“Hvilket blackjack-bord skal jeg spille ved, og hvilken plads skal jeg tage?” | 888 casino Blog\nJeg er blevet stillet de to ovenstående spørgsmål hundredvis af gange af blackjack-spillere. Følgende er en oversigt over mine svar på disse spørgsmål.\nMange spillere tænker ikke meget over det. De er normalt så ivrige efter at spille, at de skynder sig ind på et casino og sætter sig ved det første ledige bord, de spotter. Der er ikke tænkt meget over, hvordan dealeren uddeler kortene; hvor mange kortdæk, der bliver brugt; hvorvidt bordet er fyldt op med spillere eller mangler spillere; spillereglerne, inklusiv payoff for blackjack; og vigtigst af alt, væddemålsgrænsen. Desuden afhænger dit valg af bord og plads ved bordet også af, om du er fritidsspiller eller korttæller\nI denne artikel vil jeg fokusere på de fritidsspillere, der ikke tæller kort; i en fremtidig artikel vil jeg diskutere de vigtige faktorer for korttællere.\nDet første kriterium, du bør overveje, er bordets væddemålsgrænse. Jeg kan ikke fortælle hvor mange gange, jeg i løbet af min karriere har set en spiller sætte sig, smide penge på bordet, bede dealeren om chips og så sætte en rød chip i hans eller hendes betting spot. Dealeren begynder så at påminde spilleren om, at han eller hun har foretaget et væddemål, som er under minimumsgrænsen for væddemål. Spilleren vil forlegent forlade bordet, højst sandsynligt ydmyget for ikke at kigge på skiltningen på bordet, hvoraf det fremgår, hvad minimums- (og maksimums-)grænsen er. Men det er ikke den eneste grund til, at du bør kende væddemålsgrænserne, før du sætter dig og spiller.\nHvis du har en begrænset spillekapital, bør du kun spille ved borde med lave minimumsgrænser for væddemål. Se dig omkring i casinoerne for at finde et bord med en lav grænse. Hvis du er usikker på, om et bestemt casino eksempelvis tilbyder et blackjack-spil med en minimumsgrænse på $5, kan du ringe til casinoet og bede operatøren om at stille dig videre til blackjack-afdelingen. Spørg supervisoren om, hvem der kan svare dig på, hvorvidt de har $5-blackjack-spil, og hvis disse eksisterer, hvornår de borde er åbne.\nDet næste vigtige kriterium for valg af bord er spillereglerne. I dag er reglerne for blackjack ikke nødvendigvis de samme fra bord til bord. Nogle borde kan have rigtig gode (spillerfavorable) regler, mens der ved andre borde kan være knap så gode. Desuden vil casinomanageren ikke henvise dig til bordet med de bedste regler. Det er dit (spillerens) ansvar at kunne skelne mellem det gode og det dårlige. De tre vigtigste spillerfavorable regler er:\nHvis spilleren får blackjack, giver det 3-2 og ikke 7-5, eller værre 1-1\nDu kan doble ned efter et par-split\nDealer står på alle 17’ere\nBesøg vores blackjack-blog for at få en mere detaljeret liste med spillervenlige regler.\nNår du har fundet et bord med et fornuftigt sæt af spillerfavorable regler, er næste skridt at tjekke, hvor mange kortdæk der er i brug. Det er nemt at se, om dealeren bruge enten et enkelt eller dobbelt kortdæk. I single og dobbelt kortdæk-spil vil dealeren pitche kortene til spillerne i hver runde; dog vil nogle casinoer bruge en dealingsko i et dobbeltdæk-spil.\nHvis et casino bruger mere end to dæk, vil det normalt være enten seks eller otte dæk, og kortene vil blive uddelt fra en dealingsko. Hvis du er usikker på, om spillet bruger seks eller otte kortdæk, kan du bare spørge dealeren eller supervisoren.\nGenerelt har spilleren bedre chancer i et spilmed et enkelt kortdæk, end i et spil, der bruger to dæk, hvilket er bedre end seks dæk, hvilket igen er en smule bedre end otte dæk, hvis reglerne ellers er de samme. Det er derfor vigtigt at kende det komplette regelsæt i et givent spil (inklusiv antallet af kortdæk) for at beslutte, om det er værd at spille.\nDit mål bør være at spille et spil, med mindst mulig fordel til huset; ideelt 0,5% eller mindre. Se kapitlet med blackjack-grafer i min ultimative guide til blackjack-strategi for flere råd.\nMange casinoer bruger i dag det, der kaldes en kontinuerlig blandingsmaskine (continuous shuffling machine eller CSM) til at blande og dele kortene ud. Med denne enhed bliver kortene efter hver runde lagt tilbage i CSM'en, og de bliver blandet tilfældigt med de kort, der endnu ikke er blevet spillet. De fleste CSM’s indeholder fem eller seks dæk.\nNår et casino bruger en CSM, kan dealeren deale flere hænder i timen, da der aldrig nogen pause til at blande kortene manuelt. I et CSM-dealet spil vil spillernes kapital derfor være mere åben for husets fordel, som teoretisk vil resultere i et større tab hver time. Kort sagt bør fritidsspillere undgå at spille ved borde, der anvender en CSM.\nDet virker måske ikke logisk, men fritidsspillere er bedre stillet ved et fyldt bord (hvor alle eller de fleste pladser er taget) fremfor at spille alene, eller med kun en eller to andre spillere. Årsagen er den samme som med CSM; du vil få færre hænder uddelt pr. time ved et fuldt bord i modsætning et spil ‘heads up’, og du vil derfor bruge mindre af din bankroll til at betale husets fordel. Er du stadig ikke overbevist? Tag et kig på matematikken nedenfor.\nAntag at en fritidsspiller spiller et seks-dæk-spil med en god blanding af regler til spillerens favør, som resulterer i 0,5% i husets fordel. Spillerens gennemsnitssats er $10 pr. hånd over en fire timers session. Det udregnede teoretiske tab kan du se nedenfor.\nNote: Antallet af hænder uddelt pr. time i eksemplerne nedenunder afhænger af, hvor hurtigt dealeren uddeler kortene, og hvor hurtig hver spiller er til at beslutte sig for, hvordan hånden skal spilles. Tallene, jeg brugte, kom fra bogen Professional Blackjack af Stanford Song.\nVed at spille heads up imod dealeren kan spilleren forvente omkring 250 hænder pr. time eller mere end 1000 hænder i løbet af 4 timer. Better du $10 pr. hånd, resulterer det i en totalindsats på $10.000 (1000 x $10). Spillerens forventede teoretiske tab er $50 ($10.000 x 0,5%).\nSamme scenarie – dog er spilleren nu ved et bord med 5 andre spillere: Spilleren kan forvente omkring 60 hænder i timen. Hvis du laver udregningen igen, vil du kunne forvente et tab på kun $12. Ved at spille fuldt bord imod heads up er spillerens teoretiske tab reduceret med hele 76%.\nTil sidst skal vi diskutere, hvilken plads der er den bedste. Fra et matematisk standpunkt har det ikke nogen betydning, hvilken plads du tager ved et blackjack-bord. Selv hvis du spiller ved et bord fyldt med nybegyndere, vil dine odds for at vinde ikke blive påvirket i det lang løb.\nDog er mit råd til fritidsspillere, som trænger til (eller har lyst til) en smule ekstra tid til at bestemme sig for, hvordan de skal spille deres hånd korrekt, at sætte sig på dealerens højre side. Når dealeren har uddelt de første to kort til hver spiller, vil hun med det samme pege på den første spiller på sin venstre side for at få et håndsignal (indikerer, hvad spilleren vil … stand, hit, osv.).\nNår den første spiller har færdiggjort sin hånd, vil dealeren på tur gå til hver spiller for en spillebeslutning. Hvis du tager plads på dealerens højre side, vil du derfor have lidt mere tid til at beslutte dig for, hvordan du vil spille din hånd (eller for at tjekke din blackjack-strategi kort for at være sikker på, du foretager det bedste træk).\nDog betragtes ankersædet (sidste sæde) ofte som den plads, hvor en mere erfaren spiller sidder, og det er ikke sikkert, at du vil have det ekstra pres fra de andre spillere. I sidste ende børe du vælge sæde #5 eller #6.\nDu har nu den information, du har brug for for at kunne beslutte, hvilket bord du skal spille ved, og hvilken plads du skal tage, næste gang du spiller blackjack.


At sælge ure kan blive en god forretning for dig, der mangler penge At sælge ure kan blive en god forretning for dig, der mangler penge\nAt sælge ure kan blive en god forretning for dig, der mangler penge\nKunne du godt bruge lidt ekstra penge på lommen? Måske er der dukket en uforudset udgift eller regning op, måske kunne du godt bare bruge lidt ekstra luksus i hverdagen. Uanset hvad kender vi alle sammen den situation, hvor vi godt kunne bruge lidt flere penge mellem hænderne. Og det kan du nemt få, hvis du har værdifulde ure liggende derhjemme. Ure er ofte mere værd, end man tror, især hvis det er gamle ure, man eksempelvis har arvet fra familiemedlemmer. Hvis du står i en situation, hvor du har akut brug for penge, kan det være fristende at sælge dem, men samtidig er der mange, der føler, det er forkert at sælge arvestykker. I det tilfælde kan det være en idé at pantsætte uret i stedet for at sælge det. Med den løsning får du penge til det, du lige har brug for, samtidig med at du stadig har mulighed for at købe uret tilbage igen, når du er klar. Det er den optimale løsning for dig, der gerne vil udnytte værdien i dit ur, men ikke er klar til at skille dig helt af med det.\nHvor meget kan du få ved at sælge dit ur?\nUre er en af de værdigenstande, som man virkelig skal have forstand på, før det er nemt at vurdere, hvad det er værd. Dog er der visse mærker, der som regel er en del penge værd. Det gælder blandt andet ure som Rolex, Omega, Tissot, Tag Heuer og lignende store mærker. Hvilket materiale uret er lavet i, spiller naturligvis også en afgørende rolle for den pris, du vil regne med at kunne få for det. Eksempelvis vil et ur i guld være mere værd end et, der er lavet i sølv. Et ur vil desuden ofte have en høj værdi, hvis det er vintage. Hvis man overvejer at pantsætte sit ur, vil en vurdering som oftest gå forud for aftalen. De fleste steder, hvor du kan pantsætte dit ur, tilbyder selv at give en ekspertvurdering af urets værdi. Det gælder eksempel for Pantialt.dk, der tilbyder pant i alle værdigenstande, og som giver en vurdering af dit ur, inden en eventuel aftale går i orden. Så ved du, hvad du kan forvente at få udbetalt.\nFordelen ved køb med tilbagekøb\nDen aftale, som man indgår med pantsættelse af et ur, er bygget på køb med tilbagekøb. Det vil sige, at udbyderen køber uret af dig, hvorefter du har mulighed for at tilbagekøbe det, når du igen har flere penge mellem pengene. Vi har alle sammen perioder, hvor vi har færre penge mellem hænderne, og her kan det være en fordel at pantsætte sit ur på den måde, at man kan købe det tilbage igen, når man har penge til det. Det kan eksempelvis være, hvis man er jobsøgende og har brug for ekstra penge, så kan man vælge at sælge sit ur, og når man så får et job igen, kan man købe uret tilbage for en god pris.\n10. august 2017 Thorsager


Juniorerne videre til Distriktfinale – Frederikshavn Golfklub\nJuniorerne videre til Distriktfinale\nDer blev i dag spillet årets sidste kredsturnering i Sindal for juniorer i 9 hullers og 18 hullers rækken. Til trods for den voldsomme blæst var der ingen juniorer der brokkede sig over vejret, og mange kom ind med flotte scores.\nI 9 hullers rækken kvalificerede David Højrup sig til Stjernegolf i 2020, mens vores stærke 18 hullers kredshold indtog 1. pladsen for hold, foran Dronninglund, Sæby og Hjørring, og skal spille Distriktsfinale i Skive den 6. oktober.\nIndividuelt vandt Tobias Tronderup i dag med 38 point, Julie Grønlund og Mads Halveg tog 2. og 3. pladsen med hver 37 point, så det var virkelig flot spil af de unge mennesker i det meget blæsende vejr.\nSamlet set over de 6 kredsturneringer hvor i alt 24 spillere har deltaget, vandt Tobias Tronderup, Mads Halveg fik en flot 2. præmie og Julie Grønlund løb med 3. pladsen.\nGodt gået af alle der har været med i år, stort tillykke herfra og held og lykke til Distriktsfinalen.\nBritt\t2019-09-16T09:01:07+00:00\t15 sep 2019|Forside|


