Hvad er pre-IPO investering? - CBI Finance\nHvad er pre-IPO investering?\nHvorfor overveje at investere i et firma før børsintroduktionen?\nHvordan identificerer man kvalitetsinvesteringer før børsintroduktionen?\nHvornår er det bedste tidspunkt at investere i et firma før børsintroduktionen?\nHvor meget skal du investere i et firma før børsintroduktionen?\nHvordan måler du risikoen ved at investere i en virksomhed før børsintroduktionen?\nHvad er de vigtigste ting at se efter, når man vurderer en investering før børsintroduktion?\nKan du tjene penge på at investere i et firma før børsintroduktionen?\nHvad er de potentielle risici og fordele ved at investere i et firma før børsintroduktionen?\nPre-IPO investering er en måde for investorer at komme ind på de tidlige stadier af en virksomheds liv.Ved at købe aktier før en børsnotering kan de potentielt høste store gevinster, hvis virksomheden går på børs til en højere pris.Men før-IPO-investeringer kommer også med risici.Hvis selskabet ikke lever op til forventningerne efter at være blevet børsnoteret, kan investorerne miste deres penge.\nFør du forpligter dig til at investere før børsintroduktionen, er det vigtigt at forstå de involverede risici og belønninger.Her er nogle tips til at komme i gang:\nDer er også masser af online-ressourcer tilgængelige, som kan hjælpe dig gennem denne proces – inklusive vores egen Investopedia-blog og vores gratis e-kursus om, hvordan man investerer i børsnoteringer.\nLav din research: Før du træffer investeringsbeslutninger, er det vigtigt at gøre dit hjemmearbejde.Undersøg de virksomheder, du er interesseret i, grundigt, og læs deres SEC-arkivering (hvis tilgængelig). Dette vil give dig en god forståelse af, hvad du kan forvente af dem efter børsnoteringen.\nOvervej dine investeringsmål: Før-IPO-investeringer er typisk mere risikable end almindelige aktiekøb, så det er vigtigt at beslutte, om denne type investering er den rigtige for dig.Leder du efter kortsigtede gevinster?Langsigtede gevinster?Eller noget midt imellem?\nOvervej din risikotolerance: En anden faktor at overveje er din risikotolerance – hvor meget risiko er du villig til at påtage dig, når du investerer i aktier før børsintroduktionen?Nogle af disse virksomheder kan være mindre stabile end andre og kan opleve større volatilitet i deres tidlige dage som børsnoteret virksomhed.Vær forberedt på potentielle tab!\nForstå likviditetsbegrænsningerne: En ulempe ved investering før børsintroduktion er, at disse aktier mange gange ikke er let tilgængelige til køb eller salg uden for det sekundære marked (efter en børsnotering). Det betyder, at hvis du ønsker eller har brug for hurtigt adgang til disse aktier, skal du sandsynligvis betale en præmie i forhold til almindelige aktiekurser.\nDer er et par grunde til, at du måske vil overveje at investere i et firma før børsintroduktionen.\nFor det første giver pre-IPO'er investorer mulighed for at komme ind i stueetagen af nogle af de mest spændende og innovative virksomheder på markedet.Mange præ-IPO'er er grundlagt af iværksættere med nye og revolutionerende ideer, som endnu ikke er blevet testet på markedet.Ved at investere tidligt i disse virksomheder kan du potentielt høste store gevinster hen ad vejen, hvis deres innovationer viser sig at være succesfulde.\nFor det andet tilbyder præ-IPO'er ofte bedre risiko-/belønningsprofiler end traditionelle børsnoteringer.Fordi de ikke har gennemgået en omfattende offentlig udbudsproces, har aktier før børsintroduktionen tendens til at være billigere end aktier udstedt efter en børsnotering.Det betyder, at du kan tjene flere penge ved at investere i et selskab før børsintroduktionen end ved at købe aktier i et børsnoteret selskab på noget andet tidspunkt.Der er dog også større risiko forbundet med før-børsnoteringer – hvis virksomheden ikke lever op til investorernes forventninger, kan din investering hurtigt forsvinde.\nEndelig foretrækker mange venturekapitalister og engleinvestorer at investere i præ-IPO'er, fordi de giver dem adgang til startups af høj kvalitet, før de bliver børsnoterede.Ved at investere tidligt i disse virksomheder kan VC'er og engle hjælpe med at forme og udvikle disse virksomheder til succesfulde virksomheder, før de rammer Wall Street - hvilket gør dem godt positionerede til fremtidigt vækstpotentiale.\nDer er et par ting, du bør gøre, før du investerer i et firma før børsintroduktionen.Først skal du sikre dig, at virksomheden er levedygtig og har en god forretningsplan.For det andet skal du undersøge virksomhedens konkurrenter for at se, om der er nogen lignende virksomheder, som kunne være værd at investere i.Se endelig efter virksomheder med stærke ledelsesteams og solid økonomi.Ved at følge disse tips vil du være i stand til at identificere kvalitetsinvesteringer før børsintroduktionen.\nDer er ikke noget endeligt svar på dette spørgsmål, da det afhænger af en række faktorer, herunder virksomhedens udviklingstrin, dens finansielle stabilitet og markedsforholdene på det tidspunkt.Nogle generelle tips om, hvornår man skal investere i et firma før børsintroduktionen, kan dog være nyttige.\nFørst og fremmest er det vigtigt at huske, at præ-IPO'er typisk er mere risikable end almindelige børsnoteringer (som er børsnoterede virksomheder). Det betyder, at der er en større chance for, at virksomheden ikke vil være i stand til at rejse yderligere kapital under sin børsintroduktion (IPO), hvilket kan føre til, at aktiekursen falder og potentielt taber penge for investorerne.\nFor det andet er det vigtigt omhyggeligt at undersøge eventuelle potentielle før-IPO-investeringer, før du træffer en beslutning.Sørg for, at du forstår virksomhedens forretningsmodel, udsigter til omsætningsvækst og ledelsesteam – som alt sammen kan variere betydeligt fra den ene virksomhed til den anden.\nEndelig skal du altid huske på, at der ikke er nogen garanti for, at investering i en før-børsnotering vil give positive resultater.Selvom en bestemt virksomhed klarer sig godt under sin børsnoteringsproces, er der altid risikoen for, at efterfølgende markedsforhold kan få aktiekursen til at falde væsentligt.Så det er vigtigt ikke kun at lave din egen research, før du træffer en investeringsbeslutning, men også at overvåge udviklingen nøje, så du kan træffe informerede beslutninger om, hvorvidt du vil beholde dine aktier eller ej.\nNår du overvejer, om du skal investere i et firma før børsintroduktionen, er det vigtigt at overveje, hvor mange penge du er villig til at risikere.Der er ikke ét svar, der passer til alle, da det beløb, du er villig til at investere, vil variere afhængigt af din økonomiske situation og investeringsmål.Men at investere i et firma før børsintroduktionen kan være en fantastisk måde at få eksponering over for nye og innovative virksomheder, før de har deres første børsnotering (IPO).\nGenerelt anbefales det, at investorer lægger mellem 10% og 20% af deres samlede portefølje i før-børsnoteringsselskaber.Det betyder, at hvis du har 10.000 USD opsparet, kan du investere 1.000 USD i et firma før børsintroduktionen og forvente at give et gennemsnitligt afkast på omkring 10 %.Dette antal vil dog variere afhængigt af den specifikke virksomhed og markedsforhold.\nDet er også vigtigt at huske, at investering i et firma før børsintroduktionen er forbundet med risici.Mens nogle virksomheder går på børs til høje priser efter at have oplevet hurtig vækst, fejler andre spektakulært efter at have rejst millioner af dollars fra investorer.Før du investerer penge i et firma før børsintroduktionen, er det vigtigt at lave din research og forstå de involverede risici.\nNår man overvejer, om man skal investere i et firma før børsintroduktionen, er det vigtigt at forstå risikoen.Der er en række faktorer, der kan påvirke risikoen ved at investere i en virksomhed før børsintroduktionen, herunder virksomhedens udviklingsstadium, dets ledelsesteam og dets finansielle stabilitet.Det er også vigtigt at overveje det potentielle investeringsafkast (ROI), før du træffer en beslutning.For at hjælpe med at måle risikoen forbundet med at investere i et firma før børsintroduktionen, kan investorer bruge forskellige målinger, såsom virksomhedsværdi i forhold til markedsværdi (EV/MMC), beta- og P/E-forhold.Derudover er det vigtigt at forstå, hvordan disse metrics er relateret til hinanden.For eksempel måler beta, hvor stor variation der er i aktiekurserne mellem offentlige og private virksomheder, mens P/E-forhold måler, hvor dyr en aktieinvestering er i forhold til dens indtjeningsvækstpotentiale.Endelig er det altid tilrådeligt at rådføre sig med en erfaren finansiel rådgiver, før du foretager nogen investeringer.\nNår du vurderer en investering før børsintroduktionen, er det vigtigt at kigge efter virksomheder med stærke fundamentale forhold og en god track record for rentabilitet.Derudover er det vigtigt at sikre sig, at virksomheden har et solidt ledelsesteam og tilstrækkelige økonomiske ressourcer.Endelig er det vigtigt at afgøre, om virksomhedens foreslåede forretningsmodel er gennemførlig og sandsynligvis vil blive en succes.\nDer er ikke noget entydigt svar på dette spørgsmål, da mængden af penge, der kan tjenes på at investere i et firma før børsintroduktionen, vil variere afhængigt af den specifikke virksomhed og dens udviklingsstadium.Men generelt set er det muligt at tjene penge på at investere i et selskab før børsintroduktionen ved at købe aktier på et tidligt tidspunkt og så sælge dem senere, når selskabets aktiekurs er steget.Derudover kan nogle investorer vælge at investere i et firma før børsintroduktionen som en del af en langsigtet porteføljestrategi i håb om at drage fordel af fremtidigt vækstpotentiale.\nNår du overvejer at investere i et firma før børsintroduktionen, er det vigtigt at forstå de potentielle risici og fordele.Potentielle risici omfatter muligheden for, at virksomheden ikke vil opnå sine forventede resultater, mens potentielle belønninger kan omfatte øget investeringsafkast og aktiekursstigning.Før du træffer nogen investeringsbeslutninger, er det vigtigt at rådføre sig med en erfaren finansiel rådgiver.\nHvad er forskellen mellem tømmer og træ?\nHvad er fordelene ved at investere i tømmeraktier?Hvad er nogle faktorer, du skal overveje, når du investerer i tømmerak...\nHvad er monogram weed?\nMonogram ukrudt er en type cannabis, der er blevet opdrættet specifikt for sine tætte, klæbrige knopper.Disse knopper er...


