Hvad er en in-Water Survey? - Zajacperrone.com\nEn i-vand undersøgelsen er processen med at inspicere et skibsskrog for beskadigelse, organisk buildup eller anden abnormitet i stedet for en tørdok inspektion. Sædvanligvis udføres af dykkere, kan den i-vand-undersøgelse være gavnligt i at finde og reparere revner, brudte svejsninger og nitte problemer samt blot rengøring af skrog af et skib inden maling. Det er normalt for en virksomhed at foretage en i-vand undersøgelse for at tage mange billeder samt video af skibets skrog. Kommentar fra dykkeren som registreret inde fra dykning hjelm som inspektionen finder sted bruges også som bevis for undersøgelsens resultater vedrørende skrog tilstand.\nEt skib skal inspiceres med jævne mellemrum for at undersøge tilstanden af skibets skrog. Skader, organisk liv og tilstanden af malingen skal verificeres gennem faktisk ser tilstand af skroget. Dette kan opnås på en af to metoder: dokning - hvilket er dyrt og tidskrævende - eller en i-vand-undersøgelse, som ikke kræver, at skibet skal fjernes fra vandet.\nPeriodisk et skib, der skal gå igennem en tørdok procedure, hvor skroget er renset, inspiceret og malet. Når tilladt, i-vand-undersøgelsen gør det muligt for skibet, der skal inspiceres, mens bundet op på dock. Denne proces er meget hurtigere og billigere end den tørdok alternativ.\nUnder en i-vand-undersøgelse, vil en dykker ned til bunden af skibsskroget og skrab ethvert organisk stof, som har samlet sig på skroget. En visuel inspektion af skroget vil blive taget for at bestemme tilstanden af maling samt stålet. Forskellige tests vil blive udført, og billeder af skroget vil blive taget. Både digitale og film billeder vil typisk blive taget og givet til skibets ejere samt undersøgelses- bord tilsyn med test.\nSkibets skrue og ror system, vil også blive undersøgt i løbet af i-vand-undersøgelse, lejlighedsvis resulterer i polering af propellen. Denne service giver propellen til at skære mere effektivt gennem vandet og skabe bedre hastighed og bedre brændstofforbrug. Lejlighedsvis vil en ubemandet robot dykning maskine ledsage dykker til bunden af skroget. Dette gøres for at give lys til i-vand-undersøgelse samt en metode til at bære det nødvendige værktøj og udstyr til dykkeren. Dykning maskinen også ofte filme dykker færdiggøre i-vand-undersøgelse.\nPeriodisk et skib, der skal gå igennem en tørdok procedure, hvor skroget er renset, inspiceret og malet.\nHvad er en amerikansk Water Spaniel?\nHvad er en High Water Mark?\nHvad er en International Water Law?\nHvad er en medarbejder Attitude Survey?\nHvad er omvendt osmose Water Filtration?\nHvad er Metrologi?\nHvad er Emery?\nHvad er et lån Schedule?\nSikkerhed + Certificering: Computer Forensics og Incident Réponse\nHold styr på dine Clutter


Forbuddet mod rituel slagtning anses i Saudi-Arabien som et dansk angreb på religion, og derfor opfordres der til boykot.\nARKIVFOTO. En slagtersvend sliber sin kniv. Fold sammen\nOnsdag d. 26. februar 2014, kl. 07.34\nDanmark har igen trådt muslimer i Mellemøsten over tæerne. I Saudi-Arabien føler man, at forbuddet mod rituel slagtning krænker religionsfriheden. Og det selv om forbuddet begrænser sig til rituel slagtning uden bedøvelse og dermed blot er symbolsk i Danmark, hvor man ikke har slagtet uden bedøvelse i adskillige år.\nIfølge Kristeligt Dagblad skriver det saudiarabiske dagblad Arab News, at der kan være »en omfattende boykot af Danmark undervejs«.\n»Den kontroversielle beslutning kan få drastisk virkning på det danske marked,« står der i Arab News.\nOpfattelsen er, at forbuddet er et dansk angreb på religion, og dagbladet citerer ifølge Kristeligt Dagblad kilder i det saudiarabiske handelskammers råd for at udtale, at både hjemlandet og andre muslimske lande bør boykotte Danmark.\nFahd Mohammed Al-Hammady, som bestyrer en af handelskammerets afdelinger, raser mod den danske beslutning, og en saudiarabisk borger kalder det »ynkeligt«.\n»De (Danmark, red.) slagter giraffer offentligt for at give kødet til løverne. Men de forbyder rituel slagtning, der udføres efter religiøse påbud. Det er et klart angreb på religionsfrihed,« siger Taha Bin Saeed til dagbladet Arab News ifølge Kristeligt Dagblad.\nDet nyeste vredesudbrud kan betyde, at turister fra Mellemøsten ikke vil rejse til Danmark, skriver avisen.\nOgså i Jordan ser man negativt på det danske forbud. »Noget er råddent i Danmark«, skriver hjemmesiden al-Bawaba ifølge Kristeligt Dagblad om de nye slagteregler.


Atletik til alle. Af Lars Hjorth Bærentzen, kommunikationskonsulent. I Åbent for alle, der har lyst til at komme forbi I - PDF\nDownload "Atletik til alle. Af Lars Hjorth Bærentzen, kommunikationskonsulent. I Åbent for alle, der har lyst til at komme forbi I"\n2 Atletik til alle Nytænkning I De klassiske atletikanlæg er mange steder blevet lukket på grund af manglende brugerinteresse og vedligeholdelse. På Syddansk Universitet er løsningen en anden. Her er der opført et nyt åbent atletikanlæg med alsidighed nok til mange brugergrupper. Af Lars Hjorth Bærentzen, kommunikationskonsulent En 5. klasse har været en tur i svømmehallen ved Syddansk Universitet i Odense. På vej ud af hallen drejer de i en spontan fælles bevægelse mod venstre, som om de var blevet overtaget af en fjernstyring. Børnene stormer ned mod det nye atletikanlæg og spreder sig lynhurtigt ud over de mange aktivitetsmuligheder. At de ikke ved præcist, hvad de forskellige elementer på anlægget er bereg - net til gør ikke så meget. De kan bruges til noget. Og det er sjovt. Mere behøver de ikke at overveje, før de går i gang. Øj, det er et fedt sted!, udbryder en pige, mens hun sammen med de andre skoleelever samler tasker sammen og spæner op til en bus, der netop er kommet for at hente dem. Skoleklassen er væk lige så hurtigt, som den kom. Stilheden sænker sig igen over atletikanlægget. Enkelte løbere kommer forbi og træner på anlægget om morgenen og formiddagen. Om eftermiddagen dukker universitetsstuderende og elever fra skoler og det nærliggende Tornbjerg Gymnasium op. Om aftenen er det igen de selvorganiserede, der træner. Hvis bare man ved, hvor lyskontakten sidder, så kan alle, der kommer ind på anlægget, tænde for lyset og bruge stedet selv i de mørkeste aftentimer. I Åbent for alle, der har lyst til at komme forbi I Det er universitetets atletikanlæg, men det er åbent for alle, der har lyst til at komme forbi og bruge det. Fra tidlig morgen til sen aften blander selvorganiserede løbere sig med universitetets studerende. I weekenderne er anlægget hurtigt blevet et populært aktivitetssted for 7\n4 børnefamilier, da faciliteten er indrettet, så den kan være dagligdags legeplads og et eventsted, der kan bruges til afvikling af danmarksmesterskaber og andre konkurrencer. Tidligere lå der på grunden et typisk og lidt slidt idrætsanlæg, som blev brugt af universitetet. Men da Institut for Idræt og Biomekanik havde brug for en ny bygning til både idræt og forskning, blev det besluttet også at gøre noget ved de udendørs faciliteter. Sammen med Lokale og Anlægsfonden og Keinicke & Overgaard Arkitekter blev der taget fat på at udvikle en form for atletikeksperimentarium. Blandt andet med baggrund i Lokale og Anlægsfondens erfaringer med at ændre tankegangen bag meget ensrettede idrætsfaciliteter som træningsanlæg til fodbold og tennis blev der fra starten tænkt i at skabe et åbent atletikanlæg, der brød med vanerne og inviterede helt nye brugergrupper indenfor. Det blev samtidig et første skridt i Fondens arbejde på at udvikle de ofte meget lukkede universitetsområder til at være steder, hvor alle kan mødes og være aktive. I En række nye løsninger og muligheder I Med udgangspunkt i atletikkens grunddiscipliner løb, kast og spring blev der skabt en række nye løsninger og muligheder. Forskellige løbeunderlag, en løbeskål, forhindringer, parkourelementer, udstyr til udendørs styrketræning og kunstige bakker blev lagt ind i midten af anlægget, hvor der tidligere var en fodboldbane. De klassiske røde løbebaner rækker flere steder helt ud af atletikanlægget og griber fat i omgivelserne på en måde, som får mange nysgerrige til at kigge ind. De idrætsstuderende på universitetet er glade for det nye anlæg. Ikke kun fordi de selv har fået bedre træningsfaciliteter. Det gør det også nemt at tilfredsstille den faglige nysgerrighed omkring befolkningens interesse for at være fysisk aktive. Atletikanlægget fordrer til mange anderledes aktiviteter med de forskellige materialer og højdeforskelle. Anlægget er ikke bare til atletik. Vi er jo trænede i at se, hvordan det kan kombineres og bruges til aktiviteter, og vi kan se, hvordan nye brugergrupper og børn leger på anlægget og bruger det helt anderledes, end det måske er tiltænkt, siger Julie Dahl, der læser idræt og sundhed på 3. semester. I Det ser for sindssygt ud I 2.M fra det nærliggende Tornbjerg Gymnasium er for første gang på anlægget til en idrætstime. Underviseren Casper Månsson arbejder på at introducere stedets muligheder for eleverne, men ikke alle har lige let ved at gennemskue det. Efter at have brugt anlægget i en times tid til løb og forskellige øvelser og en første præsentation af den nye idrætsgren parkour har nogle gennemskuet det. Andre ikke. Det ser for sindssygt ud, og det er et godt sted, men jeg ved ikke, hvordan man skal bruge det!, griner Jonard Pambuena. En af de elever, der hurtigt fik lidt mere styr på anlægget, er Signe Dolleris Olsen. Man kan lave meget andet end at løbe rundt. Man kan svinge, kravle under forhindringer, og vi finder på ting, når vi er i gang med det. Det kommer helt automatisk her, at man finder på aktiviteter, fortæller hun. I Mere praktisk anvendeligt end jeg først havde troet I Det brede spænd af brugergrupperne understreges af, at den næste flok, der møder op, tilhører ungdomseliten i triatlon. SDU har i samarbejde med triatlonforbundet oprettet et særligt udviklingslandshold, hvor unge triatleter kan studere og træne på universitetet. Anlægget er mere praktisk anvendeligt, end jeg først havde troet, fortæller Kasper Gejl, der både er underviser på SDU og 9\n8 landstræner for unge triatleter i Dansk Triatlon Forbund. Da jeg første gang så anlægget, kom jeg i tvivl, om vi kunne bruge det. Men jeg er blevet overrasket over, hvor hårdt jeg kan belaste triatleterne på anlægget. Vi bruger selvfølgelig 400-meter banen til tempoløb, når vi skal have styr på tiderne. Derudover bruger vi bakkerne og de forskellige blødere underlag, hvor triatleterne bliver belastet hårdere end ved løb på fladt underlag. Det er kun fantasien, der sætter grænser for, hvad vi kan bruge anlægget til. Kasper Gejl sætter også de unge triatleter, der er i alderen 19 til 23 år, til at styrke- og trappetræne på anlægget, og som en helt særlig ting sætter han stor pris på, at det nye anlæg har formindsket transporttiden under træning væsentligt. I Nytænkning af selve faciliteten kan puste nyt liv i en idrætsgren I Lokale og Anlægsfondens direktør, Torben Frølich, værdsætter den brede interesse for at bruge det nye og anderledes atletikanlæg, der er Fondens tredje udvikling af de mest mono-funktionelle specialanlæg til idræt. Fonden var med til at udvikle Herning Fodboldeksperimentarium og Tåsinge Tennis Park som de første ek - sempler på en bredere og fremtidssikret brug af fod - bold anlæg og tennisfaciliteter. I samme ånd er atletikanlægget ved SDU udviklet til at vise, hvordan en nytænkning af selve faciliteten kan puste nyt liv i en idrætsgren, som ellers har det svært. Atletikanlægget viser nye brugere nye veje ind til atletikkens mange varierede og sjove aktiviteter. Samtidig er det vigtigt for Fonden at skabe bro mellem lokalområdet og universitetet. Mange universiteter har faciliteter, som med stor fordel kan udvikles til at blive brugt af alle borgere omkring universitetet. Også her ser projektet ved SDU ud til at blive en succes. Triatleterne kan spise morgenmad og kigge ned på banen fra det nye kollegie bagved anlægget. Og så kan de gå lige herned med det samme og træne, siger Kasper Gejl, mens mørket er ved at sænke sig over Odense. Sammen med udviklingslandsholdet skal han skynde sig videre. Da de er væk, bliver de afløst af selvorganiserede løbere, som ved, hvilken stander med lyskontakter man skal bruge. Et flot og indbydende lys vækker anlægget af eftermiddagssløvheden, og det er klar til flere timers brug i løbet af aftenen. Atletikanlæg ved Syddansk Universitet i Odense Pris kr. Fondens støtte kr. Areal m² Arkitekt Keinicke og Overgaard Arkitekter Bygherre Syddansk Universitet 13\nAktive børn, unge og voksne i Kildebjerg Ry. Klatrerne i Blocs & Walls Københavns Klatrecenter. Ellen Beate Sandseter.\ntribune No 20 april 2014 I Atletik til alle åbent atletikanlæg i Odense I Tema om Idræt i byplanlægning: Vend planlægningen på hovedet I Bevægelse i alle planer I En gang og aldrig mere? udvikling af en