Bryder fri fra monolitten. Og hvordan vi udviklede os med Microservices | Carbo steel\nOg hvordan vi udviklede os med Microservices\nEn monolit-herskende kodeaber\nHos Conio startede det hele med det, der almindeligvis kaldes en “monolit”. Det vil sige en enkelt kodebase, der indeholder alt fra den fulde applikation: dens frontend-komponenter, backend-komponenter, API-tjenester, baggrundsopgaver; helvede, devops selv scripts. Og det fungerede meget godt i starten. Kun et par softwareingeniører, der arbejder på separate områder af kodebasen (så meget små chancer for kodeændringskonflikter), er lette at implementere. Fuldt fokus på at skrive applikationsfunktioner uden at bekymre dig om meget andet. Hvordan vi nærmede os implementeringen? Med kun få beta-kunder, der var opmærksomme på de igangværende fremskridt, var det ikke et rigtigt problem at lukke tjenester i et stykke tid og udrulle den fulde kodebase (uanset hvor lille eller stor de samlede ændringer var, og om de inkluderede databaseoverførsler) og bring derefter tjenester op igen.\nDet var bestemt tilfredsstillende at se et produkt tage form fra bunden og modtage påskønnelser fra slutkunder. Vi vidste imidlertid meget godt, at denne tilgang ikke passer til et moderne Fintech-firma.\nMed de fleste softwareapplikationer er kunderne ret tolerante. Ja, Whatsapp stopper muligvis med at arbejde og har afbrydelse, der varer i et par timer: bestemt en gener, men ikke et opfattet problem. Det samme gælder Pokemon Go eller din yndlingsspil-app. det er dog ikke tilfældet, når der er penge involveret : humørsvingninger, hvis du ikke kan logge ind på din bankkonto eller ikke er i stand til foretage handelsoperationer. Dette er endnu værre i tilfælde af kryptokurrencyapplikationer: de fleste husker berygtede fejl i fortiden, og når de ikke er i stand til at få adgang til deres kryptokurrencyfonde selv i en kort periode, opstår der spekulationer. Det er retfærdigt. Det er dine penge, og du skal have lidt eller intet problem, når du vil bruge dem.\nMonolitten ovenfor er ikke egnet til et sådant scenario: enhver ændring af kodebasen i produktionen vil kræve en fuld implementering, med tilhørende nedetid. Hver dag arbejder vi for at forbedre vores tjenester ved at rette fejl, gøre vores interface endnu mere venligt, fjerne gamle funktioner og tilføje nye, der har bedre brug. Vi frigiver ofte disse opdateringer dagligt, så vores kunder kan få øjeblikkelig fordel, og vi bestræber os på ikke at have nogen indflydelse på kundens oplevelse. Det vil sige, uanset hvilken formel vi sammensætter bag kulisserne, skal være usynlig for omverdenen (i det mindste de fleste gange). Så vi flyttede væk fra monolitten og valgte det, der almindeligvis kaldes “Microservices architecture”.\nEvolution gennem Microservices\nDen massive, fastlimede enkeltkodebase nedbrydes nu i mindre dele, som hver især repræsenterer en bestemt tjeneste. Når de udføres, kommunikerer tjenester med hinanden synkront via standard HTTP-protokol og asynkront via køer (håndteres for eksempel af RabbitMQ og Apache Kafka).\nInteraktioner i en mikrotjenestearkitektur\nDet er ret udfordrende at begynde at bryde monolit i mindre komponenter, men det er meget værd indsatsen. Militært ligner det meget, hvad Julius Caesar gjorde for støt at herske over Gallias store territorium: “ del og erobre “.\n1) Produktet kan løbende implementeres. En kodeopdatering gælder nu kun for en mikroservice: i de fleste tilfælde kan den straks distribueres til produktion og frigives uden indvirkning på kunden\n2) Koden er lettere at administrere. Fra et firmaorganisationsperspektiv ændrer ting sig, når et team på 2 softwareingeniører bliver et team på 10 softwareingeniører. Det er mere effektivt og med færre kodekonflikter, når hvert teammedlem er ansvarlig for sin egen mikroservice.\n3) Koden er lettere at vedligeholde. En mikroservicearkitektur kræver af natur definitionen af en grænseflade for at kommunikere med den eksterne verden (det være sig frontend-appen eller en anden backend-tjeneste), og den er helt isoleret fra ethvert andet synspunkt. Dette giver mulighed for at gennemgå, re-designe eller endog fuldstændig omskrive fra bunden (selv på forskellige sprog, hvis det er praktisk) enkeltkomponenter i applikationen uden at påvirke resten.\n4) Ydeevnen kan forbedres. Hver mikroservice kan nu bruge sit mest passende sprog. Tunge kryptografiske beregningskomponenter kan for eksempel optimeres i C, mens API-tjenester i Python og langvarige opgaver i Go.\n5) Forbedret kodeisolering og sikkerhed. Hver mikroservice kan køres i sin egen Docker-container, hvilket giver privilegierisolering, netværks- og dataseparation og, af største vigtighed for en vækstfase, et enormt skalerbarhedspotentiale.\nEr Microservices svaret så?\nSelvfølgelig er der ikke sådan noget som en gratis frokost. En Microservices-arkitektur har også sit eget sæt hårde udfordringer:\n1) Operationel kompleksitet. DevOps-ingeniører er absolut nødvendige for at udjævne indviklingen i den nye implementeringsproces.\n2) Hardware oppustet. Mikrotjenester køres ofte i Docker-containere; så snart antallet af mikrotjenester vokser, bliver det mere og mere udfordrende at køre den fulde applikation på den samme hardware som før.\n3) Intercommunication overhead: hver anmodning skal muligvis interagere med en eller flere forskellige mikrotjenester gennem netværket. Dette kan medføre øget ventetid og kan være udsat for midlertidige fejl. For at implementere modstandsdygtige tjenester samt forbedre skalerbarheden i hele systemet er det nødvendigt at flytte interaktioner til asynkron besked (f.eks. Ved hjælp af Apache Kafka og / eller RabbitMQ)\n4) Eventuel konsistens. Dette er sandsynligvis den sværeste udfordring ved en Microservices-arkitektur. Med en enkelt mikroservice er det muligt at oprette RDBMS-transaktioner inden for dets grænser . Desværre er dog et almindeligt problem i distribuerede arkitekturer at håndtere flere transaktioner, der ikke er inden for de samme grænser. Som et resultat kan systemet ende i en ulovlig og uoprettelig tilstand. For at afbøde sådanne problemer vedtager Conio forskellige strategier:\nEfter praksis med Domain Driven Design nedbrydes domænerne på højere niveau i underdomæner og begrænses til individuelt afgrænsede sammenhænge ; hver afgrænset kontekst implementeres som en mikroservice, hvor transaktionsgrænser anvendes. Dette løser muligheden for at have uoverensstemmelser for bestemte underdomæner.\nImplementer idempotente asynkrone interaktioner, som før eller senere løser uoverensstemmelser.\nNår det er muligt, undgå enhver handling, der kan involvere flere underdomæner.\n5) Kompleks rapportering. Da hvert underdomæne lever inden for en bestemt afgrænset kontekst, kan komplekse rapporter, der involverer flere underdomæner, muligvis kræve forespørgsel på data fra flere datakilder: Dette kan have en negativ indvirkning både på domænes udtryk og på systemets skalerbarhed. Her i Conio har vi vedtaget en CQRS-arkitektur til at understøtte backoffice-aktivitet og forretningsanalyserapporter.\n6 ) Logningssystem. Hvert element i et distribueret system bidrager til oprettelsen af loggen for hele systemet. Selvom det er nødvendigt at implementere værktøjer, der kan skabe de nødvendige forbindelser mellem alle sådanne adskilte logfiler for at have en samlet log for hver interaktion. Her i Conio bruger vi ELK (ElasticSearch, Logstash, Kibana) stack til at gemme og forespørge logdata: hver log er beriget med de nødvendige korrelations-ider, der tillader ovennævnte samlet log.\nStop aldrig udviklingen\nVores synspunkt? Nedbrydning af den oprindelige enkeltkodebase skal ses som en langsigtet opgave med evigvarende forbedringer. Hos Conio tog det os et par år, hvor vi trin for trin flyttede fra 1 massiv kodebase til over 100 mikrotjenester. Vi er nået til et punkt, hvor vi føler os stolte af resultaterne, men samtidig fortsætter vi med at udforske. Der er flere mulige nye optimeringer: flytte fra Docker Swarm til Kubernetes? Migrering af backend-for-frontend-tjenester til serverløse lambda-funktioner? Skifter til en fuld kontinuerlig implementeringsoperationsflow? Mulighederne er uendelige.\nVi har berørt en række emner og teknologier her. I de næste artikler deler vi flere detaljer om vores resultater og fremskridt. Hvis du vil, er du velkommen til at kommentere og fortælle os om din oplevelse.\nPrevious PostPrev Post Spring 21 Release Highlights – Integrer Salesforce Surveys på Web\nNext PostNext Post GAMMA FACET: En ny tilgang til universelle forklaringer på Maskinindlæringsmodeller


Måske tager jeg fejl; men jeg mener ikke, at haveoplevelserne på denne tid ligefrem plejer at være præget af overraskelser; men måske handler det i bund og grund om, at man ser, hvad man forventer at se. Forleden dag blev jeg i hvert fald overrasket af denne plante og dens fine blomst, som jeg rent faktisk selv såede her i vinter, men hvor navneskiltet på typisk maner er forsvundet.\nRehmannia elata hedder den og må være god som bunddække med de store blade. Den skal stå solrigt og veldrænet for at overvintre, og det gør den også.\nEn anden overraskelse er, at anemonopsis white swan bliver ved at blomstre med sine sarte, nærmest gennemsigtige blomster.\nMontbretia Emily Mckenzie overrasker med at have overvintret i bedet. Om den er smukkere med sin mørke ring end den gode, gamle montbretie, ved jeg såmænd ikke.\nRhododendron camtschaticum overrasker ved at have blomstret uafbrudt siden foråret - mere eller mindre selvfølgelig.\nAt rasleblomst er så køn, burde ikke overraske mig, for jeg har set den på flere blogs.\nChokoladecosmos er også køn og har overraskende nok overvintret for andet år.\nOverraskende mange stinksvampe har udviklet sig i år. Jeg overvejer at fjerne en del af dem. De to stadier kaldes også henholdsvis hekseæg og præstepik.\nGlasbærrene lyser allerede op og i særdeleshed efter en regnbyge.\nPodophyllum pleianthums flotte blade, både de to store og det lillebitte, er overraskende nok intakte selv oven på lange tørre perioder.\nOg sidst men ikke mindst er vores nye "gyllebed" allerede en forbløffende stor succes. Børnebørnene synes, det er sjovt at vælge forskellige af de fire stier i deres færden rundt i haven.\nOg de to gamle ynder at sidde på den primitive bænk og diskutere, hvordan man holder stierne fri for ukrudt.\nIndsendt af marie kl. 17.36\nEtiketter: anemonopsis, callicarpa, catananche, gyllebed, montbretia, rehmannia, rhododendron, svamp\nAnette Nielsen 8. september 2014 kl. 18.09\nSidder her og små griner, ja gad vide hvordan ukrudt holdes væk;-) og de der svampenavne havde jeg aldrig hørt før...herlige grin jeg får mig, også over navnet "gyllebedet", som tegner godt og spændende at se stierne, hvad kaldes det et slags viftemønster?\nUfattelig smuk nærbillede af den fine ny, men også af andre.\nmarie 8. september 2014 kl. 18.54\nGyllebedet - navnet skyldes, at der indtil sidst i maj stod en stor og grim gylletank lige der, hvor bedet er anlagt. Jeg tænker på bedet som et udsnit af en anemoneformet blomst, men din beskrivelse er i grunden lige så velegnet. Når det vokser mere til, skulle det gerne være sådan, at man ikke kan se fra den ene ende til den anden på den enkelte sti.\nEge 8. september 2014 kl. 19.35\ner spændt på at høre om Rehmannia elata har klaret vinteren , da jeg har holdt min inde i drivhuset hver år\nDen er superflot og i familie med Saint paulia som vi har i stuerene\nmarie 8. september 2014 kl. 19.40\nJeg er også spændt på, om den overlever; men efterhånden har jeg fået søsat så mange mere eller mindre frostfølsomme planter, at nogle af dem ikke får lov at overvintre i drivhuset.\nHøneballehaven 8. september 2014 kl. 20.34\nSkønt med overraskelser af den slags. Jeg har vist skrevet før, at kun få af mine glasbær har synlige bær, de kan ikke måle sig med dine. Men de lever, og nu fik de vand. Det er også lykkedes mig at overvintre en chocoladecosmos, det var overraskende.\nmarie 8. september 2014 kl. 20.48\nJa, du har nævnt, at dine glasbær ikke har ret mange bær formentligt pga vandmangel. Vores store glasbær er tæt på 2 meter høj, så formentlig har den dybe rødder, der kan skaffe busken noget vand selv i tørketider. Cosmos er en køn blomst og endnu finere, når man er så heldig, at den overvintrer.\nKarsten F 8. september 2014 kl. 20.58\nJa, det må jeg sige det er en vildt flot Anemonopsis du kan vise.. Den må jeg lige notere!\nJeg har også en enkelt Podophyllum der har rimeligt intakte blade - det er en P. versipelle, min hexandrums blade er blevet sneglemad.\nmarie 8. september 2014 kl. 21.07\nja, er den ikke fin? Hold op hvor skal vi prise os lykkelige for ikke at være belemret med dræbersnegle.


