Anlægsentreprenører Sektionens formand Knud Erik Kastrup redegjorde for initiativet til at etablere Danske Anlægsentreprenører, som er et branchefællesskab for sektionerne inden for anlægs- og infrastrukturbranchen. Det vil sige: Anlægsentreprenørsektionen, Brolægningssektionen, Kabel- og Ledningssektionen, Kloaksektionen, Vejbygningssektionen og Interessegruppen for Park- og Vejdrift. Baggrunden for at etablere branchefællesskabet er for det første at styrke anlægs- og infrastrukturbranchens interessevaretagelse. For det andet at samle kræfterne, når det gælder synliggørelse af anlægs- og infrastrukturbranchen i forhold til offentligheden, politikere og kunder. For det tredje at få større effekt af ressourcerne i de involverede sektioner. Branchefællesskabets formål er: 1) At fremme kendskabet til aktiviteter i anlægs- og infrastrukturbranchen. 2) At koordinere aktiviteter og interessevaretagelse for Dansk Byggeris sektioner og interessegrupper inden for anlægs- og infrastruktur. 3) At fremme interessevaretagelsen for de tilsluttede sektioner og interessegrupper inden for: uddannelse, efteruddannelse, miljø og arbejdsmiljø, teknik og økonomiske rammebetingelser for virksomhederne. Det organisatoriske grundlag for branchefællesskabet er: 1) Medlemmerne af branchefællesskabet er sektioner og interessegrupper under Dansk Byggeri med aktiviteter inden for anlægs- og infrastrukturområdet. 2) Bestyrelsen består af 2 medlemmer fra hver af de tilsluttede sektioner og ét medlem fra hver interessegruppe. 3) Ved generalforsamlingen kan hver sektion lade sig repræsentere med op til 8 medlemmer fra hver sektion og med op til 4 medlemmer fra hver interessegruppe. 4) Branchefællesskabet ledes af en af Dansk Byggeri ansat leder/branchedirektør, der repræsenterer branchefællesskabet udadtil som talsmand. Det forventes, at Dansk Byggeri stiller sekretariatsbetjening til rådighed for branchefællesskabet, og at kontingentet dækker udgifter til: analyser, PR, publikationer samt møder og arrangementer. Forslaget om etablering af branchefællesskabet vil blive sat på dagsordenen ved de nævnte sektioners generalforsamlinger frem mod maj Der er udarbejdet budget og vedtægter samt handlings- og aktivitetsplan. Initiativtagerne forventer endelig godkendelse af branchefællesskabet på Dansk Byggeris repræsentantskabsmøde i maj 2009 som led i vedtagelsen af Dansk Byggeris strategi- og handlingsplan. Dirigenten spurgte forsamlingen, om det var god idé at gå videre. Alle stemte ja. Dirigenten spurgte herefter, om forsamlingen ønskede, at Vejbygningssektionen blev meldt ind i branchefællesskabet. Alle stemte ja. Dirigenten spurgte så, om forsamlingen ønskede, at sektionens formand og næstformand blev valgt til bestyrelsen for Danske Anlægsentreprenører. Alle stemte ja. 9 af 10\n10 Mogens Hansen sluttede med at spørge, om forsamlingen ønskede, at de delegerede til Danske Anlægsentreprenørers generalforsamling er Vejbygningssektionens bestyrelsesmedlemmer samt tre repræsentanter for sektionens medlemmer. Alle stemte ja. Ad d) Fremlæggelse af det reviderede regnskab for 2007 til godkendelse Vejbygningssektionens sekretær Finn Bo Frandsen aflagde regnskabet. I 2007 var indtægterne kr. mod kr. i Udgifterne var kr. i 2007 mod kr. i Det var især udgifterne til generalforsamlingen - grundet stor tilslutning, der var vokset, men udgifterne til ekskursionen og gruppemøderne var ligeledes noget større i 2007 end i Sektionen havde dermed et underskud på kr. i 2007 efter et overskud på kr. i Egenkapitalen faldt fra kr. pr. 31. december 2006 til kr. pr. 31. december Generalforsamlingen godkendte regnskabet for 2006 uden bemærkninger. Ad e) Fastsættelse af indskud og kontingent for 2009 På grundlag af budget 2009, der som noget nyt har udgifter til Danske Anlægsentreprenører på kr., foreslog formanden på bestyrelsens vegne en forhøjelse af kontingentet pr. medlemsvirksomhed fra kr. eksklusiv moms i 