Feriebolig, Riga, LV: Studios m.m. | HomeAway\nFind det bedste sted i Riga\nHvor skal jeg overnatte nær Riga, LV?\nVores annoncer i 2018 tilbyder et stort udvalg af 179 ferieboliger nær Riga. Fra 154 Studios til 145 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På HomeAway finder du det bedste sted at overnatte nær Riga på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Riga?\nHomeAway tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Riga. De mest populære seværdigheder, som HomeAways feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nRiga Katedral: 179 feriehuse\nSPICE: 175 feriehuse\nBotanisk Have, Letlands Universitet: 180 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Riga, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på HomeAway. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Studios i Riga?\nJa, selvfølgelig. HomeAway tilbyder 154 Studios i Riga. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Riga finder du:\nKan jeg leje ferieboliger i centrum i Riga?\nJa, HomeAway har 42 ferieboliger i centrum i Riga. Du har også mange andre muligheder i Riga, for eksempel:\nFerieboliger Ved vandet: 6 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med højstol i Riga?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med højstol blandt vores 17 ferieboliger med højstol i Riga. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nNyd et ophold i charmerende Riga\nNyd blandt andet historiske seværdigheder, monumenter og katedraler, når du lejer en feriebolig i Riga. Denne romantiske by er kendt for sine indkøbsmuligheder, sine museer og sine restauranter. Skt. Peters Kirke og Den Lille Gildehal er blot et par af de mest populære seværdigheder. Mange af vores ferieboliger har både udendørs areal, separat spiseplads og fuldt udstyret køkken, så du kan lave lækre hjemmelavede måltider.\nOplevelser og attraktioner i Riga\nLeder du efter attraktioner i byen? Tag en pause fra din hyggelige feriebolig, og oplev alt, som gør Riga til en helt særlig destination. Her er nogle af de mest populære seværdigheder, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nRiga Zoologiske Have (7,1 km)\nLivu Vandland (15,5 km)\nSaulrieta Taka Vandresti (36,1 km)\nUdforsk de naturskønne omgivelser i Riga\nUanset om du er på jagt efter spændende udendørs aktiviteter eller bare vil nyde de smukke omgivelser, kan du være sikker på at finde de perfekte omgivelser til din ferie i Riga. Her er nogle få af områdets mest fascinerende attraktioner, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nJurmala Strand (18,2 km)\nBastionsbakken (0,4 km)\nEsplanade-parken (0,7 km)\nUzvaras Parker (1,6 km)\nBotanisk Have, Letlands Universitet (3 km)\nSkt. Jacobs Katedral\nDet Lettiske Riffelskyttemonument


Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL kr. 109.00\nForside / Home & Garden / Plants / Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL\nVarenummer (SKU): 17104 Kategorier: Home & Garden, Plants\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL Varefakta\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL er et godt bud på en god gave\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL er den store succes for gavegivere der vi give en sjov gave. Home & Garden > Plants kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk er kendt som shoppen med de fede gadgets. Varen kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Er du løbet sur i jagten på den gode vært- eller værtindegave, skuffer du i hvert fald ikke nogen, hvis gaven bliver Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL, og du kan glæde dig over, at være en af dem med den sjoveste gave. For at skære det ud i pap: Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL er den perfekte gave til gravide. Jeg vil ikke give gadgets som gave til mine kære, vil nogle folk sige, og det kan være derfor, at nogle, der kvier sig lidt ved at give gadgets væk i gave. Det er bestemt ikke nogen grund til at afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, langt de fleste synes det er meget sjovere at få gadgets end f.eks. en vase.\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL med 90 dages returret\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL er en af de mest populære varer her på shoppen i varegruppen Home & Garden > Plants. Vidste du, at du også får hele 90 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL hos onlineshoppen CoolStuff.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du helt sikkert finde noget du kan li, deriblandt også denne vare. Når der handles i webshop kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nStrandkrop 2.0 Badedragt L/XL med online fordele\nKøbes der ind i en webshop, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nKøb Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL i dag for kun kr. 109.00 med 90 dages returret, så sendes den direkte til din adresse.\n25 anmeldelser af Strandkrop 2.0 Badedragt L/XL


Efterårssemesters tema for uddannelsessamarbejderne under Copenhagen Health Innovation er fundet ved en stor afstemning blandt ansatte i sundhedssektoren og underviserne på de mange relevante uddannelser. Med overvældende flertal stemte I på emnet ‘Samarbejde i sundhedssektoren’.\nEn evig udfordring i sundhed\n“Vi er på ingen måde overrasket over, at det var ‘samarbejde i sundhedssektoren’, der vandt som næste semesters emne. Det er jo noget, som vi i sundhedssektoren kontinuerligt skal forbedre i takt med ny viden og nye vilkår. Der er brug for samarbejde, også på tværs alle steder i sektoren – og det er desværre fortsat en udfordring,” forklarer Nina Brocks, der er Innovationskonsulent i Copenhagen Health Innovation.\nMen hvorfor er et godt og grundigt samarbejde i særdeleshed en udfordring inden for sundhedssektoren?\nEr fremtidens sundhedsprofessionelle retoriker,\ningeniør eller designer?\nI artiklen taler Charlotte Hess, enhedschef for Region Hovedstadens center\nfor HR og uddannelse, også om behovet for mere og bedre samarbejde\nblandt sundhedsprofessionelle. Læs hele artiklen her.\n“Det er meget komplekst, for selv om vi behandler individer, så har vi en række processer, der automatisk sætter folk i bås – fordi det er vi nødt til at gøre, for at have en effektiv sektor. Et eksempel er kræftpakkerne. Pakkerne repræsenterer jo en optimering af behandlingsforløbene, og det er godt for behandlingen, men er det også godt for det enkelte individ? Som patient går du til undersøgelser og behandlinger på forskellige ambulatorier og afsnit, og derfor vil du opleve, at du bliver sendt af sted til fx blodprøver igen og igen, frem for at de alle bliver taget samtidig. Kan vi eksempelvis udvikle et system eller en samarbejdsform, der samler de blodprøver?” spørger Nina Brocks.\nVi glemmer at løfte blikket\n“Ja, præcis, og det er noget af det, vi håber, det kommende semesters studerende og projektcasearbejde vil kunne vise. For sundhedssektorens folk er sindssygt dygtige på deres områder, som de rettelig skal være. Og vi ved også, at når de løfter blikket og kigger på deres ambulatorium eller laboratorium lidt udefra, så opdager de alle de muligheder for endnu bedre samarbejde, der rent faktisk er. I dagligdagen kan det være svært at finde tid til den grundige dialog mellem de forskellige afdelinger. Her ved vi, at de studerende kan gå ind udefra og se på ‘plejer’ med friske øjne. De kan stille de spørgsmål, der får rykket ved tingene,” forklarer Nina Riis, innovationskonsulent i CHI.\n“Sundhedssektorens folk er sindssygt dygtige på deres områder, som de rettelig skal være. Og vi ved også, at når de løfter blikket og kigger på deres ambulatorium eller laboratorium lidt udefra, så opdager de alle de muligheder for endnu bedre samarbejde, der rent faktisk er”\nNina Riis, innovationskonsulent i Copenhagen Health Innovation\nDet borger godt for resultaterne fra det kommende semester, mener de to innovationskonsulenter, der pointerer, at der er flere områder, I har peget på, som har udfordringer der handler om samarbejde – så der er rig mulighed for at få sin udfordring med som projektcase:\nKlogere overgange og mere multibehandling\n“Der er flere steder i sundhedssektoren, hvor bedre og mere samarbejde vil kunne højne kvaliteten af behandlingen og dermed forbedre patienternes møde med sundhedsvæsenet. Et af de væsentligste er de mange overgange – fx mellem det kommunale og det regionale og det private, og også de overgange der er i forskellige behandlingsforløb,” forklarer Nina Brocks.\n“Et andet og vigtigt område er at se på, hvordan vi samarbejder, når patienter har flere diagnoser. Som det er nu, bliver du kun indlagt og behandlet for én ting – selv om du måske har andre diagnoser. Det er også en kendt problematik hos kronikere.”\nDerfor efterlyser CHI nu projektcases, hvor samarbejde er centralt til det kommende semesters studerende:\nDe studerende har tiden til at finde løsninger\n“De studerende kan stille en masse spørgsmål og på den måde kvalificere, hvad udfordringen handler om og foreslå en mulig løsning. Økonomi og eventuel implementering er op til afdelingen eller praksis selv. Fordelen for jer er, at I får friske øjne udefra som har den tid til at få øje på muligheder, I ikke selv har,” forklarer Nina Riis.\nVi har tre undertemaer:\n1. Fysiske rammer og nybyggerier\nBegge parametre berører, hvordan de fysiske rammer understøtter praksis såvel som trivsel.\n2. Overgange og tværprofessionelt samarbejde\nHvordan er patientens rejse i sundhedssystemet, og hvordan fungerer samarbejdet i den enkelte situation og på tværs af patientens forløb?\n3. Digitalisering og nye teknologier\nHar stor betydning for både patient og medarbejdere i sundhedssektoren. Begge har indflydelse på hvad der er muligt og giver uanede muligheder – og dem skal vi lære at navigere klogt i.