Overstyrede du? Tillykke, så er du en helt normal moderne person. Ifølge statistik fra Rosstat, den russiske borger forbruger i gennemsnit 2600-3000 kcal dagligt, til trods for at Sundhedsministeriet anbefaler, at få mere end 2000-2200 kcal.\nConsoles kun, at amerikanerne spiser endnu mere. Den gennemsnitlige amerikanske spiser 3000-3600 kcal om dagen, forestil dig? Men amerikansk overeating er ikke særlig trøstende når det kommer til vores egne ekstra pund.\nHvad gør du, hvis du har fulgt en dag med sund kost principper, og om aftenen pludselig overfaldes på stegte kartofler?\nHvis det sker jævnligt, så chancerne er du enten underernærede dag eller nedbryder ikke på grund af sult, men på grund af følelsesmæssig nød. Lad os starte med den første grund.\nMorgen + dag diæt skal omfatte op til 70% af de daglige kalorier. Om morgenen og om eftermiddagen skal den slankende person spise i tilstrækkelig mængde og om aftenen at skære ned indgående kalorier. Hvis din mad ligner "en kop kaffe uden sukker om morgenen, 2 kopper kaffe med en tærte før middag, en skål suppe til frokost og en masse, der, bare ikke huske, på middag," årsagen til en aften med frådseri - dårlig mad om eftermiddagen.\nOfte spise for meget om natten oplever morgen så væmmes med den mad, de ikke kunne spise indtil middag. Og så skiftes fødeindtaget uundgåeligt til aftenen. Og kredsløbet gentages i en cirkel. Hjælper følgende enkle skema:\nForbered morgenmad friskpresset juice eller en smoothie, hvis kategorisk ikke ønsker at spise;\nSørg for at spise til frokost en skål med fiber og protein;\nSpis noget lys ikke hjemme, men inden du forlader hjemmet fra arbejde. Om natten drik et glas yoghurt.\nNæste morgen vil du helt sikkert vågne op med en ægte følelse af sult. Det vigtigste - glem ikke at tilfredsstille ham i løbet af dagen. Så om aftenen får du styrken til at begrænse dig selv.\nHvis du kommer hjem, har middag og derefter spiser et par flere gange, sidder ved næste serie eller bog, er dit problem. .. for monotont fritid. Og du har det sjovt med mad. Forfatterne til bogen "Den nej diæt kost" rådes til at gå ud om aftenen til lyset, biografen, udstillingerne er perfekte. Men hvis du er et husmor af naturen, tag op med hænder, for eksempel med håndarbejde. Det beroliger og distraherer fra at spise.


Gr�de i andedammen i Venstre - sn.dk - sn.dk - Lokal - Fures�\nFures� - 09. oktober 2012 12:51\nSend artiklen Gr�de i andedammen i Venstre til din ven.\nGr�de i andedammen i Venstre\nFures�: Luften har v�ret tyk af spekulationer, efter Venstres tidligere borgmesterkandidat Kasper Kr�ger meldte ud, at han ikke l�ngere gik efter borgmesterposten. Hvem skulle s� tage kampen op med den siddende socialdemokratiske borgmester Ole Bondo Christensen (V) og bringe Venstre ud af det politiske d�dvande i h�bl�s opposition?\nBestyrelsen i Venstre i Fures� har v�ret i t�nkeboks, og det forlyder if�lge Frederiksborg Amts Avis, at bestyrelsen vil anbefale to kandidater som borgmesteremne: Ole Holleufer (V) og Nick Allentoft (V) - begge medlemmer af Fures� Byr�d.\nMen det forlyder ogs�, at bestyrelsen vil g�re endnu et fors�g p� at samle sig om en enkelt kandidat - muligvis p� et ekstraordin�rt bestyrelsesm�de.\nTilsyneladende har Nick Allentoft et sn�vert flertal i bestyrelsen, men ogs� andre kandidater kan bringe sig i spil inden den 14. november, hvor Venstres medlemmer bestemmer, hvem der skal v�re borgmesterkandidat.\nHer er der frit slag for at r�kke h�nden op og meddele sin kandidatur.\nR�gforgiftet kvinde i livsfare\nEn 78-�rig kvinde fra Gr�sted er st�rkt r�gforgiftet og i yderste livsfare, efter at hendes r�kkehus p� Ramsager natten til s�ndag blev...\nPsykolog: Syge p�dagoger forringer b�rns hverdag\nEn st�rre brand har natten til s�ndag h�rget en g�rd ved Helsing�r, og flere bygninger er �delagt...\nBokseren Mikkel Kessler �rgrer sig over, at han ikke stoppede Carl Froch, da han havde muligheden...\n1. Ulige b�rn nyt�nker bedst\n2. Ingen hj�lp fra ministeren\n4. 41-�rig sigtes for groft skattesvig\n5. K�mpegevinst ved cykelsuperstier\n2. G�rdejere f�ler sig kr�nket\n3. Ulige b�rn nyt�nker bedst\n4. Stort l�ft til midtpunktet\n5. Investor trues med politiet af kommune\n6. Fup-fotograf til 70 �rs dag\n7. 0,3 gram kokain giver to �rs karant�ne p� kro\n8. Plejehjem nej - ejerlejligheder ja\n10. Ild i gamle blade ved sv�mmehal\nMand anholdt for tre r�verier\n17-�rig svingede med machete


Radikale populistiske leder, hvis tidlige succes blev sur patch | quiloninald.tk\nMarianne Jelved 30 år på TingeRadikale Venstre\nSep 08, 2017 · Er du medlem af Radikale Venstre, og er det første gang, du skal logge på hjemmesiden, eller kan du ikke huske dit kodeord, så vælg "glemt adgangskode", for at angive et kodeord, at vi er Europas mindst populistiske parti. I så fald var det dig, der lagde fundamentet. Og når debatten gik om vores manglende forståelse for at.\nDe radikale solgte De Vestindiske Øer uden at spørge.\nApr 04, 2017 · Den radikale leder Zahle. Redaktionen. Danmark var så stolt af sin forholdsvis tidlige ophævelse af slaveriet, men man glemte helt at spørge de nu frie borgere på de vestindiske øer om, hvad de mente om at få øerne overdraget til USA. Kun i Danmark blev der afholdt follkafstemning. Vestinderne blev ikke spurgt. Hvis det var sket.\nAnna Libak: Gårsdagens populisme er morgendagens politik.\nOct 13, 2017 · KOMMENTAR: Læren af det østrigske valg er, at de klassiske magtbærende partier ikke behøver at miste magten, hvis de er villige til at overtage dagsordenen fra de populistiske partier, der vil ændre det bestående system, skriver Anna Libak. Radikal leder skiftede holdning efter overnatning i. Feb 28, 2018 · De Radikales leder, Morten Østergaard, har i nogle dage overnattet i udsatte boligområder som Gellerupparken i Aarhus, som blev vedtaget som reaktion på bandekonflikten sidste år, men som De Radikale stemte imod. Han tror dog ikke, at han kommer til at skifte mening om ghetto-forslagene. - Men tilsvarende vil det være en fejl, hvis.Når Venstre rækker DF en lillefingerRadikale Venstre Apr 26, 2016 · Dansk Folkepartis leder ser for sig en dansk EU-tilknytning et eller andet sted mellem EU-medlemskab og så Norge, som er med i det indre marked, men ikke i EU’s institutioner. AFD i Tyskland og Marine le Pen i Frankrig har stor succes med synkrone, nationalistiske paroler, når der skal findes løsninger på de massive.Anmeldelse: Jan-Werner Müller: Hvad er populisme. Feb 14, 2018 · - Hvis ikke det er politisk populisme strøet ud over vælgerne for at opnå deres stemmer, så ved jeg snart ikke hvad! Ingen partier eller regeringen i tidens løb kan vel fritaget for at have været populistiske, men spørgsmålet er netop som du skriver hvad formålet og hensigten er.Du skal arbejde længere, men: Politikerne beholder deres. Jan 14, 2017 · Sammen med den radikale leder Morten Østergaard vil Jensen hæve folkepensionsalderen yderligere. Men nu har de i alliance med S.Ledelse som social praksis A very short fairly and. De mener at en måde at håndtere en dårlig chef på er ved at undgå ham/hende. Andre måder hvor man ikke behøver en leder er hvis medarbejderen har mange evner, erfaring og viden og dermed ikke brug for at bygge forhold til lederen eller at blive vejledt ift, opgaverne.\nHøjreradikalismen er blevet mainstreamInformation\nJan 29, 2018 · Den moderne højreradikalismes succes havde næppe været mulig uden de moderne medier. For det andet var og er også forestillingen om det nationale fællesskab og den rene, rensede nation, et Volksgemeinschaft, gennemgående og stærk.\nRadikale: Nationalisme truer den europæiske frihed.\nNov 26, 2018 · Det friske pust til EU´s fortsatte succes. Ethvert parti, hvor som helst i EU, bliver skældt ud for at være illiberale kræfter og autoritære, nationalistiske og populistiske bevægelser, hvis de mener noget andet end De Radikale og træder op imod den dumsmarte og enøjede humanistiske hjælpeindustri som Morten Østergaard hylder.


• Køb Bordtennisbat på nettet – Se hele listen her\nInternet virksomheder med bordtennisbat\nApuls.dk er nu iblandt de bedste internet forhandlere inden for sportsudstyr. Deres udvalg favner omtrent 9000 varer fra flere mærker. Forhandlerens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 tilkendegiver stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 318 vurderinger, hvoraf 311 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 3444 brugere fans af Apuls.dk, og herpå har forretningen modtaget 61 anmeldelser med en middel vurdering på 4,9 af 5, som lige så vel er virkelig flot.\nBodylab.dk er i dag en af de største webbutikker med sportsudstyr. Webshoppens udvalg udgøres af i omegn af 1000 produkter fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 ud af 10 vidner om stærk kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 28136 evalueringer, hvoraf 25412 af disse giver topkarakter. På Facebook er 106486 mennesker fans af Bodylab.dk, og herpå har butikken modtaget 2139 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,6 ud af 5, som også er ret så godt.\nBilligSport24.dk er nu en af de største e-forretninger inden for sportsudstyr. Webshoppens sortiment favner flere end 2500 varer fra forskellige producenter. Forhandlerens Trustpilot-evaluering på 9,6 ud af 10 indikerer enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6901 anmeldelser, hvoraf 6032 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5082 personer tilhængere af BilligSport24.dk, og herpå har firmaet modtaget 15 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,8 af 5, hvilket tillige er utrolig beundringsværdig.\nBillig-Fitness.dk er aktuelt imellem de største internet forretninger med sportsudstyr. Butikkens sortiment rummer i omegn af 1000 produkter fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 demonstrerer enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 3104 ratings, hvoraf 2649 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 60157 brugere fans af Billig-Fitness.dk, og herpå har webshoppen modtaget 620 ratings med en middel rating på 4,7 ud af 5, som ligeledes er virkelig godt.\nGetbig.dk er i dag imellem de førende internet butikker inden for sportsudstyr. Forhandlerens udvalg udgøres af omtrent 500 produkter fra diverse producenter. Forhandlerens Trustpilot-evaluering på 8,5 ud af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 231 anmeldelser, hvoraf 166 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 18460 mennesker tilhængere af Getbig.dk, og her har virksomheden modtaget 5 ratings med en middel vurdering på 5 ud af 5, som ligeledes er usædvanligt overlegent.\nTemmelig mange internet selskaber foreslår i øjeblikket et hav af forskellige leveringstyper. En af de mest almindelige er i dag at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente de købte produkter når det passer ind i din kalender. Fragttypen er jo ret så praktisk, og desuden desuden den billigste mulighed for levering.\nDu bør på samme måde udse dig at vælge at få sendt hjem til dig eller til dit arbejdes adresse. Metoden er almindeligvis en smule dyrere, men til gengæld vældig uproblematisk. Den mest prisbevidste leveringsløsning af bordtennisbat er uden tvivl at du selv henter varerne, men dette betinges af at du er med kort afstand til bordtennisbat netshoppens tilholdssted.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være super vital forudsat man behøver produkterne om få sekunder, og med det formål er det helt vigtigt at du ser nærmere på leveringstiden ved den respektive vare.\nEn række bordtennisbat online butikker tilsiger dag-til-dag levering på massevis af produkter, men glem ikke at det regnes ud fra at ordren køres igennem forinden et fast tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få bordtennisbat ordnet forud for at de lageransatte holder fyraften.\nEn hel del internet handler tilbyder levering uden beregning, men typisk er det forbeholdt når der shoppes for et konkret beløb. Desuden bør du overveje den mest prisbevidste mulighed for fragt, som gerne – ligegyldigt om man opholder sig i Viborg, Nykøbing Falster eller Sorø – vil være at få fragtmanden til at levere varerne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særdeles smart for internetbrugere at finde de bedste priser på bordtennisbat hos diverse internet forretninger, og til tak har flere forretninger på nettet fundet det nødvendigt at formindske salgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, men også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange sikre fragt uden gebyr.\nDet kan dog alligevel være nyttigt at sammenligne nogle få internet firmaer efter bordtennisbat tilbud før du bestiller, så man er sikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nDu skal blot være klar over, at i tilfælde af at en shop afsætter bordtennisbat for en udsalgspris der virker hamrende lav, så bør det for det meste være et tegn på en uoprigtig internet webshop. Køb med betalingskort er heldigvis en del af en lovbestemmelse, der værner os imod uoprigtige online butikker.\nGenerelt tilråder vi kortbestillinger eller mobilbetaling. Som alternativ kan du overveje en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, når du ønsker at afbetale prisen over et længere tidsrum.\nFør nogen bestiller bordtennisbat i en online webshop behøver man når alt kommer til alt gennemlæse shoppens forretningsvilkår, dog er det mange gange et omfattende arbejde.\nEn nemmere løsning kunne måske være at bemærke om webbutikken er e-mærket medlem, som længe har været en forsikring om at internet selskabet imødekommer de danske regler, udover at internet selskabet hyppigt overværes af sagkyndige som forstår lovgivningen. Derudover giver det dig mulighed for støtte, hvis du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din ordre.\nLigeledes kan det anbefales at kunden er klar over de mest vitale retningslinjer der er gældende for købet, fx hvilken byttepolitik på bordtennisbat webshoppen har. På grund af dette er det i øvrigt vigtigt, at man stadigvæk gemmer sin faktura, så man i fremtiden vil kunne bekræfte sit køb, ligegyldigt om man skal shoppe til en dreng eller pige.\nTrustpilot indebærer en del uafhængige genveje til at gennemgå forskellige forhenværende køberes synspunkter og derved kan det være til hjælp, at du betragter online forretningens bordtennisbat ratings før du bestiller.\nFacebook byder på tilsvarende aldeles hæderlige chancer for at få kendskab til online forretningens pålidelighed. Herinde er der en række webbutikker hvor kunder kan give en evaluering af deres køb, hvilket også burde drages fordel af til at vurdere kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har tætte samarbejder med flere forretninger på nettet i form af at vi publicerer butikkernes varer, og indtjener godtgørelse når en bruger fra vores side foretager en transaktion.\nInformationer om bordtennisbat og e-butikker opdateres fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for justeringer der eventuelt er realiseret efter sidste opdatering af de anvendte informationer.