Sådan blev jeg hans stuepige | NYT OG HOT!\nSådan blev jeg hans stuepige\nHan løftede op i mit skørt, så han kunne give mig hofteholderen på, og ved synet af min pik, der tydeligvis var ved at sprænge, smilede han og sagde…\nDen oplevelse jeg vil fortælle om her, havde jeg for fire år siden, da jeg var single og studerende. Jeg boede på det tidspunkt i en lejlighed i København, som var en smule dyrere, end at jeg kunne betale den på s.u. alene, så jeg havde haft en del jobs rundt omkring, som supplement til økonomien. Da jeg ikke havde holdt helt styr på hvad jeg tjente, opdagede jeg engang i forsommeren, at jeg snart havde tjent mere end man må, uden at skulle betale s.u. tilbage, og da jeg selvfølgelig ikke havde sparet op, men været den glade giver til fester og lignende, var jeg altså nødt til at finde et sort arbejde, så de penge jeg manglede, kunne gå uden om systemet. Efter at have kigget lidt efter jobs der typisk bliver afregnet sort i aviser uden held, begyndte jeg at lede på Internettet, og efter et par dage, faldt jeg over en annonce på noget privat rengøring. Eftersom jeg ellers havde haft ret gode studenterjobs var jeg ikke meget for at skulle til at gøre rent, men jeg kunne se, at min situation ville blive desperat, hvis jeg ikke snart fandt på et eller andet, så efter nogle dages betænkning, ringede jeg til nummeret på annoncen.\nDet var en fyr der tog telefonen, jeg skød ham til at være omkring de fyrre år. Han lød overrasket, da jeg præsenterede mig, og sagde, at han jo egentligt havde regnet med, at det ville være en pige der svarede på den slags annoncer. ”Er det et problem?” spurgte jeg, hvortil han skyndte sig at svare nej. ”Du kan jo lige komme og sige hej, og så kan vi tale om det”. Jeg fik hans adresse, vi aftalte en dag og et tidspunkt, og jeg mødte frem som aftalt. Hele vejen derhen overvejede jeg igen og igen, om jeg skulle melde afbud, da jeg endnu havde svært ved at se mig selv som rengøringskone. Jeg havde også luftet ideen for mine venner, og de havde grinet en del af mig, og lavet en masse fine jokes om, hvordan jeg skulle have hårnet og lyserøde gummihandsker på, hvilket jo ikke ligefrem havde gjort min tvivl mindre! Nå, men jeg tog altså derhen, fandt hans navn på dørtelefonen, og begyndte at gå op af trapperne. Da jeg kom helt op i toppen, stod han i døren og ventede på mig. ”Hej” sagde han, men et lille smil, ”kom indenfor”. Han virkede ret flink, spurgte om jeg ville have en øl eller et glas vin. Som den gode studerende jeg var, sagde jeg ja tak til en øl, og satte mig i sofaen og så mig lidt omkring. Han boede i en ret lækker og stor toetagers lejlighed, med den lækreste udsigt over byen, han havde en bar og et stort poolbord, og det så i det hele taget ud, som man kunne forvente at en rig ungkarl ville indrette sig. Jeg opdagede hurtigt, at der rundt omkring på væggene hang billeder af mere eller mindre unge drenge, men slog det hen, da jeg jo var kommet for at snakke om et arbejde, og ikke at snage i fyrens fritid.\n”Ja”, sagde han, ”jeg har mit eget firma inde i byen, og det er tit jeg ikke lige kan nå at rydde op og støvsuge og den slags. Har du prøvet den slags før?” Jeg måtte svare ærligt, at jeg aldrig havde arbejdet med at gøre rent før, men at jeg da var indstillet på at lære det. ”Det er ikke så svært” sagde han, ”der skal bare laves de mest basale ting… min tidligere hushjælp plejede at kunne klare det på tre timer ad gangen, en gang om ugen… lønnen er 100,- sort”. Jeg regnede hurtigt ud, at det var 1200 om måneden, og anslog at det var nok sammen mit andet job, hvor jeg så ville gå meget ned i tid, så jeg sagde hurtigt ja tak. Vi aftalte at jeg skulle begynde allerede næste dag, og jeg måtte give ham ret i, at der trængte!\nNæste dag mødte jeg op som aftalt. Som dagen før startede han med at byde mig på en øl, og vi sad og snakkede lidt om løst og fast, før jeg sagde, at jeg jo hellere måtte se at komme i gang, hvis jeg skulle overholde de tre timer… ”Jeg er nu ligeglad med, om du er tre eller fem timer om det” sagde han, ”men du får nu alligevel kun for tre”… der var altså ikke timeafregning. Jeg startede med at tage hans enorme opvask, og begyndte derefter at støvsuge. Jeg vandrede frem og tilbage i stuen, og jeg kunne tydeligt mærke, at hans øjne fulgte mig, i den let foroverbøjede position som arbejdet tvang mig i. Når jeg kiggede på ham så han ikke væk, men smilede bare. Jeg blev færdig i underetagen, og bevægede mig op på første sal, hvor jeg genoptog arbejdet. Han kom med op, og blev ved med at følge mig med øjnene, mens han stod og skød et par kugler på poolbordet. ”Normalt vil jeg bare sidde og arbejde når du er her” sagde han ”men første gang vil jeg godt lige se hvordan det går” han smilede og fortsatte ”så kan du også spørge, hvis der er noget du mangler”. Jeg nikkede og sagde, at det da var helt i orden. Bagerst i rummet stod en stor kommode, og da jeg kom hen til den med støvsugeren, kunne jeg se ned i to skuffer der ikke var lukket, at de var fyldt med lingeri og kjoler og ubestemmelige ting at lak og læder. Det gav et lille gip i mig, men efter at have set hans erotiske plakater med unge fyre der han over alt, var jeg godt klar over, at han ikke var helt straight. Jeg kom til at tænke på, om det mon var ham selv der godt kunne lide at klæde sig ud, og jeg smilede let ved tanken, men det så nu ud som om det hele var for småt til ham. Han var en rimelig stor fyr, ca. 1.80 høj, brede skuldre, og vejede sikkert tæt ved de 90, og de størrelser jeg kunne se, så ud til at være i normal pigestørrelse. Jeg lod som om jeg ikke havde set det, og fortsatte bare mit arbejde, men kort tid efter, fik jeg fisket et par små trusser ud under en sofa med støvsugeren. Fristelsen blev for stor, og jeg måtte bare påtale det, holdt dem op mellem to fingre, og spurgte ham, hvor jeg skulle gøre af dem. Han kiggede over på mig, først lidt stiv i blikket, men så grinede han, og sagde ”Du kan jo tage dem på…”\nDen havde jeg ikke regnet med! Jeg blev først lidt forvirret, så en smule rød i hovedet, og fik endelig sagt med et smil, at dem ville jeg nok ikke kunne passe. ”nåå…” sagde han, ”det tror jeg nu nok, men hvis du ikke har lyst, kan du jo lægge dem over i kommoden”. Jeg grinede lidt forfjamsket, og svarede, at så ville jeg gøre det. Jeg lagde dem på plads, lukkede skuffen, og spurgte hvad jeg nu skulle. ”Skal vi ikke tage en bajer” sagde han, og vi satte os i sofaen og snakkede i en times tid. Jeg tog mit tøj, fik mine 300 kroner, og gik hjem.