At åbne for kreativiteten, del 1 | Forfatterskole | Solaas.dk\nForfatterskole: At åbne for kreativiteten, del 1\nAt åbne for kreativiteten, del 1\nLær at bruge underbevidstheden og det potentiale, der ligger latent i dig, til din skrivning, og få inspiration udefra, inkl. 15 skriveøvelser. Artikler: Det kreative guld ♦ At åbne for de kreative sluser ♦ Den frie associations digtning ♦ Når underbevidstheden digter med ♦ Skriverefugier – plads til kreativiteten ♦ Østen for solen og Vesten for månen. I alt 6 artikler, 19 sider.\nDet kreative guld. Af Jannie Solaas.\nDet kreative guld kan lettere hentes op, når du slår hjernen fra og bare skriver, hvad der falder dig ind. Du har sikkert prøvet det. Betragtet sneen dale og fået en idé. Stirret ind i kaminens flammer og pludselig set en scene. Fodret ænder og hørt musik eller ord, der danner strofer. Når inspirationen kommer spontant, får din kreativitet og din skrivning et boost, simpelt hen fordi der ikke sidder en censor i dit hoved og streger ord ud, inden de er skrevet ned. Øvelserne her hjælper dig med at få fat i guldet.\nKender du det, at en del af dig virkelig gerne vil i gang med at skrive en tekst – men en anden del af dig kan bare ikke komme i gang? Kender du det, at kreativiteten sidder fast i pennen, og selvom du har supergode idéer, kan du ikke formulere dem rigtigt ? Eller måske er der slet ingen idéer, når du sidder der og endelig har tid til at skrive?\nDen frie association kan grave ned i de mest underfulde lag af din underbevidsthed, bore sig ind i kernen af din kreativitet og give din digtning et ekstra lag guld, du ikke anede, du havde i dig. Artiklens skriveøvelser sigter på at hjælpe dig med at bruge den frie association til at finde de digte, der ligger skjult i dig, og som du måske ikke ellers havde fundet.\nDin underbevidsthed kan ikke kun skabe drømme om natten. Den kan også hjælpe dig videre med en historie, hvis du er gået i stå, eller hjælpe dig i gang, hvis du mangler inspiration. Læg mærke til de små glimt i dine drømme, som gør indtryk på dig, og nye indfald, der opstår, når du lige er vågnet. På de tidspunkter er den censor, der i de vågne timer sidder ved roret inde i dig, dybest set bevidstløs, og al kreativiteten fra underbevidstheden får lov at komme frem. For at afprøve, hvad din underbevidsthed kan gøre for din kreativitet, kan du lave følgende øvelse.\nDer er ro, en salig ro. Som gik der konstant et optog af engle igennem rummet. Udenfor vinduet synger fuglene en sang, som minder om sirenernes lokkende toner. Den vilde natur er kun et stenkast væk, og når man engang imellem løfter blikket fra computerskærmen, bliver man nærmest blændet af den smukke udsigt. Om aftenen er der hygge ved pejsen eller foredrag med en kendt forfatter. Det er svært ikke at blive inspireret. Sådan er realiteten på et af Danmarks – eller verdens – skønne skriverefugier. Derfor har jeg i denne artikel udvalgt fire dejlige refugier, som jeg er sikker på lever op til din drøm om et roligt sted at skrive.\nØsten for solen og Vesten for månen i en lillebitte landsby i det østlige Makedonien i Grækenland har jeg, norske Tove, sammen med min græske mand Christos bygget vores lille paradis, gæstgiveriet Kairos Garden. Drømmen har været at skabe et centrum for kreativitet og inspiration, et sted hvor man kan trække sig tilbage fra hverdagens stress og jag, leve i nuet, finde og lytte til sin indre stemme. Eller som en af vores gæster beskrev det: Et sted for drømme, som bringer dig tættere på stjernerne.\nTemaet er en del af Temapakke 1: Kreativ skrivning


Kedsomhed kan give dig stresssymptomer. Sådan undgår du det | Vigeur.dk\nDu kan blive syg af at kede dig i dit job – her er syv råd, du kan følge\nMan siger, det er sundt at kede sig – men det er altså ikke altid sandt. For du kan faktisk kede dig så meget i dit arbejde, at du får symptomer på både stress og depression. Læs her, hvordan du undgår kronisk kedsomhed.\nJa. Du kan godt blive syg af at kede dig – også i dit arbejdsliv. For begynder du at kede dig for meget med dine arbejdsopgaver, kan det føre til symptomer, der minder om udbrændthed, stress og depression.\nOg så kan det blive svært at se en lysere fremtid.\nDet fortæller Ann C. Schødt, som er specialist i fænomenet ”bore-out” – eller på dansk ”kronisk kedsomhed”.\nKronisk kedsomhed rammer særligt intelligente medarbejdere, der er kendetegnet ved at have en stejl læringskurve. Det kan medføre, at de hurtigt savner udfordringer i deres arbejdsopgaver. Ann C. Schødt fortæller:\n”Det er et tabu at kede sig. Man siger jo, at kloge mennesker keder sig aldrig, så hvis man keder sig, kan man ikke være særligt klog – men det er faktisk omvendt: Det er især mere intelligente mennesker, der keder sig, fordi deres indlæringskurve er stejlere. Det vil sige, at når de har prøvet en opgave én eller to gange, så er den ikke udfordrende længere, og derfor begynder de allerede efter kort tid at kede sig.”\nJeg har spurgt Ann C. Schødt ind til, hvad der kendetegner en medarbejder, som er ramt af kronisk kedsomhed, og om der er noget at gøre.\nLæs med og se, om du kan genkende dig selv – og hvad du i så fald kan gøre ved problemet. Sidst i artiklen finder du nemlig 7 tips til, hvad du kan gøre for at komme ud af kedsomheden.\nHvad kendetegner en medarbejder, som er ramt af kronisk kedsomhed?\n”Det kan være vanskeligt som kollega eller chef at få øje på en medarbejder, der er ramt af kronisk kedsomhed.\nMen et kendetegn kan eksempelvis være, at medarbejderen strækker sine opgaver. Han eller hun forsøger altså at skjule, at der ikke er nok at lave. Derfor kan det være svært at opdage.\nDerudover kan medarbejderen finde på at besvare private mails i sin arbejdstid og løse private ting og sager. Det kan være, medarbejderen lige er inde at tjekke boliger eller indkøbslisten. Det kan være svært for chefen at opdage, fordi medarbejderen skifter skærmbillede, når chefen er i nærheden."\nVi trænger til en samtale om meningen med arbejdet\n"Et andet tegn kan være, at medarbejderen er lidt rastløs og kan have svært ved at koncentrere sig om sine opgaver, fordi de bliver for trivielle. Medarbejderen savner udfordringer, men når han eller hun spørger chefen, om der er mere at lave, får medarbejderen bare flere kedelige opgaver, fordi chefen ikke selv har lyst til at videregive de spændende opgaver.\nDer er også nogle medarbejdere, som prøver at få det til at se ud, som om de har travlt, og så, fordi de har dårlig samvittighed over ikke at have lavet særlig meget, kan de finde på at tale privat i arbejdstiden, eller lade som om de er nødt til at blive i frokostpausen, fordi de jo har så meget, de skal have gjort. Så de forsøger at se enormt travle ud og virke som om de har vildt mange opgaver.”\nSå man er selv ret bevidst om, at man har for få udfordrende opgaver?\n”Man er bevidst om, at man keder sig, og at man savner udfordringer. Men problemet kan være, at chefen ikke har forståelse for det. At når man har sagt det til sin chef, så er man ikke blevet hørt. Det gør, at der er en del, som lider under det – og også gør det i al for lang tid.”\nSå det er i virkeligheden kun medarbejderen selv, der ved det?\n”Ja, det er kun dem selv, der ved det. Men man kan udbrede kendskabet til det.\nHvis man er hårdt ramt af kronisk kedsomhed, kan symptomerne begynde at ligne stress eller udbrændthed – fordi du bliver mere og mere drænet for energi hver gang, du går på arbejde.\nDet kan være, at du har alt for mange skift på dit CV, fordi du netop hurtigt kommer til at kede dig, og nu forsøger du at holde ud lidt endnu for ikke at ødelægge dit CV helt.\nProblemet kan også være, du gerne vil noget andet og har lyst til at søge væk, men måske er det mange år siden, du har opdateret dit CV, eller du har så specifikke erfaringer inden for en branche, at det kan være svært at skifte job. Hvis du har været ramt af kronisk kedsomhed i længere tid, kan du komme i tvivl om dine evner."\nLouise sagde op, fordi hun ikke kunne holde ud at se flere kolleger i mistrivsel\n"Kronisk kedsomhed går også ud over selvtilliden i forhold til at søge noget andet, og så brænder du simpelthen ikke igennem til jobsamtalen. Så kommer du til at fokusere for meget på, at du skal væk fra dit kedelige job, fremfor at du er interesseret i det, en potentiel ny arbejdsgiver kan give dig. Og det er jo det sidste, virksomhederne søger, og derfor kommer du simpelthen ikke i betragtning.\nI mit arbejde kan jeg se, at man som oftest har lav fysisk og mental energi, og så har man også ofte lavt humør, stabilitet og optimisme – netop fordi man føler, man har malet sig selv ind i et hjørne og ikke kan forestille sig, hvordan man skal komme ud af det eller komme væk fra jobbet, som man ikke trives i.”\nHvis ansvar er det, at man ikke bliver ramt af kronisk kedsomhed?\n”Din chef kan ikke vide det, hvis du ikke fortæller det. Men omvendt hvis du har fortalt det til din leder, så har han eller hun et rigtigt stort ansvar for at sikre, at du trives, og at du får de udfordringer, du gerne vil have eller har brug for.”\nHvordan tager man den samtale med sin chef, hvis man lider af kedsomhed i jobbet?\n”Man skal ikke bare sige, at man keder sig i sit job. Jeg ville nok formulere det lidt anderledes. Jeg ville i stedet sige, at nu har jeg arbejdet med dette job i lang tid, og jeg har haft disse opgaver, og jeg kunne nu rigtig godt tænke mig at få nogle flere udfordringer og prøve kræfter med noget andet. Hvis man starter med at sige, at man keder sig, kan det godt virke lidt offensivt.”\nHvad kan man gøre ved kronisk kedsomhed?\n”Der er syv ting, man kan gøre.\n1. Tal med din chef og sig, at du savner udfordringer.