3.000 personer mister adgang til offentlig forsørgelse | Information\n3.000 personer mister adgang til offentlig forsørgelse\nNår ca. 3.000 personer i løbet af 2013 opbruger retten til dagpenge, kan de ikke få andre offentlige ydelser i stedet, vurderer AK-Samvirke. Det skyldes udformningen af kontanthjælpssystemet og ikke længden af dagpengeperioden, mener tænketanken Kraka.\nTil trods for at regeringen og Enhedslisten i maj indgik en dagpengeaftale med en række midlertidige ydelser, der skal sikre en lempeligere indfasning af dagpengereformen, så vil omkring 3.000 personer svarende til 10 procent af de 30.000 personer, der i år står til at opbruge retten til dagpenge, ikke have ret til andre offentlige ydelser, vurderer direktør i AK-Samvirke, Verner Sand Kirk.\n»Antallet, der i år vil stå helt uden en krone på lommen, er omkring 3.000 personer,« siger Verner Sand Kirk.\nDe 3.000 personer vil hverken have ret til de midlertidige ydelser, kontanthjælp, kunne gå på efterløn eller tage et seniorjob, forklarer Verner Sand Kirk. Dermed står de helt uden forsørgelsesgrundlag, vurderer han. Men at en gruppe personer falder helt ud af overførselsindkomstsystemet, når de opbruger dagpengeretten, er ikke ensbetydende med, at der er et problem med dagpengereformen, mener tænketanken Kraka.\n»Det er ikke så meget en problematik, der vedrører dagpengesystemet, men snarere noget, som man har som en generel problemstilling i kontanthjælpssystemet,« siger Andreas Højbjerre, der er ledende arbejdsmarkedsøkonom i Kraka. Han fremhæver, at der er »masser af personer, som ikke kan få kontanthjælp. Også folk, der ikke tidligere har været på dagpenge.« Og han peger på, at det skyldes den måde, man har indrettet kontanthjælpssystemet på.\n»De kan ikke få kontanthjælp, fordi deres ægtefælle har en indkomst, eller de har noget formue, de kan leve af. Det er en mere generel problemstilling,« siger Andreas Højbjerre.\n30.000 mister dagpengene\nEn opgørelse fra AK-Samvirke viser, at 23.100 personer i første halvår af 2013 har opbrugt dagpengeretten. Det forventes, at 30.000 personer i løbet af hele året vil opbruge dagpengeretten.\nHeraf vil altså godt 5.000-6.000 personer ikke have mulighed for at få den uddannelsesydelse eller den nye arbejdsmarkedsydelse, som regeringen og Enhedslisten oprettede med dagpengeaftalen fra maj, vurderer AK-Samvirke.\nAf de 5.000-6.000 personer, der ikke kan få en af de to midlertidige ydelser, vil halvdelen være berettiget til kontanthjælp, seniorjob eller vil kunne gå på efterløn, mens Verner Sand Kirk anslår, at der dermed vil være op mod 3.000 personer, der falder helt uden for offentlig forsørgelse.\nMan er ikke berettiget til at modtage kontanthjælp, selv om man ikke er i arbejde, hvis ens ægtefælle tjener mere end det dobbelte af kontanthjælpssatsen, eller hvis man som enlig har en formue på mere end 10.000 kroner, eller hvis man som ægtefæller har en formue på mere end 20.000 kroner.\nDerfor skyldes det kontanthjælpssystemet og ikke dagpengesystemet, at nogen ender helt uden indkomst, mener Kraka.\n»Det er ikke et argument for, at rulle noget af dagpengereformen tilbage,« siger Andreas Højbjerre.\nDen vurdering deles dog ikke af brancheorganisationen AK-Samvirke. Her mener man, at problemet opstår, når dagpengeperioden halveres fra fire til to år, som det er sket med dagpengereformen.\n»Jeg mener ikke, at der er brug for en stramning, der gør, at så mange overhovedet skulle ryge over i kontanthjælpssystemet,« siger Verner Sand Kirk.\n»Men når de så ryger helt ud alligevel, er det klart, at det bliver forstærket af, at kontanthjælpssystemet i sin natur er det underste sikkerhedsnet, vi har, og derfor er formue- og husstandsindkomstafhængig,« siger han.\nReform forstærker problemet\nAntallet af personer, der først opbruger dagpengeretten og siden ikke kan få kontanthjælp, vil blive forstærket, når regeringens kontanthjælpsreform fra foråret 2013 træder i kraft i 2014, vurderer Andreas Højbjerre.\nDet skyldes, at det fra 2014 ikke længere kun vil være ægtefæller, men også samboende, der vil miste retten til kontanthjælp, hvis partneren tjener mere end det dobbelt af kontanthjælpssatsen.\n»Regeringen har med deres kontanthjælpsreform gjort den problemstilling endnu større. Vi skønnede tidligere, at en femtedel af dem, der opbruger dagpengene ikke kan få kontanthjælp. Det vil formentlig være endnu større nu,« siger Andreas Højbjerre.\n15. juli, 2013 - 22:16\nSkam dig, mor Danmark!!!\nTedros Istifanos, n n, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Carsten Munk, Alan Strandbygaard, Rune Petersen, Søren 2 Jensen, Heidi Larsen, Peter Nielsen, Lene Christensen, Rasmus Kongshøj, Sören Tolsgaard, Mette Hansen, Henrik Rude Hvid, lars abildgaard, Jesper Wendt, Tue Romanow og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n15. juli, 2013 - 22:25\nOm det er det ene eller det andet system der fejler, det er ligegyldigt.\nDet er politikere der har besluttet og vedtaget,\nat de, politikerne, som repræsentanter for danskerne synes det er i orden,\nat opbryde familier og ydmyge borgerne for at sikre sig,\nat mennesker uden arbejde og deres børn, skal presses til de knækker.\nUni Machanga, Lone Christensen, Carsten Søndergaard, n n, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Carsten Munk, Alan Strandbygaard, Peter Wulff, Rune Petersen, Else Damsgaard, Søren 2 Jensen, Jens Falkesgaard, Ervin Lazar, Heidi Larsen, Peter Nielsen, Dennis Berg, Lene Christensen, Dorte Sørensen, Peter Jensen, Vivi Rindom, Tove Lodal, Rasmus Kongshøj, Sören Tolsgaard, Mette Hansen, Flemming Scheel Andersen, lars abildgaard, Jesper Wendt og Tue Romanow anbefalede denne kommentar\n15. juli, 2013 - 22:32\nSå lagde skibet til ved Themsen.\n15. juli, 2013 - 23:38\nJørn Petersen, Henning Pedersen, Søren 2 Jensen, lars abildgaard, Lene Christensen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n15. juli, 2013 - 23:53\nHar vi fået borgerløn, da? Med en arbejdende ægtefælle eller opsparing/formue, kan man da ikke siges at være uden penge på lommen... At hovedparten af disse mennesker vil få problemer med at afholde deres udgifter, er der næppe tvivl om, og disse problemer skal ikke bagatelliseres, men offentlig forsørgelse uanset økonomisk formåen er ingen ret. At det for min skyld godt kunne være en ret i form af borgerløn, er en anden snak.\n16. juli, 2013 - 00:23\nJens Illum, jeg tror du overser at den 'formue' de 'kan leve af',\ni langt de fleste tilfælde er det tag de har over hovedet !\nCarsten Søndergaard, n n, Jørn Petersen, Søren 2 Jensen, Jens Falkesgaard, Peter Nielsen, Henrik Rude Hvid, Ebbe Pedersen, Mette Hansen, lars abildgaard, Carsten Hansen, Jesper Wendt og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\nDet er på tide at vi overvejer det hensigtsmæssige i at bevare den kunstige opdeling mellem de 'fine' arbejdsløse på dagpenge, der befinder sig på tålt ophold i middelklassen, og så de umyndiggjorte 'tabere' på kontanthjælp.\nLad os i stedet få indført en borgerløn, en garanteret minimumsindkomst, negativ indkomstskat, eller hvad man nu kan kalde det. Det vil dels frigøre en masse offentligt ansatte, der i dag spilder tiden på uproduktiv administration af de arbejdsløse, til at udføre nyttige opgaver, dels vil det give os alle en hårdt tiltrængt tryghed at vide vi aldrig kan ryge helt på røven. Borgerløn vil desuden give en masse mennesker mulighed for at realisere deres gode idéer, hvad enten det er at udvikle et nyt produkt, skrive en bog eller starte en virksomhed.\nRolf Andersen, Carsten Søndergaard, n n, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Søren 2 Jensen, Jens Falkesgaard, Jens Illum, Ervin Lazar, Peter Nielsen, Dennis Berg, Henrik Rude Hvid, Pia Nielsen, Peter Jensen, Herdis Weins, Mette Hansen, lars abildgaard, Carsten Mortensen, Carsten Hansen, Torben Nielsen, Thomas Aniss og Lars B. Jensen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 01:34\nHvordan skal man kontrollere lønudviklingen? Et mindre paradoks, i det obskure antisystem.\n16. juli, 2013 - 01:51\nDet har også længe undret mig hvornår vi adresserer det egentlige problem.\nHvorfor er det at være på kontanthjælp så stort et problem, at det skræmmer dagpengemodtagere så meget?\nHvad betyder denne debat for personer der har været på kontanthjælp i mange år, er de dårligere mennesker end de personer der risikerer at komme på kontanthjælp?\nRasmus Kongshøj, Henrik Bjerre, Søren 2 Jensen, Heidi Larsen, Herdis Weins, Carsten Mortensen og Thomas Aniss anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 04:11\nSå må disse velhavere jo belåne det tag de har over hovedet, Paul D. Jensen. Når den er belånt kan de få kontanthjælp.\nJeg har før i tiden, som vikararbejder, måttet tage hurtige kontantløn for mere end 40000 kr. for at overleve et par måneder uden mulighed for hjælp.\nHar de ondt i røven kan de tæve fagbosserne, der har solgt det hele for eget vellevned.\nHelt enig, Kongshøj. Ned med de overklasseledige der kun har formået at være solidariske for egen vindings skyld.\n16. juli, 2013 - 05:50\nJeg forstår ikke, at der ikke har rejst sig et ramaskrig, da dagpengereformen nedsatte dagpengeperioden med 2 år og samtidig forlængede optjeningstiden fra 1/2 år til 1 år og så endda også uden at halvere dagpengekontingentet. I stedet blev der ved sidste valg et flertal til OVK og R, der netop havde stemt for ændringerne.\nTænk hvis en anden forsikring havde indført, at de forsikrede ikke kunne få dækket anden end halvdelen ved en skade, hvor de tidligere havde fået dækket hele beløbet .\nI debatten glemmes ofte at dagpengesystemet er en forsikringsorden, som mange har betalt indtil ofte i mange år og så når ULYKKEN med ledighed rammer dem så er dagpengesystemet STÆRKT forringet. Ligeledes er dækningen ved ledighed faldet støt med årene så mange kun får en dagpengeudbetaling på omkring 50 pct af deres løn.\nHvis de dagpengeforsikrede ikke skal stilles bedre end alle dem der har undladt at forsikre sig så kan dagpenge systemet ligeså godt helt afskaffes. Mon det bliver billigere for samfundet og vil det ikke gøre vort arbejdsmarkedet mindre fleksibelt til skade for både lønmodtagerne og arbejdsgiverne.\nLone Christensen, Jørn Sonny Chabert, Flemming Scheel Andersen, Lene Christensen og Carsten Mortensen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 06:07\nFor mig lyder det, som om der er en skjult dagsorden, i alle de handlinger der sker fra folketinget. Det er som om. at man fra højeste sted forsøger at få de mennesker, der på den ene eller anden måde får hjælp fra det danske samfund, til at strides om krummerne fra de riges bord.\nLigegyldigt hvordan folketinget forsøges at gøre noget ved Danmarks økonomiske situation, så er det hele tiden de velbjergede der får noget ud af handlingerne, mens de på større eller mindre offentlige overførselsindkomster slås om at nedgøre hinanden på bedste beskub, ved hjælp af små sidebemærkninger fra de velbjergede.\nHvornår begynder det såkaldte "underdanmark" at kræve at få en td. land jord (5.500 m2) pr. familiemedlem, kvit og frit, hvorpå de kan dyrke deres egen og familiens føde og bygge sig en bolig.\nAt kræve penge for at kunne købe sig til føden, for dermed at kunne leve, er blot en måde at acceptere sin fortsatte slavetilværelse som et tilrådighed stående arbejdsredskab for kapitalejerne, statslige som private.\nKun ved at kunne bruge et stykke jord, uden at det koster penge, kan et menneske gøre sig fri af kapitalejernes og pengenes guldlænker.\nLone Christensen, Henrik Bjerre, Carsten Søndergaard, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Else Damsgaard, Søren 2 Jensen, Flemming Scheel Andersen, Kim Houmøller, Dennis Berg, Lene Christensen og Mette Hansen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 07:47\nLars Kristensen: mange kinesere har et lod jord, de kan dyrke, hvis de mister deres arbejde..\n16. juli, 2013 - 08:00\nDet var dog en rædsom tanke. Som om det her land ikke i forvejen er overbebygget og kvalt af parcelhuse. Og så er vi altså nogle, der HADER at rode med jord. I øvrigt er tanken om hver mand sin jordlod ikke særligt hensigtsmæssig i forhold til energiudnyttelsen, transport med videre.\n16. juli, 2013 - 08:31\nDet er dybt utilfredsstillende, at politikerne lovgiver med "tilbagevirkende kraft". Folk disponerer ud fra gældende regler og når man så ændrer disse "over night" så river man tæppet væk under folk. Man kunne anstændigvis have ventet med forkortelsen\naf dagpengeperioden til eks. 01.01.14, sådan at der først derfra var en 2 årig periode. Det ville have betydet, at man kunne have tegnet en tillægsforsikring der kunne kompensere for indtægtstabet. Iøvrigt bør dagpengeperioden være konjekturbestemt.\nCarsten Søndergaard, Lene Christensen og Lilli Wendt anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 08:44\nJeg syntes det er helt tydeligt at regeringen systematiske forsøger at spille befolkningsgrupper ud mod hinanden.\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Søren 2 Jensen, Jens Falkesgaard, Flemming Scheel Andersen, Heidi Larsen, Pia Nielsen, Peter Nielsen, Ebbe Pedersen, Lene Christensen, Lilli Wendt og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 08:45\nRasmus Kongshøj, Carsten Søndergaard, n n og Ervin Lazar anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 08:58\nDet største problem er vel egentlig de ord, som bruges om helt uskyldige mennesker....\nSe evt. indlæg på min blog: www.jordfygning.dk\n16. juli, 2013 - 09:18\nIdag er den eneste forskel på dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere, ydelsen.\nDagpengemodtagerne skal igennem nøjagtigt samme aktiveringssystem nu, og kan lige så vel ryge i praktik/løntilskud.\nDer er næsten intet tilbage af fagbevægelsernes tidligere sejre.\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Henning Pedersen, Dorte Sørensen, Søren 2 Jensen, lars abildgaard, Flemming Scheel Andersen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 09:21\nJoh, der er en forskel mere.\nA-kassen kan gå ind og forsvare medlemmet, hvis/når forskellige 2.aktører og JobCenteragenter overskrider grænsen for rimelig opførsel og krav.\nSom kontanthjælpsmodtager står man mutters alene.\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, kim jensen, Niels Duus Nielsen, Carsten Søndergaard, Moh Abu Khassin , n n, Henning Pedersen, Jørn Petersen, Dorte Sørensen, Søren 2 Jensen, lars abildgaard, Jens Falkesgaard og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 09:36\nBehøver jeg at sige, at jeg aldrig har fået et svar?\nJeg tillader mig at genfremsende min mail fra 18.1. 2013, idet jeg ikke har hørt fra dig.\nDet ser nu ud til, at det hele bliver endnu værre, da min datter nu vil blive straffet økonomisk for at bo sammen med sin kæreste, hvilket ellers er det der redder hende fra den totale ruin.\nHvis han skal forsørge hende, vil han så også få hendes personfradrag? Ellers er der vel ikke... tale om ligestilling af gifte og samlevende. Jeg forstår heller ikke at man vil tillægge samlevende forsørgelsespligt, da det ikke i lovgivningen fremgår, at man har pligt til at forsørge hinanden, med mindre man er gift.\nMed disse tillægsspørgsmål håber jeg på snarligt svar, da jeg har min fortvivlede datter i telefonen dagligt, med alle hendes bange anelser, som stresser hende rigtig meget, og ikke gør ret meget godt for hendes helbred.\nMed venlig hilsen, Vivi Hemmingsen\nJeg har netop læst i avisen, at regeringen overvejer et forslag om at udvide ”ungeydelsen” til kontanthjælpsmodtagere til også at gælde de 25-29-årige.\nJeg bliver rigtig ked af det, når jeg hører dette.\nMin datter er 26 år.\nHun har været syg siden hun var 18, med mange indlæggelser, massiv medicinsk behandling, flere mislykkede forsøg med praktik og uddannelse, og med meget lange udsigter til at blive mere rask, måske bliver hun det aldrig.\nSygdom var grunden til, at hun aldrig fik sin studentereksamen.\nHun havde et kortvarigt job efter gymnasiet, inden hendes sygdom for alvor brød ud, fik sygedagpenge, fik dem forlænget 2 gange, hvorefter hun kom på kontanthjælp. Hun har passet sine behandlinger, altid mødt op til aftaler på jobcenteret, arbejdet aktivt for at få det bedre, men hendes sygdom tegner til at være kronisk, altså noget hun må leve med resten af livet. Hun har haft mange indlæggelser ved forværring i sygdommen, og brugt mange kræfter på at komme sig igen.\nHun er nu, som du nok har gættet, på kontanthjælp. Hun er naturligt nok også sat i match-gruppe 3, altså temmelig langt fra en genindtræden på arbejds- eller uddannelsesmarkedet.\nHun er i løbende behandling hos speciallæge, og i medicinsk behandling med mange bivirkninger.\nHun har-måske- udsigt til at være på kontanthjælp til hun er 40, før det kan komme på tale at overveje en førtidspension.\nEr det regeringens alvor at hun, og mange andre med hende, skal ned på en fattigdomsydelse, som det ikke er muligt at leve et bare nogenlunde værdigt liv på?\nHvordan er det man forestiller sig, at hun skulle komme tættere på at komme i arbejde eller uddannelse, blot ved at skære forsørgelsesgrundlaget ned til det helt umulige?\nFattigdom og sygdom på samme tid, det er ikke vejen tilbage til noget som helst.\nHvis regeringens overvejelser om udvidelse af ”ungeydelsen” bliver en realitet, så håber jeg, at der bliver en differentiering, således at dem der er syge, og på anden måde ude af stand til at træde ind på en arbejdsplads eller i en uddannelse, bliver undtaget fra denne nedskæring.\nMin datter er taknemmelig for al den hjælp hun har fået, og beklager sig aldrig over at skulle klare sig for knap 7000 kr. udbetalt om måneden. Hun drømmer om at få det så godt, at hun en dag kan få en uddannelse og et job.\nNykøbing F, 18.1.2013, Med venlig hilsen, Vivi Hemmingsen\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Moh Abu Khassin , Henning Pedersen, Jørn Petersen, Pia Nielsen, Søren 2 Jensen, Flemming Scheel Andersen og Lars B. Jensen anbefalede denne kommentar\nDer er altså nogen langt over os almindelige dødelig, der fryder sig og er begejstret når først kontanthjælpsmodtagere og ledige og andre mindre heldige, begynder at kriges og misunder hinandens ydelser og vilkår. Lidt som regnorm der vrider sig på krogen.\nMåske skulle man forsøge at stå sammen og hjælpe hinanden??\nFagbevægelsen har aldrig villet anerkende vigtigheden af at arbejde for alle dårligst stillede, men kun egne medlemmer for at gøre det attraktivt at melde sig ind.\nNu viser det sig at alle almindelige mennesker er , næsten , lige udsatte.\nHvad burde være den naturlige konsekvens af det så være???\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Niels Duus Nielsen, Jørn Petersen og Søren 2 Jensen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 10:19\nDen grusomhed der lægges i politikken over for de svageste i samfundet er ikke noget nyt.\nMagthaverene har altid sparket nedad når der var krise. Det er formodentlig en forsvarsmekanisme mod selv at havne der.\nHvis krisen varer ved bliver der flere og flere der havner i en økonomisk uholdbar situation, det vil skabe protester foran Christianborg og ændre magtbalancen ved valg.\nHvem var det som forslog at arbejdsløse ikke skulle have stemmeret.?\nDer er ingen af de nuværende partier i folketinget som vil lave om på samfundet, heller ikke EL.\nDet har dermed rigtig lange udsigter med at få lavet et økonomisk system som ikke hviler på forbrug, grøn energi bliver først indført for alvor når det kan sikre tabet ved et lavere forbrug.\nDet naivt at forstille sig at politikkerne sidder og arbejder for folket, nææ de indfører ikke noget før det er balanceret på en måde så vi stadig sidder i en økonomisk gabestok.\nHvis vores samfund var selvbærende (decentralt styret) ville der jo ikke være brug for alle de offentlige udgifter og så skulle de (politikerne) jo til at lave noget, det er nærmest forbudt ved lov.\n16. juli, 2013 - 10:23\nNæh, Paul Jensen, jeg overser såmænd ikke noget. Har man friværdi, har man opsparing, som kan belånes. Skal vi først til at skelne mellem forskellige former for opsparing, så bliver det rigtigt speget. Sat på spidsen er det da lidt vildt, hvis det offentlige skal understøtte mennesker i ejerbolig med deres opsparing i boligen.\nDer er snart ikke grænser for, hvor meget det altid er synd, når disse "livsbegivenheder" rammer. Uha, huset skal sælges, bilen, opvaskemaskinen, sommerhuset. Av, man bliver afhængig af sin partners indtægt. Og hvad så?\nAlternativet er borgerløn, som sikkert kan mere end finansiere sig selv, når man tænker på, hvor meget der kan spares i administration af alle disse tåbelige ordninger, vi omgiver os med.\n16. juli, 2013 - 10:29\n16. juli, 2013 - 11:00\nDer er slet ingen der har erkendt de store udfordringer Danmark står overfor:\n- Fortsat indvandring af østeuropæisk arbejdskraft\n- Ufaglærte arbejdspladser forsvinder som dug for solen de kommende år\n- Lønningerne i Tyskland udenfor fremstillingsbranchen er markant lavere end i Danmark - bare se prisen på en pakke rullepølse i Fakta overfor den der er produceret i Danmark\n- Det danske uddannelsesniveau er ikke i top ti i OECD og mange af de uddannede er rettet mod offentlig beskæftigelse\n- Alt er dyrt i Danmark og skatterne er høje\nHvad er svaret fra Folketinget? En lille Vækstplan der endda ikke bringer de danske erhvervsskatter ned på et konkurrencedygtigt niveau og ikke indeholder et løft i ambitionerne for forskning og innovation og på den anden side Enhedslisten der kræver flere offentlige investeringer til gavn for endnu flere østarbejdere.\n16. juli, 2013 - 11:28\nDet er med fuldt overlæg og nøje tilrettelagt.\nMeningen er at folk skal blive paniske og gå med til enorme lavtryk. Hensigten er at trykke de danske lønninger ned på tysk niveau. EU-harmonisering.\nAt der dannes et blodigt spor af fattigdom, stor ulighed og kranke skæbner har Vestager allerede svaret på: Sådan er det jo!\nDet er ufatteligt at dette får lov til at ske. Mage til kynisme skal man lede længe efter. Kan man sætte lighedstegn mellem ordet psykopat og teknokrat?\nJeg har INTET tilovers for danske politikere længere. De er ringere en jeg kan tillade mig at udtrykke her!\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Niels Duus Nielsen, Carsten Søndergaard, n n, Lise Lotte Rahbek, Henning Pedersen, Sten Victor, Jørn Petersen, Flemming Scheel Andersen og Henrik Jensen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 11:41\n"Er det regeringens alvor at hun, og mange andre med hende, skal ned på en fattigdomsydelse, som det ikke er muligt at leve et bare nogenlunde værdigt liv på?"\nVivi - det er præcis hvad de har tænkt sig.\nSyge mennesker kommer i ressourceforløb\n"Selve flagskibet i regeringens udspil er imidlertid et ressourceforløb, som skal tilbydes, før man kan få et fleksjob eller måske førtidspension.\nEt ressourceforløb kan f.eks. vare i ét år - eller i fem år. Det er kun beskrevet ganske sporadisk, hvad der skal ske i dette ressourceforløb, der altså kan have samme varighed som en universitetsuddannelse. Men i hvert fald er intet i den nuværende lovgivning til hinder for, at man kunne have gennemført den slags for længst.\nHvis man er under 40 år, kan man blive sendt ud i det ene ressourceforløb efter det andet. Hvis man er over 40 år, skal man kun tilbydes et enkelt ressourceforløb.\nFor mig at se handler det mest af alt om at parkere folk så længe som overhovedet muligt på en ydelse, der er lavere end nogen anden mulighed i den sociale lovgivning, for så længe de er i et ressourceforløb, skal de jo i hvert fald ikke have førtidspension.\nPrincippet for ressourceforløbets forsørgelsesgrundlag er, at man modtager en ydelse på samme niveau som hidtil. Hvis man modtog sygedagpenge, fortsætter man med det (medmindre de altså er ophørt på grund af varighedsbegrænsningen!). Hvis man var på kontanthjælp, fortsætter man med det. Osv.\nKonsekvensen er, at regeringen fastlåser et stort antal mennesker på et rekordlavt forsørgelsesniveau, som det i praksis er umuligt at eksistere for.\nMed aftalen om fleksjob og førtidspension retter regeringen et groft angreb mod mennesker, der ikke er i stand til at forsørge sig selv. Man sørger omhyggeligt for, at alle gode tiltag i aftalen finansieres af de mennesker, der har dårligst råd, og man holder så mange som muligt på så lav ydelse som muligt i så lang tid som muligt."\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Alan Strandbygaard, Kim Houmøller, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 11:57\n"Av, man bliver afhængig af sin partners indtægt. Og hvad så?"\nVi risikerer at ende som før - hvor den ene part i forholdet går hjemme og bliver forsørget af den anden. Og hvad så?\nDengang var det som oftest manden der gik på arbejdet og kvinden der gik hjemme og passede hjemmet. I den tids damebrevkasser kunne man tit læse indlæg fra frustrerede kvinder som skulle stå til regnskab for hver eneste øre de brugte i husholdningen. Deres arbejde i hjemmet blev nemlig ikke værdisat overhovedet.\nHvor mange mon ønsker en sådan økonomisk ulighed ind i deres forhold og hvor mange forhold overlever mon det, især hvis økonomien strammer til.\nRasmus Kongshøj, Alan Strandbygaard, n n, Lise Lotte Rahbek, Henning Pedersen, Sten Victor, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 12:29\nNår man er gift, gælder der gensidig forsørgelsespligt og man er også fælles om de fælles udgifter. Man er også typisk fælles om den ene eller begges gode økonomi i opgangstider.\nTiden er løbet fra ubegrænset støtte fra staten og tidligere tiders velfærdsordninger og i fremtiden må der prioriteres endnu mere skarpt end i dag. Alene det forhold at regeringens 2020 plan og Det Økonomiske Råds fremskrivninger bygger på en forudsætning med vækst i BNP på op mod 2 % årligt som Danmark ikke har haft i årevis burde få kulden til at risle ned ad nakken på de fleste, hvis de ikke ønsker et Danmark med Hartz IV minijobs og lavere minimumslønninger.\nDet må sandelig være agurketid. Intet nyt i denne artikel.\nSituationen er nøjagtig lige så rodet og uværdig, som den har været i stigende grad i 50 år.\nStatsapparatet udøver et stadig større tyranni overfor borgerne. Ikke bare dem med laveste levegrundlag, men også andre der bliver indviklet i bureaukratisk spindelvæv.\nI denne sektor er svaret Basisydelse.\nFor individuel frihed - imod et kostbart, uværdigt, usolidarisk, uoverskueligt bureaukrati, som skaber bedrageri, mistænkeliggørelse og angiveri.\nJeg tror, at mange politikere inderst inde kan indse den enorme forbedring, basisindkomstsamfundet vil være for borgerne. Men embedsapparatet står i vejen, fordi mange vil miste sin betydning og være nød til at søge nye græsgange.\nPolitikerne må kunne glæde sig til at få mere tid til væsentligere ting til gavn for borgerne i stedet for at genere os.\n16. juli, 2013 - 13:22\ningen skal tvinges til at bruge jord, ej heller du, med der er faktisk mange der slet ingen jord har end sige mulighed for at købe/leje sig til, selv om de gerne vil.\nHvad angår energiudnyttelsen, transport med videre, så vil små landsbyer med mulighed for fællesjord være netop det der vil kunne spare meget energi til produktion og transport.\nMælk vil eksempelvis kunne hentes direkte fra koens yver, mens den i dag bliver transporteret flere hundrede kilometer til et supermejeri og tilbage med samme antal kilometer, så forbrugeren kan hente mælken i karton, som bagefter skal smides i skraldespanden og brændes af.\nKartoflerne kan blot hentes ude på marken, ligesom alle de andre grøntsager. De behøves ikke blive transporteret flere hundrede kilometer til opbevaring og senere ud til butikkerne. Igen er der både energi- og transportbesparelser.\nMen selvfølgelig er det ikke alle der vil rode i jorden, men hvorfor ikke give folk der gerne vil, muligheden for at gøre det, uden at det koster dem penge.\nEr det folk på overførselsindkomster der gerne vil tage imod et sådant tilbud, så vil vort samfund i den sidste ende kunne spare mangt et pengebeløb og om muligt få en befolkning der er sundere og som er mindre kriminelle, fordi nu behøver de ikke at skulle ud og skaffe penge til føden. Føden den er lige ved døren og så har de endog selv frembragt den.\nSe Herdis Weins, det vil være langt at foretrække end at folk skal sidde i lejligheder i byerne, hvor de kun har mulighed for at traske ned til supermarkedet og få deres mælk i karton og kartofler m.v. som alle har været ude på flere hundrede kilometers rejse, på de danske landeveje og hvor selv æbler har rejst fra den modsatte side af Jorden, som dele af danskerne aldrig nogen sinde i deres liv har været på.\nSå jeg kan aldeles ikke se der skulle være noget forkert i, at vort samfund giver os mennesker et stykke jord på en td. land, kvit og frit. Det vil gavne Danmark langt mere end så meget andet regeringen og folketinget og erhvervslivet forsøger at sætte i gang.\nLone Christensen, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 14:01\n-> Lars Kristensen\nGodt du tager dette op, måden med at eje ting fællesskab er naturligvis vejen frem.\nIkke fordi hele verden nødvendigvis kan overleve på den måde, men der er god grund til at bevæge sig i den retning.\nDer vil være både økonomiske og menneskelige fordele ved at lave mere af den slags og skulle vores mad blive sundere, vil det vel ikke gøre nogen skade.\nRasmus Kongshøj, Lone Christensen, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 15:18\n16. juli, 2013 - 15:28\nHvorfor er det så frygteligt at skulle belåne evt. friværdi, leve af ægtefællens indkomst. etc\nHusk det er efter 2 års dagpenge, alt andet lige.\nVi kan sgu da ikke bliver ved med som samfund at hælde endnu flere mia i menesker udenfor arbedsmarkedet.\n16. juli, 2013 - 16:10\nDels - folk der får dagpenge har mange gange indbetalt til ordningen i årevis, så der er i høj grad deres egne penge de får tilbage.\nDels hvor skal de mennesker bo , der må afhænge deres ejerbolig for at kunne have til dagen og vejen.\nDels skal de mennesker , der ikke har forsikret sig så også fratages deres kontanthjælp.\nEr det et samfund som det har taget arbejderbevægelsen over 100 år at få op at stå , der nu helt skal afvikles - så vi igen får de "gode gamle" tilstande tilbage.\n16. juli, 2013 - 16:41\nMichael og Per\nJeg synes i burde kunne anvise en anden metode samfundet kunne sikre disse mennesker et levebrød, hvis ikke i mener de blot skal gå til grunde for at skaffe mere plads??\nDet er ikke nok at læne sig velnæret tilbage og mene det er deres eget problem, for ingen i samfundet kan sige sig fri for ansvar over for andre, slet ikke hvis man synes det offentlige ikke bør forsørge dem.\nHusk disse mennesker stå uden indtægt.\nEr det sådan at i selv kan yde noget, der erstatter den nedskæring i tilsyneladende bifalder samfundet foretager, og hvad går jeres bidrag ud på??\nFor det er vel ikke sådan at jeres bifald af tingenes tilstand og disse ulykkelige menneskers skæbne, er afgivet i forventning om at i selv kan høste fordel af denne ulykke??\nLars Kristensen, Rasmus Kongshøj, Lone Christensen, Jørn Sonny Chabert, Niels Duus Nielsen, Carsten Søndergaard, Lise Lotte Rahbek og Jørn Petersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 16:44\nDu kan da ikke nægte at mange dagpengeforsikrede har indbetalt deres dagpengebidrag i mange år før de får brug for dagpenge i en ledighedsperiode. Så kan det vel ikke siges at dagpengene ALENE er betalt af samfundet - her har de endvidere betalt skat i al den tid de har været i arbejde. Osv......................\nMed alle de tiltag og såkaldte reformer som bliver serveret i disse år se det da i høj grad ud til en afvikling af det velfærdssamfund som arbejderbevægelsen har brugt over 100 år at opbygge.\nLars Kristensen, Rasmus Kongshøj, Jørn Sonny Chabert, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 16:46\nOg dog, Michael. Hvis det var en rigtig forsikring med aftalt præmie og forsikringssum, ville det være statstyveri at halvere forsikringssummen (dagpengeperioden).\nOmvendt, hvis vi regner med at staten ikke er bedrager, er ordningen ikke en forsikring i praksis, men en skjult skat på arbejde.\nDu må selv vælge.\nRasmus Kongshøj, Niels Duus Nielsen, Jørn Petersen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 16:52\nMen hvis vi indførte basisindkomst og dermed skrottede hele systemet, fjernede vi nævnte problem sammen med mange andre.\nDèr var den igen !\n16. juli, 2013 - 19:10\nOmvendt kan man jo sige meget om folk der går ind for at forringe andre levevilkår, på baggrund af en forventning om at et opsving i en uønsket og urealistisk vækst.\nAlle ved at der har været beskæftigelsesproblemer og vil være det fortsat, at negligere andres problemer med at skaffe sig et levebrød, uden at være i besiddelse af et mindstemål af samfundssind, diskvalificerer nok ens bedømmelse af andre i de flestes øjne.\n16. juli, 2013 - 20:05\nMichael - så er vi jo enige om, at der er tale om skat - altså på arbejde, som jeg skrev.\nMen dit argument : " Da der ikke er balance, er der i sandhed tale om en skat."\nforstår jeg ikke. "Forsikringsselskabet" kan jo ha` overskud. Og hvis det har underskud, betales dette af os alle.\nOg : " Det står altid forsikringsselskabet frit at ændre betingelserne, hvis det varsles i rimelig tid."\nJa, men forsikringstagere kan så opsige forsikringen og skifte selskab.. Det er derimod ikke muligt med dagpengene. Der kun et regelsæt.\nOk, man skal passe på med at tale i billeder.\nDet egentlige er, at periodehalveringen af alle "forsikringstagerne" blev opfattet som snyd og LO burde anlægge sag mod staten. Så fik vi konstateret, hvem der har ret.\n16. juli, 2013 - 21:00\nNu har vi jo alle en "aktie" i dette samfundsforsikringsselskab som de ledige har betalt en præmie til, sammen med os andre i håb om at være sikret en rimelig indkomst i rimelig tid.\nDenne præmie har vi betalt til , både som arbejdsmarkedsbidrag og som kontingent i arbejdsløshedskassen.\nNår så vort samfundsforsikringsselskab både forringer udbetalinger ved ikke at hæve dem i samme takt som tidligere, forringer perioden af flere omgange, og fordobler optjeningskravet for at besværliggøre udbetalingerne, så er der jo tale om ensidige ændringer i en kontrakt, der ville falde i enhver ret, staten ikke var part i.\nDer er så heller ikke andre steder at gå hen for de utilfredse, hvilket ville være skærpende i en retssag.\nDisse forringelser i udbetalingerne i den ledighedsforsikring folk har troet på og har indbetalt til har medført besparelser til glæde for samfundsforsikringsselskabet, men uden at det er kommet de der har tegnet forsikringen til gavn.\nBesparelsen er derimod tilfaldet helt andre befolkningsgrupper, der ikke selv mener at have behov for samfundets beskyttelse i form af skattelettelser til de der tror de er sikre.De bedre stillede. Derfor synes de at de forringede udbetalinger er berettigede, fordi forringelsens overskud tilfalder dem selv. Og derfor ønsker de heller ikke at bidrage til en ydelse de ikke får behov for.\nMan kunne sige det er en form for nasseri på de fattiges indbetalinger til fællesskabet,\nat de bedre stillede stadig benytter de øvrige ydelser, som hospitaler, veje, skoler o.s.v. og slipper billigt i kraft af samfundet påtager sig disse opgaver og billiggør dem ved stordrift, for i virkeligheden har de rige jo mulighed for selv at betale for disse ting, men der kan fælleskassen godt bruges til fordeling.\nMarianne Christensen, Rasmus Kongshøj, Lone Christensen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n16. juli, 2013 - 21:34\nNu taler vi igen igen om dette cirkus Danmark.\nSå kan jeg kun igen igen henvise til det jeg skriver 12.40.\nAt søge den endelige retfærdighed i bureaukratiske roderi, er som at forene olie og vand.\nDet er umuligt. Derfor kun en løsning : at opgive og revolutionere det hele.\n16. juli, 2013 - 21:47\nDet er ikke umuligt at forene olie og vand, rent faktisk gør du det hver gang du vasker dine hænder..\n16. juli, 2013 - 22:01\nHa - Du skal ikke være så konkret. Men, alligevel, så prøv med din hjemmelavede dressing.\nVar der en skjult mening med din kursiv ?\n16. juli, 2013 - 22:11\nEmulgerende olier?? intet problem\n16. juli, 2013 - 22:47\nreformeringen af dagpenge systemet bør kun være 1 skridt i en altomfattende reformering af de offentlige udgifter.\nYderligere bør samtlige overførselsindkomster fastfryses i minimum 3 år sammen med alle offentlige lønninger, efterferie og seiorjobforkælelse bør naturligvis afskaffes.\n16. juli, 2013 - 22:58\nHvad skulle formålet være for dig, Per??\n16. juli, 2013 - 23:10\ninteressant. Vi skal emulgere EL og LA :-)