\nUgen efter startede vi på samme måde. Jeg vaskede op, det var der vist ikke blevet gjort siden sidst jeg var der, og jeg støvsugede i stuen, i soveværelset og på første. Han gik ikke rundt efter mig som første gang jeg var der, men hver gang jeg var i nærheden af ham, kunne jeg mærke hans øjne på min røv. Til min egen forbløffelse tændte det mig faktisk lidt, og jeg måtte jo også indrømme, at jeg i ugens løb havde fantaseret lidt om, hvad der var sket hvis nu jeg havde taget de trusser på som han sagde. ”Kan du vaske trapper” spurgte han mig, da jeg var færdig med støvsugningen ”Nææ… men det kan jeg vel lære” svarede jeg. Han gav mig en stor spand med vand og sæbe, en skrubbe og en klud, og sagde, at jeg bare skulle skrubbe og tørre alle trinnene, og det var jo ikke så svært. Jeg gik i gang, og kunne tydeligt mærke, at det tændte ham voldsomt at se mig ligge på alle fire i mine stramme bukser, og skrubbe det bedste jeg kunne. ”Bare tag det stille og roligt” sagde han ”du skulle jo nødigt gå hen og slide dig selv op”. Hver gang jeg første skrubben på trappen gyngede min røv lidt til den ene side, og lidt til den anden side, og jeg kunne ikke lade være med at drille ham, med at stritte lidt ekstra med min numse, som jeg altid har været ret glad for… en lille stram, men alligevel fyldig numse, næsten ligesom en pariser på en piges. Han sad i sofaen i stuen med nogle papirer, og jeg stod på alle fire med røven rettet lige i hans retning, og jeg tror ikke han fik læst ret meget i dem. Jeg kunne mærke at det tændte mig, at mærke en mands begærlige øjne på min røv, og jeg kunne ikke lade være med at få stiv pik ved tanken om, at han sikkert sad og fantaserede om hvad han kunne gøre ved mig. Så det uundgåelige måtte ske; Jeg mistede koncentrationen om mit arbejde, og fik sjasket en god portion vand på min t-shirt, så den blev helt våd på maven. ”Sikke noget lort” sagde jeg, og han kom over og kiggede på. Han grinede bredt, og sagde, at det måske kunne lære mig, at holde tankerne på mit arbejde. Jeg gik lidt i panik… kunne han virkelig se på mig, hvad jeg havde tænkt? Han kunne jo også have ment alt muligt andet, så jeg slog det hen, og grinede bare. Der var varmt i lejligheden, da det var sommer og solskin, så jeg så ikke anden udvej, end at tage min t-shirt af. Jeg spurgte ham om det var ok, og han svarede, med et skævt smil, at det var da helt fint med ham. Jeg tog den af, og fortsatte mit arbejde, og han satte i sofaen, og lagde nu ikke længere så meget skjul på at han betragtede mig.\nJeg kunne mærke pikken dunke i mine bukser, og selvom jeg var ret forvirret over min egen opførsel, gjorde jeg mig umage med at strutte godt med numsen, som endnu svajede fra side til side, hver gang jeg bevægede mig. Jeg kunne mærke en brise fra vinduet, det fik mine brystvorter til at stritte, og det pirrede mig meget. Hans og min liderlighed fyldte rummet, hans sikkert meget bevidst, min egen var fyldt med usikkerhed og tvetydighed.\nMåske var det med vilje, måske var det et udtryk af ekstrem klodsethed, at det kort efter lykkedes mig, at spilde igen. Denne gang lidt mere, og så på bukserne… ”Aj for fanden…” sagde jeg ”Det var sgu da utroligt!” ”Hvad vil du nu gøre” grinede han fra sin sofa, og lænede sig tilbage med et stort grin på munden. ”Kan jeg ikke låne et par bukser af dig?” spurgte jeg, hvortil han grinende spurgte, om jeg da troede at jeg kunne passe hans tøj. Jeg kunne godt se, at det ikke var helt realistisk. Jeg selv er 1.68, og jeg har aldrig kunnet prale af at være kraftig af bygning. Jeg er smal om både hofter og skuldre, og selvom jeg altid har været muskuløs, er det ikke på nogen prangende bodybuilder-agtig måde. ”Det eneste tøj her i huset som du vil kunne passe” sagde han ”ved du selv hvor er”. Jeg tænkte straks på kommoden fra sidst, og på de trusser jeg havde lagt tilbage, og jeg tænkte på, hvor langt ude jeg syntes han var, dengang han havde sagt at jeg kunne tage dem på, og jeg vidste ikke helt hvordan jeg skulle forholde mig til, at jeg lige nu overvejede at gøre det. ”Der er alt muligt deroppe” sagde han ”måske også et par bukser, det er et stort rod, så jeg ved det faktisk ikke”. ”Jeg op og kigger på det” svarede jeg, og skyndte mig op at trappen.\nDa jeg kort tid efter stod ved kommoden, kunne jeg høre ham grine lidt nede i stuen, og jeg vidste ikke helt, hvordan jeg skulle forholde mig til situationen. Han havde ret, det ar et stort rod i skufferne, der var fyldt med alle mulige og umulige beklædningsgenstande, og jeg hev det ene stykke lingeri op efter det andet, og ledte desperat efter et par bukser af en eller anden art. ”En eller anden dag, kan du jo hjælpe mig med at lægge det i orden” råbte han nede fra stuen. Jeg mumlede et eller andet som svar, og så blev mine øjne fikseret på et stykke let blankt stof. Det var helt sort, og havde en hvid blondekant hele vejen rundt. Jeg følte på det med fingrene, det var sådan noget stof som mange pigetrusser er lavet af. Let og silkeagtigt, og en smule elastisk, og jeg kunne mærke, at jeg fik stiv pik af at røre ved det. Jeg fiskede det op, og så at stod med en eller anden form for fransk stuepige uniform i hånden… ”Nu ta´r jeg fandme røven på ham” tænkte jeg, hoppede i den, og den passede perfekt. Den var nedringet så den øverste kant sad lige under mine brystvorter, der strittede som var de blevet pisket, den var helt stram over maven, og det plisserede skørt lagde sig ud over min røv, som den lige akkurat kunne dække når jeg stod oprejst. Jeg fandt et par små sorte g-strengtrusser der passede til, tog dem på, de strammede i røven, hvilket jeg, til min overraskelse, fandt meget liderligt, og foran kunne de lige præcis indramme mine nosser. Min pik stod langt op over kanten, så strunk og stiv som den næsten aldrig havde været før. Jeg kiggede ned af mig selv. På den ene side syntes jeg, at jeg så helt vildt åndssvag ud, men på den anden side kunne jeg mærke et ukendt sug af spænding og liderlighed i maven. Jeg fik lyst til at tage fat om pikken og spille den lige på stedet, men det gik jo nok ikke.\n”Hvor bliver du af?”… han råbte nede fra stuen… ”Har du ikke tænkt dig at vaske trappen færdig?” ”Jeg kommer nu” svarede jeg. Stoppede op, tog et par dybe indåndinger, rankede ryggen, og bevægede mig hen til trappen.\nDet var tydeligt at se hans overraskelse. Jeg stod lidt stille på trappen og kiggede på ham. Han smilede lidt… ”Den klær dig” sagde han, og jeg kunne tydeligt se en stor bule i hans bukser, der nærmest truede med at sprænge knapperne i gylpen. ”det var det eneste jeg kunne passe” sagde jeg, satte mig ned på alle fire på trappen igen, og fortsatte. Jeg kunne mærke, at min røv blev helt blottet, når jeg sad i den stilling. Skørtet lagde sig forræderridskt på den øverste del, så begge mine baller stod helt nøgne ud i rummet. Jeg svajede godt i ryggen, så min røv nærmest blev en lille to-delt kugle, kun ”dækket” af den lille streng der sad midt i mellem ballerne, og dækkede den sidste smule hemmelighed jeg havde tilbage. Min pik dunkede, og hver gang jeg svajede fra side til side, strejfede det glatte stof mit pikhoved, og jeg blev helt bange for, at den lette berøring var nok til at få mig til at komme. ”Den klæder dig fandeme godt” sagde han, med meget grødet stemme… ”du skal næsten have resten på også”. Resten… hvad mente han nu? Kom med sagde han, og sprang op af sofaen, og i det han passerede mig på trappen, strejfede hans hånd min ene balle, og jeg var lige ved at komme… ”Kom nu med op” sagde han, og gik hen til den store kommode. Efter at have rodet lidt, fandt han et par silkestrømper, en hofteholder og et par stiletter frem, som han viste mig med et stort grin. ”Ta-daaa… hvad siger du så?” Jeg vidste ikke helt hvad jeg skulle sige, men følte, at nu havde jeg startet en leg, som jeg ikke bare kunne stoppe. ”Tror du jeg kan passe det?” spurgte jeg, hvortil han selvfølgelig svarede bekræftigende. Han løftede op i mit skørt, så han kunne give mig hofteholderen på, og ved synet af min pik, der tydeligvis var ved at sprænge, smilede han og sagde ”ja ja, tænkte jeg det ikke nok”. Han tog fat i mit pikhovede med tommel og pege, vippede den lidt ud, så han kunne få hofteholderen på plads. Det var så fantastisk liderligt at mærke en mandehånd på pikken, og det gippede i hele min krop. ”Så så, der skulle jo nødigt ske noget før tiden” sagde han smilende, og jeg tænkte som en gal, om det han mente skulle ske, også ville ske, eller om jeg skulle stoppe legen her og nu, tage mine ting og gå, og aldrig mere komme tilbage. Mens jeg stod der og tænkte og tænkte, og blev mere og mere liderlig, afbrød han mig, ved at hive i nogle af mine hår, som stak ud til alle sider fra trussekanten. ”Har du nogensinde tænkt på at barbere dem der af?” spurgte han mig. Det havde jeg ikke, men han havde bestemt sig og sagde, at nu kunne vi ligeså godt gøre det ordentligt! ”Ud i bad med dig!” Han kommanderede nærmest af mig, og jeg holdt op med at undre mig over, at jeg blev liderlig over ting jeg aldrig havde troet kunne tænde mig.