\n2. Begynd at udfordre dig selv – kan du løse en opgave hurtigere eller smartere? På den måde får du i dit job frigjort noget tid, så du får plads til nogle mere meningsfulde og kvalificerende opgaver.\n3. Arbejd med at udvide dit netværk. Det kan både være internt i virksomheden, så du bringer dig selv i position til at arbejde i en anden afdeling eller stilling. Det kan også være i forhold til at udvide dit netværk uden for virksomheden.\n4. Videreuddan dig. Sørg for at få anderledes og intellektuelle udfordringer i din fritid.\n5. Find en interessant hobby, du kan nørde med. På den måde får du den mening og de udfordringer i din fritid, som du savner på dit job. Derved får du nemlig stadig nogle mentale kalorier.\n6. Hvis alt andet glipper, så få afklaret med dig selv, hvor længe du kan holde ud til at være i dit job, og hvis det ikke skal være det job, hvad skal det så være?\n7. Endelig kan funktionærer sige op med forlænget varsel. Man skal selvfølgelig overveje konsekvenserne af det, fordi der kan være nogle virksomheder, der så mener, du skal holde din hovedferie i opsigelsesperioden, men man har altså ret til at sige op med tre måneders varsel.\nDet kan være rart for både dig og din arbejdsgiver, at de skal indstille sig på at finde en afløser. Jeg nævner det som punkt syv, fordi jeg synes, man skal prøve de andre ting først. Men punkt syv kan være nødvendigt, hvis du er fuldstændig udbrændt. Når det kun er indtil 31. august, du skal være i det job, kan det gøre, at du kan se en ende på det, slappe mentalt af og begynde at se fremad.”\nEr du i tvivl, om du er ramt af kronisk kedsomhed?\nTag testen her og få svaret.\nFøles det, som om du snyder dig igennem dit job? Det kan skyldes høj intelligens\nDu må gerne være et surt røvhul – så længe du ikke begår denne fejl\nKend din chefs styrker og svagheder: Her er fire arketyper\nForskning Arbejdspladsen Q & A


c ++ - Er der fare for at arbejde internt i UTF-8 og derefter kun konvertere til UTF-16, når det er nødvendigt i Windows?\nwindows - Kan ikke se hentede billeder fra database til ImageView\nwindows - fjer-client ionic2 - Kan ikke finde modul 'events' - kun i Windows10\nc ++ - Hvordan håndteres WM\__QUERYENDSESSION-besked i et multi-process Win32-program?\nasp.net - Mappeadgangsproblem i vindue7 uden administratorrettigheder\njava - Aktier under IP\nc ++ - SetWindowsHookEx fejler med google chrome. Fejlkode 87 ugyldig parameter\nphp-trin overstiger rækkevidde, kun vinduer med dato ('Y')\nc # - Hvordan understøtter jeg dialoger fra en exe, der udføres ved hjælp af System.Diagnostic.Process?\nKan vi oprette windows service fra Java?\nc # - sætte combobox inde i et gitter gør det valgte emne tomt\nAdgang forbudt! Windows 10 PHP XAMPP\nPHP formularbaseret godkendelse på Windows ved hjælp af lokale brugerkonti\nVisual studio forsøger at insistere på at bruge tchars, som når de kompileres med UNICODE-indstillingen, ender i det væsentlige med at bruge de brede versioner af Windows og andre API'er.\nEr der så fare for at bruge UTF-8 internt i applikationen (som gør brug af C ++ STL lettere og muliggør også mere læsbar krydsplatformkode) og derefter kun konvertere til UTF-16, når du skal bruge nogen af OS API'erne ?\nJeg beder specifikt om at udvikle til mere end et OS - Windows, der ikke bruger UTF-8 og andre som Mac, det gør det.\nSom andre har sagt, er der ingen fare for at bruge UTF-8 internt, og derefter konvertere, når du skal ringe til Windows-funktioner.\nMen vær opmærksom på, at omkostningerne ved konvertering hver gang kan blive uforholdsmæssigt dyre, hvis du viser meget tekst. (Husk, at du ikke har konverteringen, men du kan også have omkostningerne ved at allokere og frigøre buffere at holde de midlertidige konverterede strenge.)\nJeg skal også påpege, at der er indbygget bredtekst støtte indbygget i STL, så der er virkelig ingen grund til at gøre dette. (Std :: wstring, et al.)\nDerudover er det kun engelsk, der arbejder med UTF-8, men hvis du planlægger at understøtte osteuropæisk, arabisk eller asiatisk tegnsæt, kan dine opbevaringskrav til tekst vise sig at være større end de for UTF-16 (på grund af flere tegn kræver tre eller fire kodepunkter, der skal opbevares). Igen vil det nok kun være et problem, hvis du beskæftiger dig med store mængder tekst, men det er noget at overveje - dobbelt så, hvis du vil overføre denne tekst over en netværksforbindelse til enhver tid.\nDa UTF-8 og UTF-16 kun er to måder at kode nummerer på (som så fortolkes som såkaldte kodepunkter eller glyfer), er der intet galt med at konvertere frem og tilbage: ingen information går tabt. Så nej, der er ingen fare for at konvertere (så længe konverteringen er korrekt, selvfølgelig).\nHvis du har et operativsystem, der bruger wid (er) tegn i dets API, og du skriver et program, der kræver internationalisering, er det helt dumt at bruge char og UTF-8 som en intern repræsentation i dit program. Du ' genbruge UTF-8 baglæns. UTF-8 er til at smugle Unicode via operativsystemets grænseflader og lagrings- og dataudvekslingsformater, der ikke direkte kan håndtere brede tegn.\nJeg antager, at dit projekt ikke handler om tekstbehandling, manipulation eller transformation: For tekstbehandling er det langt lettere at vælge en og kun en kodning, det samme på alle platforme, og derefter foretage konverteringen, hvis det er nødvendigt, når du bruger den native API .\nMen hvis dit projekt ikke er centreret omkring tekstbehandling/manipulation/transformation, er begrænsningen til UTF-8 på alle platforme ikke den enkleste løsning.\nUndgå at bruge char på Windows\nHvis du arbejder med char typen på Windows-udvikling, vil alle WinAPI bruge char.\nProblemet er, at typen char på Windows bruges til 'historiske' applikationer, hvilket betyder før-unicode-applikation.\nHver char tekst fortolkes som en ikke-Unicode-tekst, hvis kodning/charset er valgt af Windows-brugeren, ikke du udvikleren .\nBetydning: Hvis du mener at du arbejder med UTF-8, skal du sende den UTF-8 char -teksten til WinAPI til output på GUI (og TextBox osv.) Og derefter udføre din kode på en Windows-opsætning på arabisk (for eksempel), så vil du se din smukke UTF-8 kartekst vil blive behandlet korrekt af WinAPI, fordi WinAPI på den Windows mener, at alle char skal fortolkes som Windows-1256 kodning. \nHvis du arbejder med char på Windows, forkaster du Unicode medmindre hvert opkald til WinAPI går gennem en oversættelse (normalt via en ramme som GTK + , QT osv., Men det kan være dine egne wrapperfunktioner).\nOptimering er roten til alle onde, men så synes jeg at være helt ubrugelig pessimisering at konvertere alle dine UTF-8 tekster fra og til UTF-16 hver gang du diskuterer med Windows.\nAlternativ: Hvorfor bruger du ikke TCHAR på alle platforme?\nHvad du skal gøre, er at arbejde med TCHAR, give et overskrift svarende til tchar.h til Linux/MacOS/Hvad endda (omklare makroerne osv. I den oprindelige tchar.h header) en tchar.h - lignende overskrift for de Standardbibliotek objekter, du vil bruge. For eksempel går min egen tstring.hpp som:\n#endif // \__\__GNUC\__\__\n// \__UNICODE macros. So the following is useful to complete the\nstatic wostream &    tcout          = wcout ;\nstatic ostream &     tcout          = cout ;\n#else // #ifdef \__MSC\__VER\nstatic ostream &       tcout          = cout ;\n#endif // #ifdef \__MSC\__VER\nDiscplaimer: Jeg ved, det er ondt at erklære ting i std, men jeg havde andre ting at gøre end at være pedantisk om det pågældende emne.\nBrug af disse overskrifter kan du bruge C ++ Standard Library kombineret med TCHAR anlægget, det vil sige bruge std::tstring, som vil blive udarbejdet som std::wstring på Windows (forudsat at du kompilerer definerer [[UNICODE og \__UNICODE definerer) og som std::string på de andre char -baserede operativsystemer, du vil støtte.\nSåledes kan du bruge platformens indbyggede tegntype uden omkostninger.\nSå længe du er agnostisk med din TCHAR karaktertype, vil der ikke være noget problem.\nOg i de tilfælde, du virkelig ønsker at håndtere den beskidte side af UTF-8 vs UTF-16, skal du give koden til konvertering (hvis det er nødvendigt) osv.\nDette gøres normalt ved at give overbelastninger af samme funktion til forskellige typer og for hvert OS. På den måde vælges den rigtige funktion på kompileringstidspunktet.\nFaren er, at UTF-8 karaktertælling ikke er det samme som ASCII karaktertælling. E.g., U + 24B62 er et enkelt Unicode-tegn, men udvider til 4 UTF-8 byte. (Se her for andre eksempler.) \nHvis du ikke bruger de to interchangeably, vil du være i orden.\nUTF-8 er en vild og skør måde at repræsentere tegn på. Du bør undgå at bruge det, hvor det er muligt. Windows API undgår UTF-8. (Hvis du insisterer på en 'multibyte' -konstruktion, snarere end en 'unicode' -bygning, vil den gøre alle konverteringer til dig under dækslerne, så det kan fortsætte med at bruge UTF16 - og hvis du ikke er forsigtig med ineffektiviteten af alle dem skjulte konverteringer spiser dig op.) Biblioteket wxWidgets undgår UTF-8 på samme måde, og det er cross-platform med MAC'er.\nDu bør tage et tip fra dette, og undgå selv UTF-8.\nHvornår skal du bruge UTF-8? Snag med UTF16 er, at det afhænger af byte ordren i ordene implementeret i hardware. Så når du overfører data mellem forskellige computere, som måske bruger en anden byteordre i deres hardware, skal du bruge UTF8, som har samme byteordre på hardware. Derfor bruger browsere og WWW-sider UTF8.\nNej, der er ingen farer, hvis du følger retningslinjerne.\nDet er faktisk den reneste og enkleste måde at gå på char , selvom du skriver for Kun Windows .  \nOg bemærk at UTF-8 er aldrig længere end UTF-16 for europæiske sprog eller ikke for BMP-tegn. Det kræver mere plads kun for kodepunkter kodet med 3 byte i UTF-8 og 2 i UTF-16, hvilket er netop U + 0800 til U + FFFF-området, char , som for det meste er CJK-tegn .