Herkalion som turistby har virkelig fart på. I 2019 udviste Kretas hovedstad en så stor vækst i antallet af flyvninger og gæster, at Heraklion nu er i Europas top-20 over mest besøgte områder.\nDet er nu ikke fordi, at havnebyen er sidste nye mode. Tværtimod. Der har været by her siden 824 og et langt stenkast fra Heraklion ligger øens måske mest kendte seværdighed, Knossospaladset.\nKnossos kaldes også for Europas ældste by med bosættelse dateret tilbage til omkring 7000 år før vor tidsregning og det første palads 1900 år før år 0.\nKnossos er dermed et must see, og selv i varmt solskinsvejr er det en forunderlig oplevelse at betræde de sten og trin, hvor det første bysamfund i Europa så dagens lys. Den minoiske kultur overlevede dog ikke, og indtil osmanisske handels- og søfolk grundlagde Heraklion var Kreta lidt en udørk, men har været handelsmæssigt og trafikalt knudepunkt i Middelhavet siden grundlæggelsen.\nDet lyder jo som en støvet time i oldtidskundskab, men historien skal her ses i et større perspektiv. For Kretas største by er en moderne levende by, der lever i samklang med historien. Så nutidige cafeer og spisesteder har fundet hjem i de arabiske, byzantinske og de venetianske gader.\nSå her finder man Michelin-beærede restauranter side om side med traditionelle spisesteder, og der er noget for enhver smag, uanset om man er vegetar, veganer eller sulten efter et bøfhus.\nDet traditionelle lokale køkken er båret af smage som honning, timian og naturligvis olivenolie. Foodies kan sætte tænderne i byens store madmarked, hvor byens store appetit på alt godt fra havet kommer til udtryk. Fra Heraklion kan man søge ud med strandområder eller tage på ture og opdagelse i det kretensiske indland, besøge vingårde, museer, sejlture med piratskibe, se den gamle venetianske havn eller bare gøre som de lokale og nyde livet og lade dagen gå forbi i Kretas mest livlige by.\nDag: 28,5° Nat: 25,7°\nTre største historiske seværdigheder: Heraklion Arkæoligiske museum, Castello del Molo, Det naturhistoriske museum på Kreta.\nFlyv til Heraklion med