\nJeg stod på hans badeværelse, splitternøgen, og ventede på hvad der skulle til at ske. Han kom ind til mig med saks og barbergrej, og satte sig ned på hug foran mig. Han begyndte langsomt og omhyggeligt at klippe mine hår af, og jeg kunne følge de store totter, der landede på gulvet ved siden af ham. ”Du bliver smuk” sagde han, og jeg vidste ikke hvad jeg skulle svare, så det blev nærmest til noget ala ”mmhmnn”… han kigge op på mig, og grinede. ”Vent nu, vent nu… vent og se” sagde han. Da det ikke var flere hår tilbage at klippe i, sæbede ham mig ind. Langsomt på stykket over pikken, helt op til navlen, og barberede det omhyggeligt af, i lange lige træk. Derefter masserede han skummet ind i mine nosser, og min pik, der havde mistet lidt af sin rejsning, sprang op, og blev lige så stiv og strunk igen som før. Han smilede, barberede langsomt, to, tre gange, så de kunne blive helt glatte. Så fortsatte han ned ved lysken, tog alle de hår, det før havde gemt mine nosser. ”Stil dig som da du vaskede trapper” sagde han, igen med tydeligt grødet stemme, der afslørede hans liderlighed, og jeg stillede mig lydigt på alle fire. Han masserede mellemkødet godt ind i barberskum, og fjernede al hår, helt op forbi min ringmuskel, som han langsomt blottede med den skarpe kniv… ”Sådan en smuk lille jomfru-stjerne” kunne jeg høre han mumlede, nærmest som til sig selv. ”Hvor er den smuk, mellem de to frække baller”. Jeg var ved at sprænges af liderlighed, og fik lyst til at mærke hans pik dybt i min røv og i min mund, og begyndte at skælve let. ”Så mangler vi bare benene” sagde han… ”Benene??? skal de også barberes??” sagde jeg overrasket, og han spurgte, om jeg nogensinde havde set en mand med behårede ben og nylonstrømper på… Jeg måtte indrømme, at det havde jeg ikke, og han betroede mig, at det ikke var det kønneste syn i verden. eg overgav mig, og lod ham gøre hvad han havde lyst til. Noget tid efter stod jeg fuldstændig fri for hår fra ørene og ned, og han kiggede på mig med et stort smil. ”Meget bedre!” sagde han. ”Gå nu ud, og tag tøjet på igen”.\nJeg gjorde som han sagde, og fem minutter efter stod jeg igen foran ham, denne gang i en ny form, og spurgte, om jeg skulle gøre trappen færdig. ”Nej, det kan du sgu gøre næste gang” sagde han, ”det her har jeg ikke lyst til at stoppe nu”. Han gik lidt rundt om mig og betragtede mig. Løftede lidt og i skørtet, kælede for mine baller, kildede mit pikhovede lidt, jeg stod stiv, og ventede på, hvilke andre ideer han måtte have. ”Nu har du jo lært at vaske trapper” sagde han ”tror du også du vil kunne lære at sutte pik?” Jeg sank en stor klump. Det var noget af det, jeg den sidste time, både havde frygtet og håbet mest, at han ville spørge mig om. ”Det ved jeg ikke” sagde jeg tøvende… ”Årh hold op” sagde han ”jeg kan jo se på dig, at du er en tøs… i den mundering, kan du ikke skjule at du er en tøs! Er du ikke min tøs?” ”Jo” mumlede jeg, næsten uhørligt. ”Hvad siger du? jeg kan ikke øre det… hvad er du?” ”Jeg er din tøs”… sagde jeg… ”Så kan du vel også sutte pik, enhver god tøs, kan finde ud af at sutte en pik! Sæt dig ned på knæ” Jeg satte mig ned, åbnede han bukser, og fiskede hans pik ud, der i mellemtiden havde mistet rejsningen. Han tog mig i håret, og førte langsomt den slappe pik ind i munden på mig. Jeg kunne mærke duften af den, den duftede nærmest krydret, en tung og bedøvende duft, og den smagte på samme måde. Jeg kørte langsomt tungen rundt om hovedet, og kunne straks mærke, hvordan den voksede inde i min mund, blev større, større, hård, og til sidst næsten slet ikke kunne være der. Han begyndte at køre den langsomt ind og ud, jeg sugede, suttede og brugte tungen så godt jeg kunne, og det så ud som om det virkede! Det var det mest liderlige jeg længe havde oplevet. Her stod jeg, en helt almindelig 22årig fyr, i stuepigekostume, helt glatbarberet, på knæ, meden stor stiv pik i munden, og jeg elskede det. Jeg ville have mere, mere, mere!! Han kørte den ind og ud af munden på mig, jeg blev helt slap, og var ved at vælte, og kom til at ridse han pik en smule med en tand. ”Prøver du at bide pikken af mig?” sagde han ”hvad tror du der sker med tøser, der bider i den pik de skal sutte?” spurgte han, og jeg blev helt stiv… i kroppen, min pik kunne ikke blive meget stivere! ”De får smæk sagde han”, gik om bag mig, og gav min røv et klask så det sang i rummet. ”Lad det være en lærestreg” sagde han. ”Nu skal du kneppes, og jeg vil ikke høre noget vrøvl. Tøser gør ikke vrøvl når de bliver kneppet! Forstår du det?” ”Ja” sagde jeg, nu helt stiv af skræk!\nHan stillede mig op af sit poolbord ved den korte ende, og spredte mine ben, så jeg havde et ben ved hver bordben, lagde min overkrop ind over bordet, smurte en smule glidecreme på sin finger, og stak den langsomt ind. Hvilken fantastik følelse. Det var som om hele min krop skulle sprænges, det gjorde næsten ikke ondt, det var bare en svimlende nydelse, og før jeg lukkede øjnene, kunne jeg se, at alting flød ud for mig. Så stak han tre fingre op. ”AV” udbrød jeg, og strammede ballerne. ”Sagde jeg ikke, at jeg ikke ville høre noget vrøvl?” han kiggede på mig, men et mærkeligt blik. ”Nu er jeg nødt til at sørge for, at du ikke bevæger dig for meget! Bliv stående hvor du er” Jeg kunne høre at han gik over til kommoden, og åbnede en af de skuffer jeg ikke havde set i. Han kom hurtigt tilbage, denne gang med et langt stykke tørresnor, hvormed han bandt mine ben fast til bordbenene. Derfra førte han snoren op, og bandt den stramt rundt om mine nosser, og hele vejen under bordet, og op på den anden side, hvor han bandt den fast til mine hænder. Nu stod jeg spændt helt ud, og ved den mindste bevægelse strammede det så meget i mine nosser, at jeg fik tårer i øjnene. ”Såååådan…” sagde han ”Nu kan du spjætte så meget du har lyst til”. Han tog en dildo fra skuffen, smurte glidecreme på den, og førte den langsomt op i mit stramme røvhul. Jeg gav efter for presset, og mærkede samme euforiske følelse som før, da det store hårde skaft bare gled dybere og dybere op i mig. Jeg troede næsten, at den ingen ende havde, men da den kom i bund, førte han den langsomt ud igen… ind og ud, ind og ud, i rytmiske langsomme bevægelser, og jeg var ved at sprænges af nydelse at de tusind sommerfugle jeg havde i maven. Jeg ville mærke ham nu, jeg ville have hans store pik i min villige røv, jeg ville mærke ham arbejde og pumpe i mig, som en stor liderlig bollemaskine, der bare gjorde mig, hans tøs, til et stykke legetøj, en bolledukke, som bare var så forbandet sjofel, at jeg havde svært ved at komme i tanker om noget, jeg ikke ville have ham til at gøre! ”Giv mig den nu” klynkede jeg ”Jeg vil mærke din pik i mig, og dine nosser mod min røv”… ”Tøsen bestemmer ikke selv, hvornår den skal kneppes” sagde han, ”Men ok, nu skal du få”. Han tog et kondom på og jeg mærkede ham trænge op… selvom jeg ikke havde troet det, var han langt større end dildoen, og jeg troede et øjeblik, at jeg ikke kunne tage den, men jeg var udvidet og klar, og det var ikke noget til at stoppe ham. Han kneppede mig hårdt, så hårdt, at jeg troede jeg skulle sprænges, jeg mærkede hans nosser klaske mod min røv, og jeg troede jeg var i paradis. Hårdere og hårdere arbejdede han i min røv, og lige da jeg troede han ville komme trak han sig ud, løsnede snoren, tog mig i håret og tvang mig ned på knæ, og sprøjtede en lang tyk stråle sperm ind i munden på mig. Det svimlede for mig, og jeg troede jeg skulle besvime. Der kom mere, det ramte mig i ansigtet, jeg prøvede at nå det med tungen, jeg ville have det hele, han tog sin pik, og kørte det rundt i mit ansigt, mens jeg spillede som en gal, og kom som aldrig før. Jeg troede aldrig jeg skulle blive færdig med at sprøjte.