HAR SYGDOMMEN? 3. Leksikon 26 - PDF\nDownload "HAR SYGDOMMEN? 3. Leksikon 26"\n2 2 cøliaki og mad uden gluten HVAD ER CØLIAKI OG HVOR MANGE HAR SYGDOMMEN? 3 Hvor findes gluten? 8 Kostråd 11 ideer til dagens måltider 14 Hjemmebagt brød 16 I køkkenet og på indkøb 18 Varedeklarationer 19 At spise ude 22 Spørgsmål og svar 24 Leksikon 26 Få mere at vide 31 Denne pjece henvender sig til dig, der hos lægen eller på sygehuset har fået konstateret cøliaki, eller som har et barn med cøliaki. Pjecen kan også bruges, når familie, venner, daginstitution, skole og andre skal informeres om sygdommen. Cøliaki er en sygdom i tyndtarmen. Sygdommen behandles livet igennem med en diæt uden protein fra hvede, rug og byg. Især hvede findes i mange fødevarer. Det kræver derfor viden og overskud at sammensætte diæten. Pjecen fortæller, hvordan man klarer det i praksis. Ved mistanke om cøliaki skal man altid kontakte lægen og undersøges, før man begynder på en diæt. Begynder man på diæten, inden diagnosen er stillet, begynder tyndtarmen at hele, og man risikerer at skulle spise gluten i en længere periode igen, før diagnosen kan stilles. Det kan være svært, hvis man har fået det bedre under diæten.\n3 cøliaki og mad uden gluten 3 HVAD ER CØLIAKI OG HVOR MANGE HAR SYGDOMMEN? Cøliaki er en sygdom i tyndtarmen. Sygdommen er kronisk, dvs. livslang. Cøliaki udløses af nogle proteiner, som findes i hvede, rug og byg. Populært kaldes disse kornproteiner for gluten. For havre gælder særlige forhold (se side 10). Cøliaki skyldes overfølsomhed over for gluten. Behandlingen er som ved andre former for overfølsomhed over for mad, hvor man skal undgå det, som man ikke kan tåle. Cøliaki skal dog ikke forveksles med fødevareallergi. Fødevareallergi udløses af en anden mekanisme, og symptomerne ved fødevareallergi kommer oftest hurtigt efter, at man har spist det, man ikke kan tåle. Ved cøliaki kan symptomerne være mindre tydelige. Cøliaki er delvis arvelig. Derfor er der ofte flere inden for samme familie, som har cøliaki. Blandt førstegradsslægtninge (forældre, søskende, børn) regner man med, at ca. 10 procent udvikler cøliaki. Derfor er det vigtigt, at førstegradsslægtninge bliver undersøgt også selvom de ikke har tydelige symptomer. Man regner med, at op mod 1 procent af befolkningen har sygdommen. Blandt personer med cøliaki har kun én ud af syv klare symptomer. Cøliaki på dansk og engelsk Dansk Cøliaki Gluten-intolerans Gluten-sensitiv enteropati Engelsk Celiac disease Coeliac disease Non-tropical sprue\n4 4 cøliaki og mad uden gluten Hvem får cøliaki og hvorfor? Cøliaki kan opstå i alle aldre. De første symptomer på cøliaki kommer dog oftest i barndommen, men en del får først symptomer omkring 30 årsalderen eller endnu senere. Årsagen til, at nogle personer udvikler cøliaki, er endnu ukendt, men man ved, at sygdommen pluds elig kan bryde ud, hvis modstandskraften er påvirket, fx ved en infektion. Når personer med cøliaki spiser mad med gluten, skader proteinerne tyndtarmens frynsede slimhinde. Tarmens overflade bliver derved mindre, og maden fordøjes dårligere, så alle næringsstoffer ikke bliver optaget, som de skal. Hvis en person med cøliaki spiser en glutenfri kost, heler tyndtarmens overflade, og evnen til at optage næringsstoffer bliver langsomt normal. Hvis man igen spiser mad med gluten, bliver tarmen atter skadet. Selv om man ikke får symptomer af at spise små mængder gluten, kan tarmen godt blive skadet alligevel. Man kan altså ikke nødvendigvis mærke, at man har fået for meget gluten. Der er også individuelle forskelle på, hvor lidt gluten der skal til, før man får symptomer. Derfor er det meget vigtigt, at personer med cøliaki spiser glutenfrit resten af livet. Hudsygdommen dermatitis herpetiformis Patienter med hudsygdommen dermatitis herpetiformis har de samme forandringer i tarmen som ved cøliaki og skal derfor også spise en kost uden gluten. Dermatitis herpetiformis viser sig som små væskefyldte blærer og stærk kløe på huden. Symptomer på cøliaki Symptomerne på cøliaki kan være rigelig tarmluft, tynde afføringer, vægttab og hos børn tillige dårlig trivsel med manglende tilvækst. Symptomer, som ikke umiddelbart forbindes med cøliaki: ledsmerter, forstoppelse, træthed og dårligt humør ses jævnligt. Hos voksne kan i sjældne tilfælde også ses vægtøgning. Symptomerne kan omfatte alle grader fra lette til svære. Når sygdommen opstår senere i livet, er symptomerne ofte mindre udtalte. Specielt hos mindre børn kan symptomerne være oppustet mave, tynde afføringer og dårlig trivsel. Når børnene optager for få næringsstoffer fra maden, vokser og vejer de mindre, end de skal. Hos personer med lette symptomer kan der gå år, fra de første gang har symptomer, til det kan fastslås, at sygdommen er cøliaki. Mange, måske de fleste, med cøliaki får aldrig stillet diagnosen, fordi de kun har få eller ingen symptomer. Ud fra vores nuværende viden\n5 cøliaki og mad uden gluten 5 er det dog vigtigt, at sygdommen opdages uanset om symptomerne er lette eller svære, fordi man herved kan forebygge senfølger (se under Behandling, side 7). Diagnose Personer med cøliaki, som spiser gluten, har forhøjet indhold af bestemte antistoffer. Antistoffet, anti-transglutaminase, kan måles i en blodprøve. Antistofferne afspejler i grove træk, hvor meget gluten der er i kosten. Det er derfor vigtigt at spise rigeligt med gluten, før man skal have taget blodprøverne. Så er der større chance for, at blodprøverne viser rigtigt.\n6 6 cøliaki og mad uden gluten Måling af antistoffer kan ikke bruges som et sikkert bevis for sygdommen, når diagnosen skal stilles, men resultatet er vejledende for, om der skal tages en vævsprøve fra tyndtarmen. Mængden af antistoffer falder langsomt til normale værdier, når kosten ikke længere indeholder gluten. Normale antistofværdier udelukker dog ikke med sikkerhed, at man har sygdommen. Udsnit af en normal tarm eller en tarm hos en person med velbehandlet cøliaki. Tarmens slimhindeoverflade er foldet. Udsnit af en tarm hos en person med ubehandlet cøliaki. Tarmens slimhindeoverflade er flad. Forandringerne er ikke ligeligt fordelt i tyndtarmen. Den endelige diagnose stilles ved, at man undersøger vævsprøver (biopsier) fra slimhinden i tyndtarmen. Vævsprøverne tages som regel med en mavekikkert (et gastroskop). I perioder, hvor en person med cøliaki spiser gluten, er slimhinden flad og uden frynser. Se tegningen. Forandringerne er ikke ligeligt fordelt i tyndtarmen, så det er vigtigt, at vævsprøverne bliver taget det rigtige sted. På en glutenfri diæt bliver tarmens overflade igen som før, sygdommen brød ud, men der går måneder, før alt er normalt. Det tager længere tid hos voksne end hos børn. Hos små børn kan andre sygdomme føre til en flad slimhinde i tarmen. Der skal ofte tages blodprøver og afføringsprøver, før diagnosen kan stilles. Afføringsprøver undersøges for at udelukke at, symptomerne skyldes bakterier eller parasitter. I yderst få tilfælde kan der blive behov for at tage vævsprøver (biopsier) i flere omgange, f.eks. hvis undersøgelsen af\n7 cøliaki og mad uden gluten 7 vævsprøven ikke giver et helt sikkert resultat, eller hvis barnet er startet på en glutenfri diæt, før der er taget blodprøver eller vævsprøve (biopsi). I disse tilfælde kan man have behov for vævsprøver fra en glutenfri og en glutenholdig periode. Behandling Cøliaki behandles livslangt med en livslang diæt uden gluten. I praksis vil det sige en diæt, der ikke indeholder protein fra hvede, rug og byg. Undersøgelser viser, at de fleste med cøliaki kan tåle havre. Der må dog kun anvendes specialfremstillet havre (se side 10). Hvis man mod forventning får symptomer, skal man lade være med at spise havre. Under diætbehandlingen bliver tarmslimhinden normal og kan optage de nødvendige næringsstoffer fra maden. Det er vigtigt at overholde diæten også selvom man måske ikke umiddelbart får symptomer, når man spiser gluten. Hvis man spiser gluten, når man har cøliaki, er der nemlig en øget risiko for knogleskørhed og mangel på vitaminer og mineraler. Desuden er der en øget risiko for at få kræft i mave-tarmkanalen. Holder man derimod diæten, har man ikke større risiko for at få disse sygdomme, end andre har. Både børn og voksne med cøliaki bør have regelmæssig kontakt med sundhedsvæsenet, herunder en klinisk diætist (se side 13). Gravid med cøliaki Gravide med cøliaki skal spise en varieret glutenfri kost og følge de øvrige kostråd, som gives til alle gravide. Hvis man er i tvivl om sin reaktion over for specialfremstillet havre, bør man som gravid lade være med at spise havre. Forebyggelse For at forebygge cøliaki bør alle spædbørn undgå glutenholdige kornprodukter i kosten før 6 måned ersalderen. Af samme grund må der ikke tilsættes glutenholdige kornprodukter til babymad på glas til børn under 6 måneder. I familier med cøliaki har et barn gode chancer for ikke selv at udvikle cøliaki tidligt i livet, hvis man følger Sundheds styrelsens generelle anbefalinger for amning. Barnet bør ammes fuldt, til det er omkring 6 måneder og først efter 6 månedersalderen få mad med gluten. Man kan desuden nedsætte risikoen for, at barnet udvikler cøliaki, hvis man fortsætter amningen efter 6 månedersalderen, når barnet gradvist begynder at få mad med gluten.\n8 8 cøliaki og mad uden gluten Hvor findes gluten? Gluten er en samlet betegnelse for protein, som findes i kornsorterne hvede, rug og byg, men ikke i havre. Læs mere om havre på side 10. Gluten indgår i mange fødevarer med forskellige benævnelser. Der kan dukke nye produkter op, som man ikke umiddelbart vil forvente, indeholder gluten. Derfor er det vigtigt altid at læse varedeklarationen (se side 19-21). Gluten findes i Hvedemel, durumhvede, grahamsmel, fuldkornshvedemel, sigtemel, hvedeklid, hvedekim, hvedekerner, mannagryn, semulje, bulgur, couscous, spelt, urhvede, emmer, enkorn, kamut Rugmel, rugkerner. Havregryn, havremel, havremix, müsli, havreklid, havrekager med mindre det er lavet af specialfremstillet havre. Byggryn, perlebyg. Brød, kager, pasta, panering (rasp), vafler, kiks, biskuits, bageblandinger, ristede løg. Madlavningsfløde, undtaget Cremefine. Gluten kan findes i Mange morgenmadsprodukter. Farsvarer, paté, pølse, pålægsvarer, færdige middagsretter, stuvning, sovs, bouillon. Sennep, ketchup, mayonnaise, remoulade, karry og andre krydderiblandinger. Fyldt chokolade, lakrids, lakridskonfekt, vingummi, karameller. Frosne kartoffelprodukter, chips. Øl og milkshake. Sojasauce Fødevarer, naturligt fri for gluten Fødevarerne på denne liste indeholder sjældent gluten. For at være på den sikre side bør man alligevel altid læse varedeklarationen. Kød (fersk, frossent, røget og saltet), fjerkræ, fisk, indmad, æg. Kartofler og grøntsager (friske og konserverede). Frugt (frisk, tørret, frosset eller konserveret), kokos, nødder, mandler. Mælk, syrnede mælkeprodukter (uden müsli), ost. Margarine, smør, olie, minarine. Saft, juice, sodavand, vin, spiritus.