2008 til kr. eksklusiv moms i 2009, mens indskuddet for nye medlemmer forblev 500 kr. eksklusiv moms fra 2008 til Forsamlingen vedtog bestyrelsens forslag. Ad f) Valg af gruppeformænd og suppleanter for gruppeformændene Valgene fandt sted på gruppemøder i pausen. Efter pausen meddelte dirigenten, at gruppen for Nord- og Midtjylland havde genvalgt Lars Eriksen, Arkil A/S, Randers, til gruppeformand, og genvalgt Michael Andersen, Brdr. Andersen Randers A/S, til suppleant for gruppeformanden. Gruppen for Sjælland og Lolland-Falster genvalgte afdelingsingeniør Gunnar Thomsen, Per Aarsleff A/S, til gruppeformand, og regionschef Claus Elleman, Barslund A/S, til suppleant. Ad g) Valg af 2 revisorer Erik H. Christensen, Arkil Asfalt A/S, og Carsten Andersen, Brdr. Andersen Randers A/S, blev begge genvalgt. Ad h) Eventuelt Knud Erik Kastrup nævnte, at bestyrelsen havde drøftet destination for sektionens ekskursion i 2009, og at det kunne være spændende at besøge de omfattende bygge- og anlægsarbejder i Dubai eller den nye tunnel under Bosporus Strædet. Der var ikke andre emner. Herefter erklærede dirigenten dagsordenen for udtømt. Knud Erik Kastrup takkede Mogens Hansen for god mødeledelse og forsamlingen for god ro og orden. Herefter hævede formanden generalforsamlingen. Dirigentens Underskrift 10 af 10


Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) - PDF\nDownload "Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011)"\n2 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Børnehuset Møllebakken afdeling Solsikken Anlæggets navn: Legeplads til handicapafdeling og legeredskaber til vuggestuebørn. Beskrivelse af anlæg: Der ønskes anlægsmidler til færdigetablering af handicaplegepladsen ved specialgruppen Solsikken og etablering af en legeplads til vuggestuebørnene i Møllebakken. Første del af handicaplegepladsen blev færdig i sommeren Sidste del af handicaplegepladsen ønsker vi at færdigetablerer, så der er sammenhæng mellem to afdelinger i Møllebakken Budgettet skal dække en gangsti af træ, en sansehave, samt legeredskaber, gynger og vippedyr. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr kr. (er allerede overført til anlæg i forbindelse med overførselssagen) *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n3 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Børnehusene Aarup: Børnehuset Drømmebakken afdeling Valmuerne Anlæggets navn: Sandkasser Beskrivelse af anlæg: Der ønskes anlægsmidler til etablering af 3 sandkasser i den nye børnehave Drømmebakken. Budgettet skal dække indkøb af 3 sandkasser, sand, kørsel og arbejdsløn. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n4 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Ansøger: Familiehus Syd Willemoesgade 15 c, Assens Anlæggets navn: Oprettelse af 1 møderum samt lydisolering af øvrige samtalerum, med lydisolerede døre. Beskrivelse af anlæg: Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* Der ønskes anlægsmidler til etablering af 1 ekstra mødelokale. Samt til at skifte dørene i de nuværende samtalerum, ud med lydisolerede døre , heraf finansieret af den ,75 decentrale enheds nuværende driftsramme *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n5 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: SSP Anlæggets navn: Samtalebus Beskrivelse af anlæg: Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme Selve projektet med bussen er en ny måde at komme i kontakt med de unge på. Bussen er det vi kalder en samtalebus, som skal bruges i vores opsøgende arbejde. Den vil være indrettet sådan at de unge, der har lyst til/brug for en snak med en voksen, let og hurtigt kan komme til det. En form for rullende anonym rådgivning. En bus i en rimelig stand koster ca. kr i indkøb. Selve driften af projektet vil kunne dækkes af det eksisterende SSP budget. Men det vil være afgørende for os at få overført de sidste penge for at kunne starte projektet op kr kr kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n6 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Landsbyordningen Salbrovad Anlæggets navn: Landsbyordningens legeområder Beskrivelse af anlæg: Der ønskes anlægsmidler til en længe ønsket og planlagt renovering og udvidelse /nyetablering af legeområder. Budgettet skal dække renoveringer og indkøb og opsætning af diverse legeredskaber. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n23 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Gummerup Skole Anlæggets navn: Udearealer Beskrivelse af anlæg: I forhold til udearealerne ønskes følgende anlagt: - fodboldbane og enkelte atletikfaciliteter i tilknytning hertil. - første etape af naturlegeplads. - sandkasseareal i forbindelse med eksisterende kældertrappe, der dog først skal rives ned og fjernes. - legelokomotiv på børnehavens legeplads. - skur til redskaber m. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n24 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) 23. april 2012 Ansøger: Skallebølle Skole Anlæggets navn: Sundhed og bevægelse - udeliv Beskrivelse af anlæg: Vi ønsker at bruge anlægsmidler til at skabe bedre og mere attraktive områder for udeaktiviteter. Her har vi konkret planlagt at etablere f. eks.: Bålhus (vi har i forvejen ofte bål ude), klatreredskaber (bl.a. parkour), snittekasse, vandbane samt renovering af nuværende legeplads efter legepladstilsyn. Her medtænkes muligheden for at SFO, skole, dagpleje og lokale elever i almindelighed kan anvende de bedre faciliteter. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Jan Christiansen Skoleleder, Skallebølle Skole Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n25 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Psykiatriområdet decentralt midler fra Cafe Tusindfryd / unge. Anlæggets navn: Anlæg som etablering af gårdhave miljø ved det nye psykiatricenter samt det nye døgncenter. Beskrivelse af anlæg: Der ønskes anlægsmidler til etablering af en gårdhave som anlæg i tilknytning til Assens Psykiatricenter, hvor arealet i dag fungerer som parkeringsplads. Budgettet skal dække flisebelægning, afskærmning og beplantning, som opfylder psykiatricenterets brugeres behov. Hvor man i dag sidder blandt parkerede biler og biler der kører til og fra, når man opholder sig udenfor centerets hovedindgang. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme i alt kr kr. 0 kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller\n26 Ansøgning om bevilling til anlægsprojekt (helt eller delvist finansieret af overskud over 5% fra regnskab 2011) Nedenstående skema benyttes til ansøgning. Alle hvide felter udfyldes. I skemaet er indsat et eksempel på en ansøgning. Denne tekst slettes. Ansøger: Misbrugscenteret Dærupvej 5, 5620 Glamsbjerg Anlæggets navn: Vedligeholdelsesfrie terrasse anlæg. Beskrivelse af anlæg: Der ønskes anlægsmidler til etablering af mere vedligeholdelses frie terrasse anlæg i tilknytning til misbrugscenteret. Budgettet skal dække fjernelse af de buske samt små græsplæner, der hørte til hver lejlighed, da bygningerne tidligere fungerede som plejehjem. Etablering af nyt underlag ( ukrudts dug ) med fliser samt opsætning af gårdlamper og beplantning i mere organiserede former. Ligeledes belysning der honorerer behovene i forhold til adgang for mange borgere der nu søger om behandling i centeret. Tidligere var det jo beboere og / eller måske en pedel, der holdt alle disse små enheder. Nu skal bygningen i sin helhed fungere som misbrugscenter med nye adgangsforhold og nye adgangskrav. Beløb som afsættes til anlægget - heraf finansieret af tillægsbevilling fra kassen (kun ved overskud >5%)* - heraf finansieret af den decentrale enheds nuværende driftsramme kr kr. 0 kr. *Denne del af finansieringen må maksimalt svare til differencen mellem det samlede overskud på institutionens regnskab 2011 og det beløb som allerede er overført. Spørgsmål til ansøgningen stilles til Anne Marie Møller Christiansen. Henvendelse kan ske pr. telefon eller