Jeg har i mange år haft koncentrationsbesvær hvor jeg ikke kunne koncentrere mig om mit arbejde. Dette har ikke blot gået ud over mit arbejde men også mit privatliv, hvilket har betydet at jeg måtte sige mit job op da jeg ikke kunne overskue både at skulle være mor og ude på arbejdsmarkedet på en og samme gang. Jeg følte nemlig at jeg ikke leverede en ordentlig arbejdsindsats, andre følger af mit koncentrationsbesvær var bl.a. at jeg ikke kunne sidde og koncentrere mig om at læse i en bog, da jeg efter 5-10 minutter ikke kan fokusere på teksten, og derfor vandrede min tanker på alt mulig andet end lige den tekst som jeg skulle læse, hvilket betød at jeg ofte læste en side, men ikke forstod hvad det var jeg havde siddet og læst.\nDerfor valgte jeg at tage til et kursus i koncentration, da jeg gerne ville blive bedre til at koncentrere mig, så jeg igen kunne komme ud på arbejdsmarkedet og blive en bedre mor og kone.\nMotivation er en vigtig faktor for din koncentration\nPå kurset fik jeg indsigt i at det er vigtigt at man har motivation for det man laver, da det kan være svært at koncentrere sig om noget som man måske ikke syntes er særligt meningsfuldt, det vil derfor utvivlsomt gå ud over det arbejde man har, derfor var det på en måde også en god ide at jeg sagde mit arbejde op, så jeg i fremtiden kunne finde et job som måske ville passe bedre til mine behov og kompetencer. Derudover fik jeg også nogle værktøjer jeg kunne bruge i min hverdag hvor jeg kunne lære at koncentrere mig under pres og stress.\nSelve kurset forløb som ganske glimrende hvor kursets underviser var ganske inspirerende og god til at lære fra sig. Selve kursusformen var en blanding af, oplæg, test, feedback, træning og individuel sparring, især den individuelle sparring var god da vi kunne afprøve vores nylig lærte værktøjer.\nI dag har jeg så fået et nyt job som jeg elsker og har igen tid og overskud til familien, derfor vil jeg klart anbefale kurset til andre som har koncentrationsbesvær og leder nogle reelle værktøjer for at kunne blive bedre til at koncentrere sig.