\n9 cøliaki og mad uden gluten 9 Mel, naturligt fri for gluten Majsmel, majsstivelse, kartoffelmel, boghvedemel, rismel, sojamel, tapioka, quinoa, polenta, kikærtemel, hirsemel, teffmel. Gryn og kerner naturligt fri for gluten Ris, boghvedegryn, majsgryn, hirseflager, sagogryn, sesamfrø, birkes, solsikkekerner, græskarkerner, loppefrøskaller, hørfrø, kokosmel, amarant, chiafrø. Glutenfri specialvarer I handelen findes en række glutenfri specialvarer, fx brød, knækbrød, kiks, müsli, pasta, og melblandinger. Disse produkter er enten naturligt fri for gluten eller lavet af glutenfri hvedestivelse, dvs. hvedemel renset for protein. Fødevarer uden gluten Fødevarer uden gluten kan enten være naturligt fri for gluten eller gjort glutenfri, dvs. behandlet så gluten er fjernet. Naturligt fri for gluten Nogle fødevarer er fra naturens side fri for gluten, fordi de ikke har noget at gøre med hvede, rug og byg. Glutenfri Fødevarer må kaldes glutenfri, hvis de indeholder mindre end 20 mg gluten/kg. Meget lavt indhold af gluten Betegnelsen Meget lavt indhold af gluten må bruges om produkter, der indeholder under 100 mg gluten/kg. (læs mere på side 19 under overskriften Nye regler for glutenfri fødevarer).\n10 10 cøliaki og mad uden gluten Det er vigtigt at være opmærksom på, at almindelige produkter med havre ikke er fremstillet af ren havre, og derfor kan være forurenet med gluten. Øl Glutenfri øl findes. Der kan i Danmark købes øl, der er certificeret glutenfri. De kan findes på internettet og i visse specialbutikker og supermarkeder. Specialfremstillet havre Specialfremstillet havre er naturligt fri for gluten og kan derfor indgå i en glutenfri kost. Specialfremstillet havre er helt ren havre uden iblanding af andre kornsorter. Almindelige havreprodukter kan indeholde små mængder af andre kornsorter, fx fra marken eller møllen, og er derfor ikke glutenfri. De fleste med cøliaki kan spise specialfremstillet havre. Hvis du mod forventning får symptomer, skal du lade være med at spise havre. Gravide må også spise specialfremstillet havre. Men hvis man er i tvivl om sin reaktion over for havre, bør man som gravid lade være med at spise det. Øl brygget på byg indeholder gluten i varierende mængder. Mængderne varierer fra ikke målbare d.v.s. mindre end 10 mg/l til op til 100 mg/l. De fleste øl har et indhold på mindre end 40 mg/l. Med de nuværende tal er det ikke muligt at give nogle retningslinjer for, hvilke øl der har det laveste glutenindhold. Der er tilsyneladende ingen sammenhæng mellem glutenindhold og alkoholstyrke. Du bør derfor lade være med at drikke øl. Hvis du en sjælden gang drikker almindeligt øl så nøjes med én. Hold øje med om det giver dig symptomer, men husk, at din tarmslimhinde godt kan blive skadet, uden du kan mærke det. Hvedeøl har et højt indhold af gluten omkring 1 g/liter. Drik derfor aldrig hvedeøl eller andre øl, der indeholder hvede (det gør mange gourmet øl ). Ovenstående er baseret på svenske analyser af øl, der også omfatter enkelte dansk producerede øl.\n11 cøliaki og mad uden gluten 11 Kostråd Nyopdaget cøliaki Cøliaki er en permanent tilstand, og den glutenfri mad skal derfor spises hele livet. Det kan tage år, før tyndtarmen er normal. Derfor skal man være tålmodig og ikke miste modet, selvom symptomerne ikke forsvinder helt på en glutenfri diæt. Hvis man mod sin vilje har tabt i vægt, inden diagnosen blev stillet, bør man spise mad, der er særligt rig på energi (kalorier/kilojoule), protein, vitaminer og mineraler, indtil vægten igen er normal. De fleste kan tåle brød lavet af melblandinger baseret på glutenfri hvedestivelse. Får man mavesmerter og diarré af mælk, kan man blive nødt til at nedsætte forbruget eller helt undgå mælk i nogle uger eller eventuelt nogle få måneder. Årsagen kan være, at den skadede tarm i en periode ikke danner enzymet laktase, som er nødvendigt for at nedbryde mælkesukker (laktose). Man kan fortsat spise ost og evt. syrnede mælkeprodukter. En anden mulighed er at købe laktase på apoteket, som kan tilsættes mælken, så mælkesukkeret nedbrydes, eller købe laktosefri/lactosereduceret mælk eller yoghurt. Så længe tarmen ikke er normal, kan den ikke optage alle næringsstoffer fuldt ud. Derfor kan man have behov for specielle tilskud, fx af B12-vitamin, D-vitamin og kalk. Rug og hvede er gode kilder til B-vitamin, E-vitamin, calcium og jern i en typisk dansk kost. De glutenfri produkter fremstillet af fx stivelse har sjældent det samme næringsindhold som almindeligt rugbrød, franskbrød, pasta osv. For at dække kroppens behov er det derfor særlig vigtigt, at man sørger for, at den øvrige kost er varieret sammensat. Tal jævnligt med lægen eller en klinisk diætist om sammensætningen af kosten og eventuelt tilskud af vitaminer og mineraler. Læs mere om diætvejledning på side 13. Hos syge børn bør virkningen af den glutenfri mad kunne mærkes i løbet af nogle uger, både humørmæssigt og på afføringen. Hos voksne og børn med lette symptomer kan det vare længere. Efter nogle måneders behandling ses også en virkning på børns vækst. Ved hudsygdommen dermatitis herpetiformis går der længere tid, før effekten af diætbehandlingen mærkes.\n12 12 cøliaki og mad uden gluten Gode råd om glutenfri mad Glutenfrit brød fremstillet af stivelse har sjældent det samme næringsindhold som almindeligt brød. Vær derfor opmærksom på, at den øvrige kost er varieret, hvis du vælger at spise brød lavet af stivelse. Indholdet af fibre i den glutenfri kost er lavt, hvis den indeholder mange produkter lavet af stivelse. Vælg derfor fiberrige madvarer som fx frugt og grønt, bælgfrugter, kartofler, brune og røde ris samt specialfremstillet havre se side 10. Det er desuden en god idé at tilsætte hjemmebagt brød fx tørret frugt, nødder, revne gulerødder, kartoffelfibre, ærtefibre, loppefrøskaller og lignende. Personer, der lige har fået stillet diagnosen cøliaki, kan basere kosten på både glutenfri hvedestivelse og naturligt glutenfri produkter. Hvis du er træt og synes, at den nye tilværelse med diætbehandlet cøliaki hos dig selv eller i familien virker uoverkommelig, skal du ikke bruge energien på opskrifter og hjemmebag, men købe færdigbagt glutenfrit brød. Glutenfrit brød er ikke en absolut nødvendighed. Har du mulighed for at spise varm mad to gange om dagen, kan brød let erstattes med kartofler, ris m.v. Øvelse gør mester også når det gælder om at bage glutenfri brød og kager. Spis brød i tykke skiver. Riskiks og knækbrød vejer mindre og indeholder bl.a. af den grund mindre kostfibre og energi. Derfor bør disse brødtyper ikke i længden bruges som erstatning for brød. En god erstatning kan være glutenfri havreknækbrød, hvor fiberindholdet er højere. En del glutenfrit færdig fremstillet brød har et højt fedtindhold. En tommelfingerregel er, at brød maksimalt må indeholde 7 g fedt pr 100 g. Ved at spise og drikke energirigt og spise mange regelmæssige måltider hver dag, kan man få sin vægt til at stige, hvis det er nødvendigt. Forældre til børn med cøliaki bør smage på den glutenfri mad og følge med i, om barnet kan lide maden. Det kan være svært i starten.\n13 cøliaki og mad uden gluten 13 Personer med cøliaki skal vænne sig til de nye typer af brød og pasta. Der er flere at vælge imellem, så køb ikke for store portioner hjem i starten. Diætvejledning En person med cøliaki, som følges af sygehuset, kan få en henvisning til en klinisk diætist, men ellers afhænger mulighederne for at få diætvejledning af, hvor man bor. Det er derfor en god idé at forhøre sig hos den praktiserende læge. Man kan også kontakte en privatpraktiserende klinisk diætist. Foreningen af Kliniske Diætister kan oplyse adresser (se side 31). Man skal selv betale for besøg hos den privatpraktiserende kliniske diætist. Der er ikke tilskud fra det offentlige, men nogle private sygeforsikringer, fx Danmark, giver tilskud. Personer, som har cøliaki, spiser ofte, ligesom mange andre, en kost, der indeholder for meget fedt og sukker og for få fibre og vitaminer. Vær opmærksom på, at kosten er ernæringsmæssigt rigtigt sammensat, fx er en del glutenfrit brød meget fedtholdigt. at få tilskud skal diagnosen være stillet af en læge og på baggrund af blodprøver og vævsprøve. Børn under 18 år får altid økonomisk støtte til indkøb af glutenfri kost i henhold til Serviceloven i Serviceloven handler om kompensation for tabt arbejdsfortjeneste ved pasning og pleje af et barn med handicap eller en kronisk lidelse. Her kan evt. også være mulighed for at få støtte. Voksne mellem 18 og 64 år er ligeledes berettiget til økonomisk støtte til glutenfri kost efter Serviceloven 100. Tilskuddet er uafhængig af den enkeltes økonomiske situation. Pensionister kan evt. søge støtte som et personligt tillæg. Man skal selv søge om at få tilskuddet hos kommunen, og man kan først få tilskud fra ansøgningstidspunktet. Glutenfri kost er dyrere Glutenfrit brød og mel er betydeligt dyrere end tilsvarende normale brød- og meltyper. Derfor har man mulighed for at søge om støtte til den nødvendige merudgift, som den glutenfri diæt medfører. For\n14 14 cøliaki og mad uden gluten Ideer til dagens måltider Morgenmad Syrnede mælkeprodukter Fx ylette, ymer, yoghurt, frugtyoghurt, tykmælk, Cultura eller A38 med frisk frugt, frugtkompot, tørrede frugter, glutenfri müsli og sukker. Pas på mælkeprodukter med tilsat kornprodukt og müsli. Brød Brød uden gluten. Pålæg Ost, kødpålæg uden gluten, æg, marmelade eller honning. Morgenmadsprodukter Morgenmadsprodukter uden gluten, fx specialfremstillet havre, müsli uden gluten eller glutenfri cornflakes (se dog leksikonet side 26). Grød Kogt på fx specialfremstillet havre, hirse, ris, rismel, majsstivelse, majsmel eller boghvede. Frugt og grøntsager Alle slags. Frokost Brød er ikke en absolut nødvendighed. Har man mulighed for at spise varm mad to gange om dagen, kan brød erstattes med kartofler, ris m.v. Brød Brød uden gluten. Som variation kan anvendes glutenfri boller eller sandwichbrød med pålægs- og grøntsagsfyld. Råkost og salat Råkost eller salat, gerne med kartofler, ris, pasta uden gluten eller bælgfrugter som kikærter, bønner og ærter som fyld. Pålæg Fx kødpålæg uden gluten, fisk, indmad, æg, ost eller middagsrester. Kød Skinke, saltkød, roastbeef, hamburgerryg, gravad skinke (pas på gluten i dressing), steg, lam, røget mørbrad, hjemmelavede frikadeller, diverse middagsrester. Pølse, paté Spegepølse samt andre pølsetyper, der ifølge varedeklarationen ikke indeholder gluten. Leverpostej og paté uden hvedemel. Fjerkræ Kyllingebryst, kalkunfilet, and, vildt m.m. Fisk Makrel i tomat, tun, dampet fisk, stegt fiskefilet (vendt i mel uden gluten), kogt laks, røget hellefisk, marineret sild, røget ål, torskerogn (uden gluten) m.m. Skaldyr Rejer, muslinger, hummer m.m. Æg Hårdkogt, spejlæg, røræg eller omelet. Ost Skæreost, brie, camembert, smøreost, hytteost. Grøntsager Tomat, kartoffel, agurk, råkost m.m. Frugt Banan, rosiner, figenpålæg m.m. Pålægssalat Salater kan laves med mayonnaise rørt op med fx kvark. Som fyld fx fisk, skaldyr, kødtern, æg, asparges, majs, ærter. Pas på købesalater, som kan indeholde pasta og dermed gluten. Pynt Friske eller syltede grøntsager, frugt og krydderurter.