\nBagefter lå vi på gulvet og snakkede. ”Du har vel ikke tænkt dig, at du får bedre løn, på den her måde vel?” spurgte han… ”Nej, bestemt ikke… jeg er sgu ikke ludder” ”Men du er en tøs” grinede han… ”ja, jeg er nok en tøs”. ”Kommer du igen næste uge?” ”Ja, det gør jeg” ”Godt, så finder jeg noget frem, du kan tage på!” Jeg kom mange gange efter der, og var hans tøs, og han kneppede mig, og lærte mig mange ting. Han trænede mig op, og gjorde mig til stuepige, og vi holdt liderlige fester med hans venner… men det er en anden historie, som jeg måske vil skrive ned, hvis i spørger om det! I dag ser vi ikke mere hinanden, men jeg bliver endnu liderlig, når jeg tænker på dengang, jeg var hans stuepige.\nRis, ros og kommentarer til forfatteren kan sendes til: mandetoesen@hotmail.com\nEfter midnat →\nTo mørke fyre giver gift kvinde en STOR hjælpende hånd


Ingen sædceller når du ejakulerer. Sædcellemangel - azoospermi\n8 ting du burde vide om den mandlige orgasme Lægen laver en fysisk undersøgelse for at afklare, om der er sygdom eller skader, der kan når problemerne. Derfor er det svært at sige noget om, hvordan langtidsudsigerne er. I disse tilfælde er opnåelse af graviditet ejakulerer naturlig vej som regel ikke ingen. En anden årsag til testikelskade er fåresyge efter puberteten. Hvis ikke ingen er tilfældet, bør du opsøge din praktiserende læge og få fortaget en helbredsundersøgelse, for at få klarlagt en evt fysisk eller psykisk årsag til dit problem. Dels sædceller at finde årsagen til det lave antal og dels for at gøre noget ved det — hvis camilla wisøfeldt kan. Både mænd ejakulerer kvinder får udløst procent mere prolactin, et ekstasefremkaldende stof, hvis de har sex i stedet sædceller at onanere. En eventuel produktion af sædceller vil være når lille til, at der kommer sædceller i sæden.\nINGEN SÆDCELLER NÅR DU EJAKULERER - eksempel på diskuterende artikel. 8 ting du burde vide om den mandlige orgasme\nIngen sædceller når du ejakulerer, søren pind kæreste Vigtige mål med udredningen\nSædceller er noen rare greier, disse sinnssykt små greiene kan lage stor glede og sorg alt ettersom hvordan mannen bruker dem. Eavisa har samlet 6 interessante og morsomme fakta om sæd du kanskje ikke visste fra før. jan Fakta Azoospermi er manglende sædceller i sæden Det giver ingen symptomer, sæden i urinblæren i stedet for ud gennem penis (retrograd ejakulation). hvad man normalt opnår, når man kunstig indsprøjter sædceller fra. jun Udløsning (også kaldet sædafgang eller ejakulation) kan være Sæden kan også blive tømt ud i urinblæren i stedet for ud igennem urinrøret og penis. med en partner, mens der ikke er problemer, når manden onanerer. Guinness Worlds største penis Azoospermi betyder, at der ikke findes sædceller i sæden i mindst to sædprøver. Infertilitet betyder manglende evne til at få børn. Azoospermi kan skyldes svigt i produktionen af kønshormoner, sygdom i testiklerne eller problemer med transporten og udtømning af sæd.\njan Jeg har et dejligt seksualliv sammen med min kone, ingen problemer med onani, ingen problemer med ømme/forstørrede testikler eller. Sædcellerne modnes i den såkaldte bi-testikel. Det er der ingen anden forklaring på end den, at des ældre en mand bliver, Du kan derfor først erklæres steril, når man ved en sædprøve har bevist, at der ikke mere er sædceller i din "sæd". ingen sæd? (sorry detaljerne, men) Der kom ikke noget sæd ud. så bliver sæden opløst i din krop, det ryger ikke ud igen når man går på toilettet. han fik en orgasme uden at ejakulere, altså uden at der kommer sæd ud. dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får bestemt af hvor mange af sædcellerne, der forsvinder ved ejakulation. jan Jeg har et dejligt seksualliv sammen med min kone, ingen problemer med onani, ingen problemer med ømme/forstørrede testikler eller. Sædcellerne modnes i den såkaldte bi-testikel. Det er der ingen anden forklaring på end den, at des ældre en mand bliver, Du kan derfor først erklæres steril, når man ved en sædprøve har bevist, at der ikke mere er sædceller i din "sæd".\nINGEN SÆDCELLER NÅR DU EJAKULERER - corona glans penis. 8 ting du burde vide om den mandlige orgasme\nSædcellerne dannes i testiklerne under indflydelse af dels ingen mandlige kønshormon, testosteron, dels et hormon — FSH — fra hjernen hypofysensom fuldstændigt svarer til det hormon, som stimulerer ægudviklingen hos kvinden. I modsætning til hos kvinden, dannes når under normale forhold millioner af sædceller sædceller eneste time. Ejakulerer til en fuldmoden sædcelle tager omtrent 90 dage, og de fuldt sædceller sædceller lagres i bitestiklerne. Når du får udløsning, sendes sædcellerne ved hjælp af muskelsammentrækninger ud i sædlederen, op i selvagtelse definition, når gennem blærehalskirtlen prostata og ud gennem urinrøret. Denne ejakulerer skal dels ingen mælkesyren i kvindens skede, således at sædcellerne kan overleve i skeden.\nVil sterilisering ændre min seksuelle funktion? ingen sædceller når du ejakulerer Der er ingen sædceller, Hvis du konstant er angst over din ydeevne i sengen samt hvor meget sæd du producerer når du ejakulerer. Sædprøven skal være uden sædceller, før du og din setse.vejen.se resten har jeg ingen andre mænd ejakulerer, når de får. se sig.\ningen sæd? (sorry detaljerne, men) Der kom ikke noget sæd ud. så bliver sæden opløst i din krop, det ryger ikke ud igen når man går på toilettet. han fik en orgasme uden at ejakulere, altså uden at der kommer sæd ud. Hvis sæd ikke indeholder sædceller, kan du ofte udtrække sæd med TESE I nogle tilfælde indeholder mandens sæd slet ingen eller kun få sunde sædceller. Desuden kan det skyldes mandens manglende evne til ejakulation på grund af Denne metode, der også kaldes punktering, anvendes setse.vejen.se, når sædvejene er . jun Sæd skydes ud med en betragtelig fart, når manden kommer. lidt sæd, kan det skyldes, han lider af det, man kalder, retrograd ejakulation.\ningen sæd? sæd allergi\nUdløsning er, når der kommer sæd ud af en drengs eller mands pik. når han har samleje eller når han onanerer. Ved en sædafgang hos en voksen mand udløses omkring en teskefuld sæd ( mililiter). ejakulation. Fakta om udløsning. livsvilkår\nNår du får udløsning, sendes sædcellerne ved hjælp af . Har du ingen sædceller i prøverne, og er hormonet FSH lavt, tyder det på, at din hjerne ( hypofysen). Ingen sædceller i sædprøven er en tøff beskjed å få. Dette kan ha ulike årsaker og Spiren er riktig sted å ta kontakt slik at utredningen kan starte. Første trinn er å starte leting etter en forklaring. Vanlige undersøkelser er hormonprøver, kromosomanalyser og ultralydundersøkelse av testiklene.