Sundhedsplejersker i Sundhedstjenesten til Skanderborg Kommune | Ofir.dk\nSundhedsplejersker i Sundhedstjenesten\n330566063Phoenix-168b13c312021-05-04T00:00:00Sundhedsplejersker i SundhedstjenestenEr du sundhedsplejerske og på jagt efter et spændende job? Kan du lide at være med til at udvikle din arbejdsplads sammen med engagerede kollegaer? Så har vi både en fuldtidsstilling på 37 timer ugentligt til besættelse per 1. juli 2021 og gerne før samt et barselsvikariat på 30 timer ugentlig til besættelse per 1. juli 2021 til 1. juli 2022.\nDe to ledige stillinger består af en fuldtidsstilling på 37 timer ugentligt til besættelse per. 1.juli 2021 og gerne før samt et barselsvikariat på 30 timer ugentligt i perioden 1. juli 2021 til 1.juli 2022. Ansættelsen sker i henhold til gældende overenskomst og lokal løndannelse. Fagsekretariatet Børn og Unge er beliggende på det nye Administrationscenter Fælleden 1, 8660 Skanderborg\nDin motiverede ansøgning og relevante bilag skal være modtaget senest den 16. maj 2021 kl.23.59. OBS! Du bedes angive i din ansøgning, om du er interesseret i begge ledige stillinger eller en af de to ledige stillinger.\n2021-05-17T01:01:10.303 Er du sundhedsplejerske og på jagt efter et spændende job? Kan du lide at være med til at udvikle din arbejdsplads sammen med engagerede kollegaer? Så har vi både en fuldtidsstilling på 37 timer ugentligt til besættelse per 1. juli 2021 og gerne før samt et barselsvikariat på 30 timer ugentlig til besættelse per 1. juli 2021 til 1. juli 2022. Om Sundhedstjenesten I Sundhedstjenesten er der ansat ergo- og fysioterapeuter samt sundhedsplejersker. Sundhedsplejen er tilrettelagt som en kombineret ordning med 20 sundhedsplejersker inklusiv en chef og to teamledere. Vores hverdag er præget af at vi er ambitiøse og sætter kvalitet i forhold til kerneopgaven. Vi er i et inspirerende, engageret og udviklende arbejdsmiljø i en mangfoldig kultur, og vi kan lide at være i et udviklende fagfagligt og tværprofessionelt samarbejde. Kerneopgaven i Sundhedsplejen I sundhedsplejen i Skanderborg Kommune arbejder vi med mange differentierede tilbud i forhold til vores kerneopgave. Vi arbejder med forældregrupper i form af Familieiværksætterne og vi har mor barn-grupper samt gruppetilbud til kvinder, der har det svært efter fødslen. Derudover har vi specialiserede tilbud som Bydelsmødre, småbørnsteam og en overvægtsklinik. I småbørnsområdet er der tilbud om hjemmebesøg, og i dagtilbud yder vi bistand via konsulentfunktion. På småbørnsområdet har vi fået bevilliget satspuljemidler fra Sundhedsstyrelsen til tidlig indsats i projekterne Godt på vej med forældre og De første tusinde dage . I Skolesundhedsplejen varetager sundhedsplejen den lovpligtige ind- og udskolingsundersøgelse. På de forskellige årgange er der tilbud til børn både på individ- og gruppeniveau. Der er på nuværende tidspunkt fokus på udvikling af skolesundhedsplejen ved blandt andet sundhedsplejens deltagele i et projekt vedrørende forløbsprogrammerne for børn med ADHD, angst depression og spiseforstyrrelser og ved hjælp af det tværprofessionelle arbejdsredskab Børn og Unge liv, hvor nøgleordene er meningsfyldte fællesskaber, sundhedspædagogik og udvikling af robusthed. Om Fagsekretariatet Børn og Unge Fagsekretariatet Børn Unge beskæftiger sig med kommunens borgere mellem nul og 18 år. Dette dækker over alt fra skoler, dagtilbud, PPR, og sundhedstjeneste til SSP og special- og socialrådgivning. Børn og Unges opgave er at understøtte den enkelte families bestræbelse på at skabe det gode børneliv, hvor børn og unge trives og udvikles i trygge rammer. Dette sker alt sammen under den politiske vision at alle børn har ret til et godt børneliv, hvor de har oplevelsen af glæde, tryghed, engagement, begejstring og robusthed i forhold til livets udfordringer. Dine opgaver Udgangspunktet