\n15 cøliaki og mad uden gluten 15 Aftensmad Stegt eller kogt kød, fisk, indmad eller fjerkræ Farsretter Farsen røres med mel uden gluten, kogte ris, rismel, kartofler, kartoffelmel, majsmel eller hirseflager. Sammenkogte retter Sovsen jævnes med majsstivelse, linser, purerede grøntsager, fløde eller syrnede mælkeprodukter (undgå madlavningsfløde, Cremefine kan benyttes). Panering Mel og rasp uden gluten, hirseflager, sesamfrø, birkes, nødder eller mandler. Tilbehør Kartofler, ris, pasta eller brød uden gluten, grøntsager, salat. Pandekager af glutenfri mel. Sovs Jævnet med majsstivelse, purerede grøntsager, syrnede mælkeprodukter eller fløde, dog ikke madlavningsfløde (Cremefine kan benyttes) Suppe Jævnet med majsstivelse, linser, purerede grøntsager eller legeret med æg. Grød Risengrød, risvandgrød med frugtkompot, hirsegrød, boghvedegrød, grødblanding uden gluten, grød af majsstivelse. Havregrød af specialfremstillet havre er også en mulighed (se side 10). Grøntsager Kogte eller rå, fx reven gulerod med rosiner, agurkestave, tomater, blegselleri m.m. Brød Grovbrød, boller eller ristet brød uden gluten med pålæg, fx kød, ost, grøntsager eller frugt. Toast af brød uden gluten med ost og skinke imellem. Kage Kage eller vafler, kiks o.l. uden gluten. Syrnede mælkeprodukter Fx ymer, yoghurt, A38 eller Cultura eventuelt med müsli uden gluten eller frugtkompot, tørret frugt, nødder m.m. Drikkevarer Vand, dansk vand, mælk, frugt- og grøntsagsjuice, sodavand, kaffe, te, cider og glutenfri øl. Mellemmåltider Frugt Alle slags.\n16 16 cøliaki og mad uden gluten Hjemmebagt brød I handlen findes enkelte kogebøger med mad uden gluten. Producenterne af melblandinger og bageforbedrende fibre (fx FiberHusk og Malbymix) har udviklet opskrifter, som man kan få tilsendt eller finde på internettet, hvor der i det hele taget er mange opskrifter. Det er anderledes at bage brød uden glutenholdige kornsorter. Dej uden gluten er mere klistret end almindelig dej. Det er melets indhold af gluten, der gør almindelig brøddej elastisk. Da gluten mangler i den glutenfri dej, er der tilsat fortykningsmidler til glutenfri melblandinger for at give en struktur, der kan holde sammen på brødet, når det hæver. Nogle dejtyper uden gluten skal røres i længere tid end normalt. Derfor kan det være en fordel at have en røremaskine med motorkraft over 1000 W eller en bagemaskine. Brødet får en god konsistens og et højere fiberindhold, hvis der tilsættes fx kartoffeleller ærtefibre eller loppefrøskaller. Få flere bagetips på Nemt grovbrød naturligt fri for gluten (1 stk.) 25 g gær 9 dl lunkent vand 5 spsk. olie 2 spsk. salt 100 g rismel 150 g majsmel 500 g Jyttemel (kan købes i mange supermarkeder) Opløs gæren i det lunkne vand, og tilsæt olie og salt. Kom melet i, og rør dejen med håndmikser eller i en røremaskine mindst 5 min. Kom dejen i en slip let-form (størrelse ca. 3 liter), og lad den hæve i køleskabet i ca. 1 time. Sæt formen i en kold ovn, og bag brødet på næstnederste rille ved 200 grader i 1 time. Vend brødet ud af formen, og bag det de sidste 15 min. uden form. Tip: Da brødet er bedst de første fire dage, kan man skære en del af det i skiver og lægge dem i fryseren i passende portioner. Optøs med fordel på brødristeren.\n17 cøliaki og mad uden gluten 17 Grovbrød med specialfremstillet havre 4 ¾ dl. væske: vand eller mælk 1 spsk. olie 1 dl blandet hørfrø, sesamfrø, solsikkekerner, amarant, quinoa flager e. lign. efter smag ½ spsk. tørgær eller ½ pakke frisk gær 1 spsk. FiberHusk 2 dl specialfremstillet havregryn 100 g. kikærtemel 170 g. Mjölmix fra Finax (orange karton) ½ tsk. salt ½ tsk. sukker evt. lidt kulør, hvis brødet skal have rugbrødsfarve. Ved brug af bagemaskine: Alle ingredienser inkl. frø m.m. hældes i maskines skål og maskinen startes på et fuldkornsprogram som skal vare mellem 3-4 timer. Hvis maskinen er programmeret til at starte forskudt eller med tidsforskydelse, skal tørgær og FiberHusk hældes på toppen af melet, så det først kommer i berøring med væsken, når maskinen starter. Ved brug af ovn: Håndvarm væske og olie hældes i røreskålen. De øvrige ingredienser inkl. frø m.m. afvejes og blandes sammen. Hældes derefter i væsken og det hele røres godt i røre maskinen i min. Dejen hældes i en smurt form og hæver i formen i min. Bages ved 200 grader i ca 30 min.\n18 18 cøliaki og mad uden gluten I køkkenet og på indkøb Hold glutenfri varer væk fra mad med gluten Under tilberedning og opbevaring skal varer uden gluten holdes adskilt fra fødevarer, som indeholder gluten. Det gælder både hjemme i ens eget køkken og i institutionskøkkener, som laver mad til personer med cøliaki. Mange med cøliaki har prøvet at få deres sædvanlige bageri til at bage brød med mel uden gluten. Men bagerierne skal være opmærksomme på, at det kan have uheldige følger for personer med cøliaki, hvis støv af hvedemel, krummer og rester af dej bliver blandet i det glutenfri brød. Problemet kan bl.a. løses ved, at dagens brødbagning starter med de glutenfri brød. Vær opmærksom på, at der kan være støv af hvedemel og lignende i kokosmakroner, marengs, kransekage eller andre kager naturligt fri for gluten, uanset om de er fremstillet på en fabrik eller i et bageri. Vær opmærksom på, at der tit er hvedemel i f.eks. kransekage, hvor man ikke vil forvente det. Indkøb Varer uden gluten kan købes i almindelige supermarkeder, i helsekostforretninger, enkelte bagerfor-\n19 cøliaki og mad uden gluten 19 retninger og på internettet. Der er dog stor forskel på, hvor mange forskellige produkter de enkelte forretninger har. Mange forretninger er villige til at bestille varer hjem, hvis man kan sikre, at varerne bliver købt. Så efterspørg de glutenfrie varer! I nogle tilfælde kan man købe direkte hos forhandleren. De fleste glutenfri varer er meget dyrere end tilsvarende produkter med gluten. Enkelte fabrikanter og enkelte butikker udgiver lister med deres sortiment af varer uden gluten. Selv om en vare står på sådan en liste, bør man læse varedeklarationen på varen. Der er generelt et større udbud af glutenfri varer i Sverige og Tyskland. Varedeklaration Nye regler for glutenfri fødevarer 9. februar 2009 trådte en ny EU-forordning i kraft. Den handler om kravene til fødevarers glutenindhold, når de anprises som henholdsvis Glutenfri eller Meget lavt indhold af gluten. Der har hidtil ikke været specifikke EU-regler på dette område. De nationale retningslinjer for anprisning med Glutenfri gælder fortsat frem til 1. januar Så i en overgangsperiode på knap 3 år er der forskellige grænser for indholdet af gluten i varer anprist med Glutenfri, afhængig af om virksomheden bruger de gamle retningslinjer eller den nye forordning. Glutenindhold i fødevarer efter den nye forordning Fødevarer, som er mærket med Glutenfri må indeholde op til 20 mg gluten pr. kg. Denne mærkning inkluderer både de naturlig glutenfri fødevarer og fødevarer, hvor indholdet af gluten er reduceret. Indtil 1. januar 2012 kan visse fødevarer, som er mærket Glutenfri dog indeholde op til 200 mg gluten pr. kg. Dette gælder dog ikke de produkter,\n20 20 cøliaki og mad uden gluten som udelukkende indeholder naturlig glutenfri ingredienser. Fødevarer med op til 100 mg gluten pr. kg kan mærkes Meget lavt indhold af gluten. Som noget nyt må mærkning med Glutenfri, nu også bruges på almindelige sammensatte fødevarer, der indeholder op til 20 mg gluten pr. kg. fødevare. Det kan være fødevarer, som normalt indeholder glutenholdige ingredienser, hvor disse ingredienser er erstattet med andre uden gluten. Det har ikke tidligere været tilladt at anprise disse varer med Glutenfri. Oplysningerne står i ingredienslisten Oplysningerne om madens indhold findes i ingredienslisten, hvor ingredienserne står i rækkefølge efter faldende vægt. Det betyder, at det, der er mest af, står først osv. Den generelle regel er, at alle ingredienser skal stå i ingredienslisten. Det betyder, at alle de råvarer, der er brugt i varen, skal fremgå af mærkningen. Der er dog nogle få undtagelser fra denne regel, men glutenholdige ingredienser skal altid deklareres. Det gælder også når de ikke er egentlige ingredienser, men kun bruges som fx tekniske hjælpestoffer. Derudover skal det være tydeligt, hvor en ingrediens stammer fra. Fx skal man skrive couscous (hvede), da ikke alle formodes at vide, at couscous er lavet af hvede. Tilføjelsen hvede siger ikke noget om, hvor meget hvede eller gluten produktet indeholder. I leksikonet (fra side 26) kan du finde flere oplysninger om indholdet af gluten i forskellige fødevarer og ingredienser. For at være sikker på at en vare er fri for gluten, er det nødvendigt at læse ingredienslisten hver gang, du køber varen. Producenten kan nemlig ændre sammensætningen af varen fra gang til gang. Kravet om en ingrediensliste gælder kun for færdigpakkede fødevarer, men fx ikke for slagterens pålæg, som pakkes ind, mens man venter. Samlebetegnelser I nogle ingredienslister skriver producenterne ikke præcis, hvilken ingrediens der er brugt, men anvender de såkaldte samlebetegnelser. Fx kan samlebetegnelsen stivelse være kartoffel-, ris- eller majsstivelse. Stivelse, der kommer fra de glutenholdige kornsorter skal altid mærkes, så det fremgår, hvilken kornsort stivelsen kommer fra, fx om det er hvedestivelse. Denne regel gælder også for modificeret stivelse.


Fadet 6 30 2 - Carlsberg Byen\nPasteurs Tårn Fadet 6, 30.2 1799 København V Sagsnr. 063-340\nEjerudgifter pr.mnd 2.926,-\nDen velindrettede bolig består en kombineret stue og køkken, et moderne badeværelse og et soveværelse med god skabsplads. Fra den kombinerede stue og køkken er der adgang til en vestvendt fransk altan, hvor man kan nyde den fabelagtige udsigt.\nVed at udfylde nedenstående information kan du reservere ejerlejlighed, sagsnr. 063-340. Informationen bruger vi til at udarbejde en købsaftale.