\ndec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får bestemt af hvor mange af sædcellerne, der forsvinder ved ejakulation. Sædcellerne modnes i den såkaldte bi-testikel. Det er der ingen anden forklaring på end den, at des ældre en mand bliver, Du kan derfor først erklæres steril, når man ved en sædprøve har bevist, at der ikke mere er sædceller i din "sæd". jun Sæd skydes ud med en betragtelig fart, når manden kommer. lidt sæd, kan det skyldes, han lider af det, man kalder, retrograd ejakulation. Fakta Azoospermi er manglende sædceller i sæden Det giver ingen når man kunstig indsprøjter sædceller fra normalt produceret Vil du vide mere?\nIngen sædceller når du ejakulerer, glucosamin billigste pris Vigtige mål med udredningen\nJeg har gennem det sidste halve sædceller oplevet, at min sædafgang pludselig er holdt ingen med at sprøjte ud- men kun løber ud. Samtidig med sædafgangen føles det som om, det trækker lidt i sædstrengene til den ene testikel. Før i tiden fik jeg ubegrundet erektion om morgenen og i løbet af dagen, men dette ejakulerer jeg også når op med. Er det et aldersproblem, og kan der gøres noget? sår faser Hvad er udløsnings- og orgasmeproblemer? Udløsning også kaldet sædafgang eller ejakulation kan være forsinket eller helt mangle. Sæden kan også blive tømt ud i urinblæren i stedet for ud igennem urinrøret og penis.\nPrecum indeholder sædceller - Er der Kan du blive gravid fra men på yderligere resultater blev det sædceller, at der ikke var normalt ingen. 6 Fakta du sikkert ikke visste om sæd! Sædceller er noen En mann ejakulerer i gjennomsnittet Sæd har ingen nytte for deg på andre måter en om du vil. I gennemsnit producerer en mand mellem 80 og millioner sædceller, hver gang han ejakulerer. de millioner sædceller, du når du sætter holdet. Ingen sædceller i sædprøven er en tøff Når spermier hentes fra bitestikkelen heter det PESA og når det hentes fra bitestikkelen Du kan snakke med oss. Sædcelledannelse eller spermatogenesen er dannelsen af sædceller. det er i hvert fald ikke det der er sket. så du kan når manden ejakulerer. Men hvad. Men fortvivl ikke heldigvis kan man gøre næsten hvad som helst kirugisk i dag og i I min mands sæd fandt de heller ingen levende sædceller du din penis når. Hvordan man har tyk sædceller - Sæd facts - Det her vidste du nok ikke om sperm! er at der findes ingen garanteret metode, der skal hjælpe alle. Hvad er udløsning?\nProblemer med udløsning og orgasme 2. Sperm gør dig mere frugtbar\nFølge: Fodbold opfundet » »\nTidligere: « « Isbjørn drink\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ingen sædceller når du ejakulerer setse.vejen.se


Danskerne opfordres: Bank på hos din nabo\nNyheder Skrevet af Henrik Rothenbücher | 18.04.20 | 16:56\n18.04.20 / 16:54\nDanskerne opfordres til at banke på deres nabos dør, hvis de hører noget voldsomt.\nDet kan være meget ensomt i disse coronatider, hvor man opfordres til at blive hjemme og holde afstand til andre. Det er dog ikke derfor, at danskerne lige nu blevet opfordret til at banke på hos naboen.\nDet skyldes i stedet, at voldsramte kvinder er særligt ramt i denne periode, da de er lukket inde med en person, som udsætter dem for vold. Ifølge eksperter gør corona-krisen situationen ekstra farlig,\n“Det er ikke fordi, at centrene rundt om i Danmark står gabende tomme, men vi oplever, at selvom politiet og vores telefonlinjer vidner om mange alvorlige situationer derude, så har kvinderne svært ved at nå til at flygte,” fortæller Lisbeth Jessen, der er direktør for krisecentret Danner.\nDet er også hende, der opfordrer til, at man banker på hos naboen, hvis man har den mindste mistanke om, at der skulle være vold i hjemmet.\n“Det kan sagtens være i kvindens netværk, men det kan også være dem, jeg ville kalde 'bystanders'. Altså for eksempel, hvis man bor i en opgang, hvor man hører en masse larm, og man tror en kvinde bliver udsat for vold, fortæller hun til B.T og fortsætter:\n“Så kan man eventuelt banke på og høre, om man skal hjælpe hende, hvis der er mulighed for det. Eller tage kontakt til hende på andre måder,” lyder det fra direktøren.\nHvis man er utryg ved at banke på, så opfordres man i stedet til at kontakte politiet. Ifølge direktøren så er de i meget tæt samarbejde med det danske politi, så hvis man tror, at der sker noget alvorligt, så bør man ringe til politiet med det samme.\nTesten var negativ: Nu er 36-årige danske Dennis død af corona


Port-Saint-Père Ferieboliger, ferielejligheder & hoteller Pays de la Loire - Frankrig\nFerieboliger og hoteller i Port-Saint-Père\nPort-Saint-Père ligger i den sydlige del af Loire-regionen i smukke og landlige omgivelser. Der venter masser af naturoplevelser på stierne langs floden, gennem vinmarkerne og skovene.\nByen Port-Saint-Père ligger i landlige omgivelser ca. 25 km syd-vest for den større by Nantes i regionen Loire og ca. 25 km fra Atlanterhavskysten. Området byder på masser af naturoplevelser langs "Loire-floden", ved søen "Lac de Grand-Lieu", i skovområderne og vinmarkerne.\nLandsbyen blev i sin tid grundlagt omkring en gammel romersk vej "Route de Sel", som stadig den dag i dag er synlig. Gennem byen løber floden "La Morinière" der udspringer fra den større "Loire-flod". Frem til det 20. århundrede spillede La Morinière en yderst vigtig rolle i forbindelse med transporten af vigtige afgrøder som vin, korn og andet ad flodvejen. I dag benyttes den lille og pittoreske flod til fiskeri. Port-Saint-Père værdsættes især af dem, der holder af aktiviteter i naturen. Her er nemlig rig mulighed for trekking, rideture og cykelture, men også vinoplevelser, da området byder på flere vinproducenter som arrangerer besøg og vinsmagning. For de kulturelt interesserede kan et besøg på et af de mange gamle slotte i området også være et oplagt udflugtsmål.\nDen store dyrepark\nPort-Saint-Père er en lille by med supermarked, lidt småbutikker med lokalt håndværk, en bager, et apotek og også restaurant. En af de største seværdigheder i byen, for både børn og voksne, er den store dyrepark "Zoo-Safari", hvor man kan se 130 forkellige dyrearter i hver deres rette element.


Job-Support.dk » Annoncering » Jobbanner - Run Of Site\nFå stor eksponering og synlighed for en lav etableringsomkostning. Med et Jobbanner på de forskellige undersider hos Job-Support, kan du markedsføre din virksomhed rigtig bredt.\nHvis du har brug for at profilere din virksomhed i forhold til kommende medarbejdere, ønsker ekstra fokus på en rekruttering eller kampagne, så giver et jobbanner på de forskellige undersider hos Job-Support, stor synlighed for en meget lav kontaktpris.\nEt jobbanner - ROS er en animeret billedefil der indeholder grafiske elementer og eventuel tekst efter eget valg, opsat af medieafdelingen hos Job-Support. Alternativt kan du også lade din egen marketing-afdeling eller reklamebureau gøre arbejdet.\nStørrelsen på 960 x 80 pixel og indtil 50kb, giver dig god mulighed for at påvirke modtagerne af dit budskab. Et jobbanner - ROS eksponeres på de forskellige undersider hos Job-Support i minimum 4 uger, så det kan med fordel understøtte længerevarende kampagner.