Secret shopper: Hvor får du den billigste bil?\nTræt af ventetid i regn og rusk på en åndsforladt togstation? Vi er gået fuldt undercover for at finde ud af hvilken forhandler, der giver dig den billigste bil, hvis du vil skifte det offentlige ud med privatbilisme.\nVideo: Anders Berner | Dato: 24. januar 2020\nHvad har du mest lyst til på en grå og regnfuld mandag morgen: At klemme dig ind mellem en busfuld af morgensure mennesker, eller at sætte dig ind i din egen bil i ro og mag? Ja. Du kan vel næsten fornemme, hvor vi gerne vil hen.\nAt have egen bil giver dig fordele og friheder, som du ikke får med offentlige transportmidler. Især i yderområderne i Danmark, hvor en rapport som Transportministeriet har netop frigivet, der viser, at den offentlige transport i praksis ikke fungerer særlig godt i de tyndt befolkede dele af Danmark.\nMen egen bil giver også flere omkostninger, hvorfor flittige studerende typisk tyr til jernhest eller bus frem for personbil.\nMen det kan faktisk lade sig gøre at eje sin egen, nye bil uden at blive ruineret. I praksis vil du ifølge Bilbasens undersøgelse kunne holde bil for godt 2.000 kr. om måneden plus brændstof. Kører du blot 1.000 km pr. måned, kan du holde udgifterne på cirka 2.600 kr. kr. om måneden, inklusiv brændstof, som ung bilist. Er du medlem af en fagforening med adgang til billige forsikringer, kan det blive endnu billigere – cirka 2.400 kr. om måneden.\nDe kritiske udgifter er afdraget på lånene, kaskoforsikringen og serviceomkostningerne. Men selv dem kan man holde nede i et rimeligt niveau, hvis man ser sig godt for.\nHvis egen bil er et absolut must-have for dig, og du samtidigt er på et stramt budget, hvad er så den billigste løsning? Vi har sendt en studerende ud til en håndfuld danske bilforhandlere for at se, hvor den billigste vej til privatbilisme findes. Se med herunder.\nVi har i vores undersøgelse taget udgangspunkt i at bilen skal være ny, og afbetales over 8 år. 5-7 år er måske bedre af forskellige årsager, men en løbetid på 8 år gør at du kan holde udgifterne nede imens du studerer. Herefter kan du jo vælge at indfri lånet, så du slipper ud af gælden.\nEn ny bil er billig i 2020. Du får utrolig meget plads, sikkerhed og moderne teknik i en spritny mikrobil. En bil som VW Up! er og har været utrolig populær – og det samme har dens trillingesøstre Seat Mii og Skoda Citigo. Men i dag er det desværre kun VW Up!, der fremstilles med benzinmotor. Både Seat’en og Skodaen fås udelukkende som elbiler her i januar 2020.\nDe tre andre populære trillinger, Toyota Aygo, Citroën C1 og Peugeot 108 lever dog i bedste velgående som benzinbiler, og det samme gør næsten-tvillingerne Kia Picanto og Hyundai i10.\nEfter vores mening er især de to sidste biler interessante, fordi de er større end de andre og har garantier på hhv. 7 og 5 år. Det gør din økonomi mindre sårbar. En bil med lang garanti er billig i drift, fordi det ikke er dig, der skal betale, når den går i stykker og sikrer samtidig en høj gensalgspris, hvis du skiller dig af med den mens, der stadig er garanti på bilen.\nI vores lille undersøgelse har vi sendt en secret shopper ind i butikken for at tjekke service og priser. Alle steder fik vores 21-årige shopper rigtig fin service. Det var dog ikke alle steder, at han fik den fulde sandhed om konkurrenter. Nogle bilsælgere kan være ret slemme til at svine konkurrenterne – det er lidt uheldigt.\nVi er ikke helt færdige med udregningerne – især fordi at VW ikke har priserne klar endnu, fordi der er nye priser og udstyrspakker på vej til den populære danskerbil.\nMen den foreløbige vinder ser ud til at blive Hyundai i10. Bilen er rummelig, har 5 års garanti og nogle virkelig attraktive finansierings- og forsikringsmuligheder. Toyota Aygo har den billigste finansiering, men du kan faktisk få billigere finansiering ved at gå til et selskab som eksempelvis “Diba billån”. Diba lyder måske en smule dubiøst, men de er skrappe til at konkurrere på gode lån. Men helt generelt er finansiering via forhandlerne både billigt og nemt. Du skal bare huske at være opmærksom på den såkaldte ÅOP (årlige omkostninger i procent), der fortæller hvor dyrt lånet er samlet set. Det er ikke nok at se på renten i sig selv. Der følger er en masse låneomkostninger, som holder ÅOP’en oppe. Og lige dér kan du typisk forhandle med bilforhandleren. Der kan være meget at komme efter.\nSelvom Toyota Aygo samlet set er den billigste bil at finansiere, er den ikke nødvendigvis det bedste køb. Garantien er relativt kort – 3 år – og både Kia og Hyundai er bedre her.\nToyota Aygo, Citroen C1 og Peugeot 108 er meget attraktive når du sammenholder pris og udstyr – men kan du leve uden bakkamera, er der mere ræson i at købe enten Kia eller Hyundai.\nSE OGSÅ: Alle priser på bilerne\nMange køber biler uden at tænke ret meget over hvor lang fabriksgarantien er. Men netop garantien fortæller hvor billig bilen bliver at holde i længden. Garantien er nemlig et udtryk for for hvor meget fabrikken stoler på sit eget produkt. Jo lavere garanti, des mindre egen tro på bilen. I øvrigt skal du vide, at to års reklamationsret, som er normen derude er EU-lovbestemt. Du kan altså ikke købe bil med kortere garanti end to år. Garanti er iøvrigt bedre end reklamationsretten, hvor du efter 6 måneder faktisk selv skal dokumentere, at den fejl, du sender bilen på værksted for, er fabrikkens fejl og ikke din egen.\nHer brillerer især Kia og Hyundai, mens Toyota kommer på tredjepladsen. Alle de europæiske biler nøjes med to års reklamationsret.\nDen foreløbige samlede vinder ser lige nu ud til at blive Hyundai i10. Bilen er rummelig, har 5 års garanti og nogle virkelig attraktive finansierings- og forsikringsmuligheder. Toyota Aygo har den billigste finansiering, men du kan faktisk få billigere finansiering ved at gå til et selskab som eksempelvis “Diba billån”. Men helt generelt er finansiering via forhandlerne både billigt og nemt. Du skal bare huske at være opmærksom på den såkaldte ÅOP (årlige omkostninger i procent), der fortæller hvor dyrt lånet er samlet set. Det er ikke nok at se på renten i sig selv. Der følger er en masse låneomkostninger, som holder ÅOP’en oppe. Og lige dér kan du typisk forhandle med bilforhandleren. Der kan være meget at komme efter.\nToyota Aygo, Citroen C1 og Peugeot 108 er meget attraktive når du sammenholder pris og udstyr – men har du brug for lidt mere plads og kan kan du leve uden udstyr som bakkamera og alufælge er der mere ræson i at købe enten Kia eller Hyundai – især pga garantierne.