1999 FINA Kvinder Vandpolo VM\n0-9 Januar 5, 2017 0 52\nDe FINA Kvinder 1999 Vandpolo VM var den tolvte udgave af arrangementet, arrangeret af Det Internationale Svømmeunion. Arrangementet fandt sted i Winnipeg, Canada fra den 24. maj til maj 29. 1999. De deltagende hold var de otte førende hold fra ...\nFrancisco José Rodrigues da Costa, OIH, almindeligvis kendt som Costinha, er en portugisisk pensioneret fodboldspiller, der spillede som en defensiv midtbanespiller. Efter sit spil karriere sluttede han blev træner. Bedst kendt for sin ...\nCrown konge, Arizona\nCrown King er et personligt fællesskab i Yavapai County, Arizona, USA, ligger i en højde af 5.771 fod. Crown King har et postnummer på 86.343; i 2000, befolkningen i de 86.343 ZCTA var 133. stedet for en tidligere guld mineby, Crown King er 28 ...\nA Januar 4, 2017 0 36\nKørsel Alexandria sikkert hjem er den offentlige bussystem for byen Alexandria, Virginia, der drives af Alexandria Transit Company, en non-profit organisation, ejet af byen. Historie DASH blev grundlagt i 1984 med en flåde på 17 ...


'Mobilplan for Alle' er en ny app, der kan kompensere for funktionsnedsættelser\nApp hjælper unge med at huske aftaler\nI Hjørring har Mette Nielsen og Mille Sigsgaard gennem længere tid brugt en ny app. Den hjælper dem med at huske alt det, de skal i hverdagen. Lægebesøg, gymnastiktøj eller medicin, der skal tages. Der er nok, der skal huskes på.\nMette og Mille er begge elever på Specialskolen for Voksne, hvor man har udviklet den nye app, der kaldes 'Mobilplan for Alle'. Den er blevet til i samarbejde med Bagterpskolen, socialpsykiatrien og Hjørring Kommune.\nGert Melchiorsen, der er lærer på Specialskolen, har fået idéen til app’en, som han forventer kan spare ressourcer i kommunen. Dog er det vigtigste, at app’en pædagogisk lærer borgerne at tage ansvar i eget liv.\nApp’en 'Mobilplan for Alle' er gratis for borgere i Hjørring Kommune. Andre kommuner kan købe app’en til brug for borgerne.\nLæs hele nyheden på nordjyske.dk (åbner nyt vindue)


LMOs budget og budgetopfølgning sikrer dig overblik og en tryg fremtid\nBudgettet giver dig et grundigt overblik og mulighed for at:\nForecaste den/de kommende års resultater\nAfprøve forskellige scenarier i et til fem år frem\nVurdere konsekvensen af ændringer\nSikre og vurdere likviditetsrammens størrelse\nBestemme detaljeringsgraden i budgettet\nFormidle dine forventninger til tredje part, f.eks. pengeinstituttet\nRegelmæssigt sammenholde dine forventninger med de realiserede opnåede resultater\nBudgetopfølgning giver dig mulighed for at analysere virksomhedens udvikling\nBudgetopfølgningen giver dig et hurtigt overblik, da du løbende kan analysere udviklingen, følge op på likviditetsudviklingen og reagere i tide på afvigelser. Samtidig kan du lettere gennemskue baggrunden for de realiserede resultater for den enkelte periode og formidle denne til tredjepart. Budgettet udarbejdes i Dansk Landbrugsrådgivnings regnskabssystem. Det sikrer, at kvaliteten teknisk er orden og at dit budget kan formidles i en form, som dit pengeinstitut genkender og forstår.\nTæt samarbejde og sparring i budgetlægningen for din virksomhed\nDit budget bliver udarbejdet i snævert samarbejde mellem dig og de personer, som du ønsker involveret i budgetlægningen for din virksomhed. Det sikrer, at din rådgiver kan sparre med dig løbende i budgetprocessen i forhold til dine og markedets forventninger. LMO's drifts- og virksomhedsøkonomer har et tæt tværfagligt samarbejde med relevante fagkonsulenter i og udenfor LMO. Derfor er der rig mulighed for at indarbejde materiale fra samtlige fagområder i form af tekniske budgetter fra din kvæg- eller svineproduktionskonsulent, markplan fra din planteavlsrådgiver, materiale om dine lån og kreditter og materiale om investeringer fra bygningskontoret eller dine håndværksmestre.\nBudgettets resultat og likviditet viser styrker og potentialer i virksomheden\nLMO udarbejder en grundig analyse, hvor budgettets resultat og likviditet analyseres og vurderes. Der peges på styrker og potentialer i virksomheden med baggrund i budgettet. Samtidig udarbejder vi en følsomhedsanalyse, så du har et klart indtryk af, hvor meget eksempelvis 10 ører på noteringen eller mælkeprisen betyder for din virksomhed, hvis de andre forudsætninger holder.\nFå indflydelse på virksomhedens økonomiske og strategiske drift\nBudgettet sikrer, at du har størst mulig indflydelse på virksomhedens udvikling både økonomisk og strategisk, fordi du i tide kan forholde dig til konsekvenserne at den planlagte drift. Budgettet sikrer også, at du kan formidle dine forventninger præcist til dit pengeinstitut. Vi deltager gerne i dit møde i banken, hvis du ønsker en sparringspartner i forbindelse med mødet med kreditfolkene. I fællesskab kan vi arbejde på, at du opnår de bedste og billigste muligheder.\nLæs om årsrapport, benchmarking og analyser


Hvordan adskiller fransk rækker sig? - Frenchic Finland\nHvordan adskiller fransk rækker sig?\nHar du spekuleret på, hvordan den franskiske malingsserie af mærkerne adskiller sig fra hinanden? Hvad er de tab, der passer bedst til køkkenskabe til maleri, mur eller møbler maleri?\nFra denne korte vejledning finder du grundlæggende oplysninger om vores serie. Den franskede serie har fem forskellige stjerner, som alle har deres egne egenskaber. Farvetoner i vores serie er over 60 år. Alle de franske toner du kan passe på hinanden.\nDet fuldstændigt duftende og ikke-toksiske kalksæt er egnet til mere følsomme malere, uden tilsat VOC. Traditionel, højkvalitets kalkmaling - kridtmaling - med en fantastisk fløjlsagtig sammensætning, der dækker og bånd. Topkvalitets kridtmaling, certificeret sikker maling i den fransk stil.\nOriginal Artisas kalkemaling er egnet til eksempel til laminat, træ og metal. Fremragende til forskellige malingsteknikker, omend i forbrug: maling med to toner og lad lagene tørre i mindst 30 minutter mellem malerierne. Fjern let med en blank klud fra hovedgullaget, så den nederste tone kommer ud. Afslut og beskyt på overfladen med franskisk naturlig voks eller efterbehandling.\nWaxy Lime Lazy Lazy Range\nDenne prisbelønnede innovation er top-rangeret takket være sine nye egenskaber. En helt ny type vandbårne flåde maling maling maling maling, kridt maling uden VOC. Lazy Range, Waxy Chalk Paint - The Paint Paint er blevet udviklet og testet specielt til maleri af træmøbler, og ingen anden beskyttelse på malingsfladen er ikke længere nødvendig. Voksegenskaben er allerede klar i kalkmaling og giver et smukt udseende og et fladt resultat og en holdbar overflade. Denne kalkemaling er ideel til at male indendørs træ, laminat, komposit og metal.\nLazy range nuancer er holdbare og fremragende til køkkenskabe, møbler eller børns legetøj. Denne voksede kridtmaling er et behageligt maleri, voks maling gør din maleri oplevelse helt nyt!\nHvis du ikke tidligere har prøvet vores franskmål, anbefaler vi at starte denne serie. Du vil helt sikkert være glad for kvalitetsfrivillige maling! Denne prisbelønnede maling er blevet certificeret til en sikker franskisk stil.\nAl fresco - fugtbestandig lime maling til udendørs og indendørs\nAl fresco er Italien og betyder 'udendørs' eller 'i haven'.\nDenne nyhedschritmaling er en fugtighedsbestandig kridtmaling, udviklet specielt til udendørs møbler, men er også velegnet til indendørs brug. Mal kun ud af møblerne, som du kan holde om vinteren fra vejret i ly. Lille VOC-indhold, vandopløseligt og matmaling, der passer til mange overflader: træ, laminat, metal eller keramiske fliserHårde ud af lager. En certificeret møbelmaling, der ikke har brug for nogen anden beskyttelse efter maleri.\nAl fresco nuancer: Læs om siden af maling spindlen før brug og maling mindst to lag. Lag af tørringsinterval 2h. Alle fransk serie maling er også velegnede til sprøjtning. Al fresco lime maling er beregnet til møbler maleri, men besøg hvilke andre kunder med en række maling maling: Deltag i FB inspirerende 'Franskmaling Finland.'Gruppe hvor du kan se mange fransk projekter! Tilføj maleri instruktioner for at læse dette.\nDette også den franske certifikat er certificeret i den velkendte fransk stil.\nKridt væg maling væg maling og dekorative maling\nDrømmen om indretningen og renoveringen!\nEndelig kan vi stolt kunne meddele, at ifølge den officielle test kan kridt vægmaling nu anbefale som et arealområde også!\nDu kan bruge vægmaling til træ, beton eller laminat. Vask og rengør overfladen og male en ren og tør overflade (Undgå at gå på en malet overflade med mindst de første fire timer og endda efter en forsigtig brug af ugen (ingen sko på den malede overflade før ugen af tørring)\nDen luksuriøse, full-fledged vægmaling er topkvalitet og dækket - kun 1-2 lag er nok.\nVores væghus er topkvalitet! En høj pigmentær og dækning maling, fremragende for eksempel i panelmaleri. Den holdbare matte overflade skal tørres, og åndbare og pulverformige nuancer er egnede til en række interiørdesign - derfor egnet til gamle bygninger. Certificeret, så sikkert at bruge i alle værelser i hjemmet, herunder soveværelser og børneværelser.\nSe også lister i de samme nuancer. Ribbon 2,5 PL er tilstrækkeligt i ca. 36m2. Også til sprøjtning. Dette også den franske certifikat er certificeret i den velkendte fransk stil. I sidste ende en flad overflade.\nTrim Paint Listing og dørmaling i toner af vægmaling\nDen hærde liste over satin og doktrinen er et smukt par vægmaling. Dette sæt er også værd at prøve for møbler eller køkkenhytter.\nTrimmaling på malingsoverfladen bliver ekstremt holdbar og kan male træ, sten og metal, Applikationer: Møbler, køkkenskabe, radiatorer, trapper og rækværk, mellemledninger, lister og rammer. Til indendørs brug, en låg 500 ml størrelse. Dette også den franske certifikat er certificeret i den velkendte fransk stil.\nVil du gerne se, hvad andre har malet af en fransk serie af kalkmaling?\nDu kan helbrede i internationale hjem og haver 'Franskmaling Finland' I gruppen, og du vil se mange gode indvendige design ideer og kombinationer af nuancer. I gruppen kan du se de seneste tendenser i verdens indre, kan du deltage i koncernens værdier og høre de første franske af nyhederne fra franskmændene.\nDeltag i FB-gruppen Sammen med dekoration, konstruktive og renoverede venner! Hjælp os med at dyrke en gruppe og invitere andre farver til at elske og gøre det til din egen velkendte ven.\nHar du os allerede i Instagram?