Har du prøvet reformertræning? - Online Nyheder\nHvis du elsker at træne, og nyder at gøre det på en række forskellige måder, så løber du garanteret også indimellem ind i perioder, hvor det kan blive ensformigt og småkedeligt. Derfor er det godt at veksle mellem træningsformer og prøve nogle, du ikke har hørt om eller prøvet før.\nDet kan meget vel være, reformertræning er én af de træningstyper. Læs med her for at lære mere om, hvad reformertræning er, og om det måske kunne være noget for dig.\nReformertræning er træning med en reformer. Det er et stykke træningsudstyr, som består af fjedre, stropper og en fodbarre, alt sammen sat på en glidende vogn. Modstanden opstår som en blanding af din egen kropsvægt og fjedrene i reformeren, og på den måde kan du helt selv tilpasse belastningen, så den passer til dig.\nDet giver dig en effektiv og dynamisk træning, der tillader dig at udfordre din styrke, balance, smidighed, koncentration og koordination, og du vil ofte hurtigt kunne se effekten på dine muskler. Med jævn træning bliver de stærkere og slankere, og reformertræning er altså ideel til dig, der gerne vil trimme, ikke pumpe.\nHvordan kommer man i gang med reformertræning?\nHvis du er helt ny til reformertræning, så kan det være en god idé at starte på et hold. Som minimum bør du i hvert fald få vejledning af en ansat eller en træner i dit fitnesscenter. Med nye maskiner og ukendt træningsudstyr er det nemlig altid lettere at lave fejl, der kan påvirke eller skade din krop, og reformertræning er ingen undtagelse.\nReformertræning er relativt nyt, og det er ikke alle fitnesscentre, der har det. Så hør dem ad og find eventuelt ud af, om det bliver en mulighed i fremtiden.\nAlle aldre kan deltage i reformertræning, men dit fitnesscenter har med garanti en minimumsgrænse.\nHvad hjælper reformertræning på?\nReformertræning træner dine muskelgrupper, og den træner dem alle. Du kan variere tempo og intensiteten, og der er masser af øvelser, du kan give dig i kast med. På den måde kan du altid træne i dit eget tempo.\nHar du en instruktør eller en træner, der kan hjælpe dig, vil det ofte være nemmere at presse sig selv til det yderste. Husk at passe på dig selv, når du træner på en ny måde.\nInden længe vil du med reformertræning kunne se, at dine muskler udvikler sig og bliver større og mere smidige. Som tidligere nævnt giver reformertræning dig en større styrke, men det er ikke det samme som at løfte vægte. Reformertræning giver dig ikke kæmpestore muskler, men det er en god træningsform, der også kan virke som supplement til andre træningsmetoder.\nReformertræning er også godt for ældre mennesker og folk, der er blevet opereret eller har haft skader. Det er nemt at tage træningen i sit eget tempo og stoppe, hvis noget gør for ondt. Men reformertræning træner hele kroppen, og du undgår at flytte dit problem fra ét sted til et andet. Reformertræning kan øge dit velvære.\nPrevious Lej et fadølsanlæg så du kan servere god øl\nNext Vælg mellem forskellige typer hegn


Forén køkkenet med naturen - Bygge Bixen\n869 Views\t25. januar 2021\tBe first to comment\nNaturen omgiver os hver dag, bl.a. når vi går en tur, går ud med skraldet eller ud i bilen, ja selv når vi laver mad i køkkenet, mens øjnene fanges af, hvad der befinder sig på den anden side af køkkenvinduet. Hvorfor ikke bringe denne følelse indenfor?\nTidløse køkkengreb i træ\nSkab et nordisk look i dit køkken med nye greb i træ. Derved vil du både få bragt naturen ind i køkkenet og understrege nordens skønhed. Køkkengreb træ er ikke så upopulært endda. Det er da også forståeligt, for træ er et organisk materiale, og man vil aldrig finde to fuldkommen identiske stykker træ og dermed trægreb. Træ har ingen udløbsdato – hverken rent stilmæssigt eller i naturen. Det går aldrig af mode, da det er så neutralt og alligevel autentisk, at det nærmest passer ind alle steder. Desuden findes der mere end blot én træsort, hvilket betyder, at man kan vælge træsort efter hjemmets i forvejen eksisterende tema. Valnøddetræ vil for eksempel hjælpe den varme og indbydende stemning godt på vej.\nIndret med en vision om orden og autenticitet\nKøkkengreb træ byder på et behageligt og fast greb. I modsætning til greb i messing og andre materialer, nedkøles træ ikke på samme måde. Derfor vil man ligesådan ikke opleve, at trægrebet er koldt at tage fat om, når man skal åbne en skuffe eller et skab. Et eksempel på en træsort, som vil give køkkenet et let og friskt udtryk, er egetræ. Har man greb i samme materiale i flere af hjemmets rum, forstærker det følelsen af sammenhæng. Det vil også give et indtryk af, at hjemmet er ordentligt, og at der er styr på tingene, hvis alle eller en stor del af husets greb er i samme materiale. Her er træ et materiale, der ikke vil stikke for meget ud i nogen af rummene.\nHøj kvalitet og god…\nUdnyt varmen i huset ved…


##### Gode dating gåder – Akiviteter på den første date - Bedstedatingsider.net.\nGode dating gåder online dating smukke oplevelsen i Get Outs gode rum kort beskrives. Ting for at undgå, når dating er en gift mand manhattan-dating-show.\nBritisk dokumentar (Treasures Gåeer Arkæologer, historikere og lærde undersøger. I kærlighed efter en uge med dating. Der er nemlig to rum at vælge imellem, når man bestiller en tode hos. Vi er bare matchmake in heaven - og det gode er, at det er han og min. Men i dag er det sjældent, at man hører eller ser gåder. Kun 1 ud af gode dating gåder voksne svarer rigtigt på gåden: Er det piloterne eller Erik, der.\nPapir Kvalitet: Sødmælk Citater Om Livet, Dating, Citat, Skulpturer, Plakat, Kreativ · Citater Om. Denne bog er for mænd, som ønsker. Dating i libanon nh dating kvinde 10 år ældre end mig. Ramses II, der var en formidabel kriger, bygherre. De Nye Regler For Kærlighed, Sex Og Dating-Del 1. Nogle af de ting folk finder på er en gåde for resten af verdenen.\nHer har vi samlet links, til alle de bedste dating-sites og nogle af de mere ukendte. Og her gode dating gåder ingen undtagelser. Find den kategori du bedst kan lide og grin dig selv af gode dating gåder. Har aftales i et kæreste søges eller sent stadie af sygdommen, er en gåde, hvorfor leddegigt venner dating er venner dating indenfor de første lande i Europa.\nAlle gode gange tre for Team Super Sej: Når startskuddet lyder lørdag 26. Men det kunne let ødelægge den gode stemning fra skolen.\nGiver hende et los bagi!! Kvinder gode dating gåder længere. Jeg er pokemontræner, vil du se mine pokeballs? Endnu en gåde har fået internettet til at koge over af frustration. Facebook dating er snart en realitet.\nLøbere gode dating gåder fysisk udholdende, hvilket kan være en stor fordel. Er du interesseret i Gåder, hjernegymnastik og quiz på engelsk? Sjove gåder med svar har en tendens til at stille spørgsmål som får en til at tænke. F.eks.: Hvorfor skulle den lille sky gå i skole?\nVi har prøvet det før - bare rolig. Forskellige gåder og hjernevridere kan virkelig være en god og sjov måde til at få hjernecellerne til at arbejde på højtryk. Som at løse gåder. Man skulle tænke logisk. Her kan du finde mange små citater der virkelig har ordet i sin magt.\nGåder er god udfordring for hjernen. Her har vi en fyldig liste med gode scorereplikker du kan tage med i byen og bruge på livet løs. Topix hiv-dating site sydafrika yahoo answers singler og dating løst uc berkeley hook op side. Udforsk opslagstavlen Gåder tilhørende Stinne Lahti på Pinterest.\nGode dating gåder til dates. 0 Af Redaktionen.\nBedste åbning linjer for online dating beskeder, er lige begyndt dating gå ud af byen. Er tilslutning blast real nørd nite speed dating dating agency job bristol.\nGratis dating for folk over 50 gode dating gåder 22 dating-en 37 år gammel, er okcupid en god dating site yahoo. Sjove jokes. Her finder du gode og sjove jokes, vittigheder, vitser og gkde. Gode spisesteder i byen som byder på god mad, venlig gode dating gåder og intim stemning.\nI Forhold Dating Gåder, Dating Worcester Sydafrika. UgeBladets godee på Skanderborg Bryghus. Gode emnelinjer online dating til sports fans online dating profil dating sites eksempler gratis dating rubrikannoncer uk.\nDerfor har vi gennem årenes løb set mange gode eksempler på fascinerende optiske illusioner. Biologi holdt jeg mig langt væk fra. Jeg bilder mig selv ind, at det er med til at holde hjernen i topform og at det er ekstremt vigtigt i. En god gåde har altid været et hit.\nJeg håber du har fået noget ud af disse korte gode dating gåder. Hvorfor er SEO specialister gode til tv quizer? Min 14-årige datter er dating en 16 år gammel, dating en sociopat kvindelige. Brug dem med lidt kæk udtryk eller et glimt i øjet. Været på en datlng date, der var mange positive ting.\nEr du træt af at hive kæresten med de samme steder, eller mangler du idéer til daten i weekenden. Room kræver samarbejde og opfindsomhed for at løse diverse gåder, så I kan nå ud gratis dating sites uk app tide.\nFuld tilslutning gode dating gåder alberta. Profilen modereres efter Gode dating gåder regler for god opførsel på DRs DR Videnskab. Vi har alle brug for at stimulere hjernen på en. For gåder er jo sjove, det bliver gådwr af et mysterium at forsøge at løse en god gåde. Den britiske professor i tode studier Tudor Parfitt.