for opgaveløsningen vil være en kombineret ordning med både småbørn og skolesundhedspleje lokalt forankret i et skoledistrikt. Herudover forventes det at du påtager dig en konsulentfunktion i dagtilbuddene i distriktet. Du vil, ud over din varetagelse af opgaverne i distriktet, også indgå i de opgaver, som løses på tværs af skoledistrikter. Du kan eksempelvis blive en del af kommunens småbørnsteam, gruppeleder for et forældrehold i projektet Familieiværksættere og indgå i projekterne De første tusinde dage og Godt på vej med forældre . Vi forventer, at du er uddannet sundhedsplejerskeer fagligt velfunderet og kan bruge dit faglige skøn i mange sammenhænge med borgerperspektivet i fokuser engageret, initiativrig og har et godt humørevner både at tilrettelægge dit arbejde og arbejde selvstændigt samt indgå i samarbejde med kollegaer i opgaveløsningenkan have mange opgaver og prioritere inden for disse opgaverer fleksibel og kan løse en opgave på mange måder - herunder også at inddrage digitale medier i opgaveløsningenhar kompetencer i forhold til at løse opgaver på både individ- og gruppeniveau. Løn og ansættelsesforhold De to ledige stillinger består af en fuldtidsstilling på 37 timer ugentligt til besættelse per. 1.juli 2021 og gerne før samt et barselsvikariat på 30 timer ugentligt i perioden 1. juli 2021 til 1.juli 2022. Ansættelsen sker i henhold til gældende overenskomst og lokal løndannelse. Fagsekretariatet Børn og Unge er beliggende på det nye Administrationscenter Fælleden 1, 8660 Skanderborg Hvis du vil vide mere For yderligere oplysninger kan du kontakte chef for Sundhedstjenesten Bodil Lauridsen på telefon 23 26 59 28 eller mail bodil.lauridsen@skanderborg.dk, teamleder Trine Lydiksen på telefon 23 49 00 35 eller mail trine.lydiksen@skanderborg.dk eller sundhedsplejerske og tillidsrepræsentant Kirsten Birk på telefon 23 20 63 79 eller mail Kirsten.birk@skanderborg.dk. Frist Din motiverede ansøgning og relevante bilag skal være modtaget senest den 16. maj 2021 kl.23.59. OBS! Du bedes angive i din ansøgning, om du er interesseret i begge ledige stillinger eller en af de to ledige stillinger. Ansættelsessamtaler afholdes 27. maj 2021. Udvalgte kandidater til samtale vil modtage besked via telefonisk opringning 25. maj 2021. Om Fagsekretariatet Børn og Unge Fagsekretariatet Børn Unge beskæftiger sig med kommunens borgere mellem 0 og 18 år. Dette dækker over alt fra skoler, dagtilbud, PPR, og sundhedstjeneste til SSP og special- og socialrådgivning. Børn og Unges opgave er, at understøtte den enkelte families bestræbelse på at skabe det gode børneliv, hvor børn og unge trives og udvikles i trygge rammer. Dette sker alt sammen under den politiske vision, at alle børn har ret til et godt børneliv, hvor de har oplevelsen af glæde, tryghed, engagement, begejstring og robusthed i forhold til livets udfordringer.11Jobnet168b13c3100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2021-05-16T00:00:000000https://signatur.frontlab.com/ExtJobs/DefaultHosting/JobApplication.aspx?ClientId=1524&ERId=524900EuropaDanmarkJyllandØstjyllandSkanderborgEuropaDanmarkJyllandØstjyllandHorsensEuropaDanmarkJyllandØstjyllandAarhusEuropaDanmarkJyllandØstjyllandOdder3957174Skanderborg Kommune11Skanderborg Fælled 18660SkanderborgDKDanmark0bodil.lauridsen@skanderborg.dkDKDanmarkDKDanmark7Deltid8Fuldtid46Permanent47TidsbegrænsetSocial og Sundhed01188092JobNet53049035304903010017-03-2021000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=168b13c3https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=168b13c3https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=168b13c3&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=168b13c3&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/jobtitle/223006-296.jpgSundhedsplejersker i Sundhedstjenesten12008011Dansk3Læse/ tale223006Sundhedsplejerske10Sundhed365160672Bodilbodil.lauridsen@skanderborg.dkDKDanmarkDKDanmarkda-DK