Gruppelederen skriver – januar 2005 – Erik Menved Spejderne\nDu er her: Start / Gruppelederen skriver – januar 2005\nGruppelederen skriver – januar 2005\nRigtig godt nytår til alle Erik Menved Spejderne og deres familier.\nVi går et spændende og skelsættende år i møde i Erik Menved. Snart står der en splinterny hytte klar til os. Den kan rumme rigtig mange glade spejdere og vi vil rigtig gerne være rigtig mange spejdere. Derfor må I meget gerne tage kammerater med til møderne. Når kammeraten har været på besøg vil lederne have fået navn og adresse og vi sender et informationsbrev ud til kammeraten og forældrene, så de derhjemme kan se, hvad det vil sige at være spejder.\nFor spejdere er jo i virkeligheden mennesker store som små, som kan lide naturen og gerne vil være sammen om noget, som kan udvikle personligheden og danne hele mennesker. Lederne er der fordi de gider børnene på de vilkår  og vi skal tænke på, at lederne er lige så frivillige som børnene. Vi har heldigvis mange, meget engagerede ledere, som jeg gerne vil takke for deres store indsats i det forløbne år. Jeg håber I har mod på meget mere endnu. Mange timer og dage har I brugt på spejderarbejdet for Erik Menved Spejderne både sammen med børnene men også for at forbedre gruppens økonomiske grundlag. Tak for det!!!\nHeldigvis viser det sig også, at forældrene tager aktivt del i gruppens tiltag for at for forbedre gruppens økonomi. Jeg vil da gerne opfordre alle til at komme med forslag til tiltag, som evt. kan indgå i den række af faste punkter som vi allerede har, nemlig Open Air, Dyrskueparkering og Middelalderfestival. Vi har besluttet, at børnene ikke skal rundt til dørene for at sælge diverse lodsedler, juleneg og lignende, så sæt bare fantasien i gang.\nTil bestyrelsen vil jeg gerne sige tak for samarbejdet, der har været mange hyggelige og gode stunder med jer, og vi har nået en del  men der er hele tiden ting at tage stilling til og så er det jo godt at have en aktiv bestyrelse.\nVores allesammens kasserer Svend  tak fordi du stadig har lyst til at gøre det store arbejde, som du gør  tak fordi du kommer til alle ledermøder for at afregne med lederne, så de ikke skal køre ud til dig. Det er en virkelig flot gestus af dig.\nBestyrelsen for WigWam har selvsagt haft mange møder i det forløbne år og nu ser det endelig ud til at vi får rigtig travlt  herligt. Tak til Per for det store arbejde du har lagt i den nye hytte indtil nu  den er jo ikke færdig endnu, så der skal stadig knokles. Tak for samarbejdet til alle i WigWam bestyrelsen.\nVi ses i 2005 til et på alle områder godt og spændende spejderarbejde\n18/01/2005 /0 Kommentarer/af jhandersen\nhttp://www.erikmenved.dk/wp-content/uploads/2014/08/MG_8169.jpg 1067 1600 jhandersen http://www.erikmenved.dk/wp-content/uploads/2017/02/logo2017-1.png jhandersen2005-01-18 08:42:402005-01-18 08:42:40Gruppelederen skriver - januar 2005\nNyt fra juniorgrenen, september 2004 Bombeterrorfrygt på Århus Hovedbanegård


20 julegaveidéer fra Blacksnow — Steep & Deep\n20 julegaveidéer fra Blacksnow\nKender du typen, der aldrig ønsker sig noget til jul?\nDu har helt sikkert prøvet det før…\nDet er jul og de årlige gaver skal købes, men der er altid een eller to (typisk ens forældre), der aldrig ønsker sig noget - fordi de har alt…\nSå du ender med at:\n1) Købe et eller andet, der ender med at stå og samle støv\n2) Købe et gavekort (fordi du er træt af, at alle dine gaver ender som mandelgave næste år)\nDet gør vi også i Blacksnow - men i år skal det være anderledes!\nJeg har nemlig samlet 20 af vores mest populære produkter, som er ideelle julegaver til den kræsne skiløber og snowboarder, der aldrig ved han eller hun ønsker sig.\nI år har vi valgt at have fokus på miljøvenlighed og genbrug.\nDerfor skal du holde ekstra øje med produkter der een eller to * efter navnet. Det er især mærker som Planks og Sweet Protection, der virkelig gør noget ud af at producere gear af genbrugte materialer.\nAlle julegaver er opdelt i 4 prisklasser, så du nemt og hurtigt kan finde noget, som passer din pengepung.\nLad os starte med julegaverne i prisklassen 250 til 500 kroner.\nMons Royale Lift Access Skidsokker 2019**\nDisse sokker er lavet i merinould, som sikrer dig høj komfort hele dagen. Og så er de lavet i flotte og iøjnefaldende designs.\nSweet Protection Merino Balaclava 2019**\nSimpel og genial. Denne balaclava dækker dit ansigt og din nakke. Perfekt til kolde dage og snevejrsdage.100% merino som er naturligt åndbart, temperaturregulerende, lugt resistent og miljøvenligt. Kan nemt bruges under skihjelmen.\nMons Royale McCloud Hue 2019**\nPlanks Jones Leather Luffe 2019\nEn kvalitetsluffe i premium materialer. Handsken er lavet i gedelæder fordi det er blødt, holdbart, vandtæt og åndbart. Planks har forstærket handsken i de mest udsatte områder, for at gøre handsken mere holdbar.\nJulegaven til ham og til hende...\nSom noget helt nyt i år, kan du nu købe den perfekte julegave til manden eller kvinden, der har alt og aldrig ønsker sig noget til jul. Blacksnows julepakke består af en skiundertrøje fra Planks, et par varme skisokker fra Mons Royal i merinould og en sprød beanie fra Planks. Du kan sammensætte størrelse og farve efter smag, og så sender vi dig den perfekte julegave til den kræsne skiløber, der aldrig ønsker sig noget til jul…\nDen samlede værdi er 749 kroner, men du kan frem til d. 20. december købe den til 399 kroner.\nKØB JULEGAVEN TIL HAM ELLER HENDE HER\nDen klassiske mini-shredder. Men en mindre pasform end Dawg modellen er Puppy modellen for pigerne derude eller dem med et mindre ansigt. Samme klassiske Appertiff kvalitet, 2 linser og fantastisk funktionalitet i en pakke som ikke sprænger budgettet.\nSweet Protection Lumberjack Fleece Mellemlag 2019*\nEn robuste fleece jakke eller trøje kan bruges som isolerende mellemlag eller hverdags jakke. Strategisk placerede forstærkninger tilføjer til den i forvejen stærke holdbarhed. Længere på ryggen for ekstra varme og komfort. Materialet er 100% genanvendt poluester ECO fleece.\nDouchebag The Base 15L er en super smart mindre rygsæk, der har plads til alt, hvad du har brug for til en dag på farten. Med sine super smarte funktioner er det nemt at komme til alt dit gear.\nMons Royale Womens Cornice Rollover LS Skiundertrøje 2019**\nLine Pollard Paintbrush Teleskop Skistav 2019\nLine Pollard Paintbrush Teleskop Skistav 2019 er ikke bare endnu et par skistave. Disse stave er pro skiløberen Eric Pollards mesterværk. Fremragende som touring skistave og designet til dig der vil udforske terrænet.\nMons Royale Yotei Powder Hood Skiundertrøje 2019**\nMed høj hals og tætsiddende hætte, som passer ind under skihjelmen er denne skiundertrøje din bedste ven på dybe pudderdage. Bliv komplet beskyttet fra hofte til toppen af hovedet. I 100% merinould, som er naturens eget tekniske materiale. Det holder dig varm, tempereret, tør og lugtfri i hvilken-som-helst situation.\nOakley Flight Deck Goggles Matte Black / Prizm Torch Iridium er blevet designet med inspiration fra visirerne hos jægerpiloter, hvilket har givet brillerne dets stilrene og minimalistiske design. Prizm Torch Iridium er en allround linse, som kan bruges hver dag i al slags vejr.\nPlanks Happy Days Pullover Skijakke 2019*\nDenne super stilede oldschool inspirerede pullover, er en hyldest til de glade 80’ere dage hvor alle skidage var gode skidage. Er du til et relaxed og mere baggy look er pulloveren perfekt til at trække over hoodie’en eller din trøje. Den er desuden super blød og varm takket være det genanvendte REPREVE materiale.\nFull Tilt First Chair 8 Skistøvler 2019\nFull Tilt First Chair 8 Skistøvler 2019 er en alsidig all mountain freestyle støvle med det karakteristiske 3-piece design, som udover at kunne drive skien fremad, selv når de er flexet, vil gøre livet meget lettere for dine skinneben. Med Full Tilt skistøvler undgår du shinbang, selv hvis du bruger al din tid i snowparken eller med at droppe klipper.\nPieps Sport T Lavinpakke 2019\nPieps Sport Lavinepakke indeholder alt hvad du har brug for til at udføre en lavineredning og hjælpe dig selv og dine venner med at være mere sikre i offpisten, hvadenten du kører freeride eller går skitouring.\nDen klassiske Chronic ski i en ny og opdateret udgave. Line Chronic 2019 har fået et lidt bredere taljemål for at gøre den mere alsidig over hele bjerget og give skien større stabilitet ved landinger. Skien har et medium flex, der giver et godt mix mellem stabilitet og legesyghed. I tip og tail har skien Early Rise for at du kan jibbe mere og nemmere indlede dine carvingsving.\nPlanks Yeti Hunter Skijakke 2019*\n"Bedste skijakke jeg har haft ind til videre. Har de matchende bibs dertil, og det sæt kan virkeligt anbefales. 100 skidage sidste sæson i alle slags forhold (og det kan snildt klare 100 mere), og ikke et eneste problem..."\nSe hele Thomas anmeldelse her →\nDet blir en god jul i år\nJeg er overbevist om, at du her kan finde en julegave til selv det mest kræsne familiemedlem - og uanset om du bare skal have noget til pakkelegen eller til een, der har været ekstra sød i år, så bør det findes på listen.\nHvis du har spørgsmål til årets julegaveliste, så er du altid velkommen til at kontakte os på chatten, e-mail eller på telefon.\nSå skal vi nok hjælpe dig med årets julegave!\n*Julegaver, der er lavet af genbrugt materiale.\n**Julegaver lavet af naturlige materialer som fx merinould, der både er godt for performance og miljøet.\nArkivert i: guide, Inspiration, julegaver, lavineudstyr, ski, skitøj, skiudstyr, snowboard, Snowboardtøj


Hotel Kaeng Khoi - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Kaeng Khoi, Saraburi\nBaan Souchada Resort & Spa, der er bygget i 2012, er en særskilt tilføjelse til Saraburi og et klogt\nBaan Souchada Resort & Spa, der er bygget i 2012, er en særskilt tilføjelse til Saraburi og et klogt valg for rejsende. Med en beliggenhed kun 40 Km fra byens centrum er man som gæst godt placeret til at kunne nyde byens attraktioner og aktiviteter. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra hotellet til byens utallige attraktioner og seværdigheder, som Outlet Indkøbscenter. Baan Souchada Resort & Spa tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Saraburi. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, 24-timers vagter, hurtig ud- og indtjekning, trådløst internet i fællesområder, parkeringsservice. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, privat pool, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets boblebad, fitnesscenter, udendørs pool, fiskeri, spa giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Baan Souchada Resort & Spa er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Saraburi.\nInteressante steder i og omkring Kaeng Khoi\nKaeng Khoi tilbyder en fremragende base, hvorfra man virkelig kan opleve Saraburis seværdigheder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære er Kaeng Khoi et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Saraburi. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast blot dine rejsedatoer og du vil få adgang alle de bedste hoteltilbud i Kaeng Khoi.\nOplev kvartererne i Kaeng Khoi\nSaraburi provins Ejendomme\nHotel Kaeng Khoi - De mest populære


Aktivitet GrønnegadeCentrets Videoklub\nHvem er tovholder\n48 26 82 72\nHvad koster det ud over medlemskab af Grønnegadecentret 400 kr. /år\nHvordan bliver jeg medlem Kontakt Tovholder eller møder op til et møde.\nHvornår foregår det Mandage kl. 9:30 - 11:30\nLige uger Clematis\nUlige uger Petunia\nGrønnegadeCentrets Videoklub (GCV) er en klub for GrønnegadeCentrets brugere, der interesserer sig for at arbejde med videofilm.\nGCV er åben over for interesserede medlemmerne, der har forskellige ønsker og muligheder for engagement, tidsforbrug og interesse.\nVideoklubben afholder vi møder og workshops.\nMøderne bruges til at informere om aktiviteter i og omkring videoklubben. Det er på møderne, at vi arrangerer foredrag fra eksterne foredragsholdere, der kan berige os dels med inspiration til at lave nogle gode videofilm, og dels inspiration til at få foreningsaktiviteter til at være inspirerende og attraktive.\nPå workshops prøver vi at lave øvelser, der kan gøre os til bedre tilrettelæggere, fotografer og klippere.\nHerunder beskæftiger vi os med software til fremstilling af videofilm – for tiden Pinnacle.\nVi har en ambition om at klubben i fællesskab årligt producerer en film til sjællandsmesterskaberne, som finder sted i november, og hvor videoklubben deltager. Herudover deltager vi med medlemmernes egne film.\nVi har desuden en tradition om en gang årligt at tage på tur, hvor vi hører om noget relevant i forhold til videoproduktion og hygger os med fælles spisning. Både ved denne lejlighed og ved den årlige videoaften i GrønnegadeCentret , deltager vores familier