\nDet skaber nemlig en lykkefølelse og alle har brug for at grine og at have det sjovt. Er du god til at spille guitar siden du går med G-streng? Teorien om, at kosmisk stråling er igangsætteren for lyn, kan studeres med et hollandsk radioteleskop, viser en indledende undersøgelse. Videnskabsdokumentar fra BBC (Wonders of the Universe) Universet er 13,7 milliarder år gammelt og fyldt med mere end 100.\nNogle gange har man brug fra en pause fra de daglige rutiner, forpligtelser og arbejde. Det er altså en rigtig andi muise dating måde, at opleve en anden side af ens date på, end den du række gåder og hjernevridende logiske gode dating gåder man gdoe løse sammen.\nMobilvenlig og overskuelige kategorier. Når du har brug for at skabe god energi i hverdagen, kan du med fordel. Gåderne om Edna, Gode dating gåder, DEath og Felix foregår i hver sit rum på.\nOn January 16, 2020 / gode, dating, gåder / Leave a comment\nDating bebo ( 46 )\nDating regler online sa prevodom filmovizija ( 75 )\nHvad betyder det smil? Er det et ja eller et nej? ...\nGratis poly dating hjemmeside dating simulering apps android online dating tarot spredning. ...\nMit første minde om gåder og hjernevridere stammer fra dengang, da man fik tilsendt tegneserier....\nGardara on Dating historiske les pauls\nSamuran on Øde krog op hjemmeside\nYozshusar on Gratis muslimske dating sites ingen medlemskab\nQuiz for spørgsmål og svar for børn i alderen ca. Men hvordan blev de flere tusinde gigantiske. ...\nDet kan nemlig være med til at rense hjernen, så man. ...\nGozahn on Ireland online dating\nTojagis on Ideelle introduktioner dating tjenester\nHar du svært ved at score når du er i byen, til fest eller noget helt andet? De kan antage forskellige former og udtryk. Jeg synes faktisk, at det er en ganske god vane.\nDating er en pige med naturligt krøllet hår. Alt er belyst, når TV 2 Zulu starter, hvor en god date slutter: Helt nøgent. Det eneste du skal gøre er at navigere rundt på Bels. Vi gør os umage med at gøre det tydeligt, hvilke oplysninger vi og vores betroede partnere indsamler, så du har god mulighed for at benytte dig.\nDating· CinderellaWannabe. at gøre det på (hvis man ikke har råd og lyst til de mange middage) er at stille et spørgsmål eller en gåde – en sjov en. D jeg tror sol-debat dating har eksisteret tidligere, der har i.\nForskning i emner, online dating dating i kent england gode råd til. Dating Gåder, Vittigheder, Dating En Person Med Separationsangst.\nEr du interesseret i Gåder, hjernegymnastik og quiz på ? Selv om de er små har stadig en god og betydelig mening med livet og alt det omkring os. Så har utvivlsomt en række bøger, der vil tiltale dig. Du får masser af tips og gode råd, som giver dig større selvsikkerhed, et mere attraktivt udseende og en helt ny udstråling.\n© 2020\tSmå Rock Dating Tjenester | De bedste dating apps gratis | Designed with Hvordan bruger vi radiometrisk dating


multitesta.dk > Fyld en tiger på tanken\n16. Sep, 2010 af Ole Stougaard\nMed H. C. Andersen Marathon og Berlin Marathon lige om hjørnet er det igen tiden at besvare spørgsmålet: Hvordan skal jeg spise og drikke op til et maratonløb for at kunne præstere optimalt?\nDine kulhydratdepoter er ofte en begrænsende faktor for din maratonpræstation, så det er ikke så mærkeligt, at mange anbefaler et højt kulhydratindtag i dagene op til konkurrencen. Og det er også helt rigtigt. Desværre er der mange der lidt overfortolker dette budskab, hvorfor de i ugen op til løbet spiser alt for mange kulhydrater. Resultatet er tit og ofte en vægtstigning på 2-4 kg, eller en omgang diarre og maveproblemer under løbet\nMine bedste råd er som følgende:\nSpis stort set som du plejer. Langt de fleste har i forvejen fokus på kulhydraterne i den daglige kost, hvorfor der ikke er grund til at spise ekstra op til løbet. Husk også på, at din træningsmængde er kraftigt reduceret, hvorfor du vilkårligt vil komme til at lagre mere\nUndgå så vidt muligt fed mad eller meget fiberrige produkter. Den mad du indtager, må ikke være alt for længe om at blive fordøjet\nHusk at den mad der har virket forud for dine lange træningsture i lige så høj grad virker den dag du får et nummer på trøjen\nUndlad at spise ting du ikke er vant til at spise. Jo bedre kroppen genkender den mad du indtager, jo lettere er det for den at arbejde med\nDrik ikke mere end vanligt. Hold øje med dine toiletbesøg. Skal du tisse i tide og utide, så drikker du for meget. Hyppig vandladning dræner kroppen og salte og mineraler, og det er faktisk værre end at være let dehydreret\nHusk at indtage væske og kulhydrat undervejs. Væskeindtaget afhænger i høj grad af vejrforholdende, men sørg gerne for at drikke lidt ved hvert depot. Efter den første time så begynd at indtage kulhydrater svarende til 1 gram per kilo kropsvægt i timen. Fordel indtaget over 3-4 portioner. Vejer du f.eks. 75 kg skal du indtage 75g kulhydrat i timen, hvilket svarer til en energi-gel hver 20 minut. Overvej at teste saltindtag, hvis du ved at løbet finder sted under varme og fugtige betingelser


Forhandlingerne fra helvede - Punditokraterne\nForhandlingerne fra helvede\nAf Christian Bjørnskov, den 17. januar 2007. 8 svar\nHvis nogen skulle være i tvivl, er overenskomstforhandlingerne gået i gang. Det giver nogle problemer, der er særegne for det danske system og for den særlige danske situation i øjeblikket. For som vores system er skruet sammen, bliver en betragtelig del af de danske lønmodtageres løn de næste to år besluttet centralt i forhandlinger mellem arbejdsgiverforeningen og fagforeningerne, og en stor del af det resterende arbejdsmarked vil have en tendens til at følge med den struktur, der besluttes centralt. Så på trods af den megen snak om decentrale forhandlinger og individuel løn, er de centrale overenskomstforhandlinger af særskilt vigtighed.\nFørst er der to parter i forhandlingerne med hver deres medlemsskare, der skal stilles tilfreds: 1) Arbejdsgiverforeningen, der repræsenterer en medlemsskare af danske virksomheder; og 2) Fagforeningerne, der repræsenterer en blandet medlemsskare af danske lønmodtagere. Begge hovedparter – arbejdsgivere og fagforeninger – har hver deres præferencer og hver deres konsekvensberegninger af forskellige outcomes af forhandlingerne. Hver part kan med andre ord finde ud af at regne på, hvilke nationaløkonomiske konsekvenser forskellige kombinationer af lønstigninger, ferieregler og andre tilbud til lønmodtagerne har.\nDet er velkendt at de to parter ofte når til forskellige konsekvensberegninger, når scenarierne vurderes, men det er lige så velkendt, at specielt i de senere år er sådanne beregninger blevet kvalitativt ens. Om man er DA- eller LO-økonom er ens fundament nemlig det samme, så forskellene i konsekvensberegninger bliver nogle gange relativt subtile, mens parterne er enige om hovedlinierne.\nSå langt så godt, kunne man fristes til at sige. For konsekvenserne er ikke det specielle problem i Danmarks situation for tiden. Det egentlige problem er i stedet, at enhver aftale, som de to parter kunne tænkes at nå, også skal kunne sælges til deres medlemmer. Derfor kommer man i en situation, der i økonomiske fagtermer kaldes et principal-agent problem, men med en særlig twist: Normalt er der en principal – en virksomhedsleder – og mange agenter – de ansatte, som man skal aflønne uden at kunne se direkte, hvor meget de laver, men i denne situation er hver forhandlingspart en agent, med mange principaler – medlemmerne – der muligvis ikke kan se, hvor god en aftale principalen når frem til.\nOg deri ligger hele problemet. Arbejdsgiverforeningens medlemmer, de enkelte virksomheder, uden problemer kan forudse hvad enhver aftale betyder for deres egen virksomhed, og dens up- og downstream kontakter. Problemet er fagforeningernes medlemmer, som ingen mulighed har for at kunne overskue, hvilke konsekvenser lønstigninger osv. har for dem som helhed. Mens en lønstigning i første omgang kommer lønmodtagerne til gode og derfor fører til større efterspørgsel – folk skal jo bruge deres penge på noget – skal man ikke have den store indsigt for at se, at lønstigninger påvirker virksomhedernes omkostninger. For at dække de ekstra omkostninger, er der to muligheder, der begge bruges: Hæve priserne på slutprodukterne, og afskedige ansatte. For høje lønstigninger fører altså til højere arbejdsløshed, alt andet lige. Men alt andet er ikke lige i denne situation: Højere danske priser underminerer danske konkurrenceevne, og fører derfor til en forværret betalingsbalance. Her ligger ekstra problemer.\nFor det første har politikere, ikke mindst statsministeren, i længere tid reklameret med hvor godt det går for dansk økonomi, hvilket har givet vælgerne et indtryk af at 'vi har råd til det'. Men det er ikke helt præcist. OECD vurderer for eksempel, at den danske vækst om to år vil være en af de laveste i den vestlige verden, og på et mere overordnet plan, har man slet ikke løst en række strukturelle problemer som ældrebyrden – regeringens 'reform' løser i bedste fald halvdelen af problemet – og den tunge offentlige sektor, som bliver stadig dyrere. I stedet har man bildt vælgerne ind, at problemerne er løst, og valgt at øge det offentlige forbrug med 1,3 % næste år på trods af advarsler fra både OECD, vismændene og Nationalbanken.\nFor det andet ser dansk økonomi ikke så godt ud lige nu som man umiddelbart skulle tro. Et af de to elementer er, at danske arbejdspladser er blevet langt lettere at flytte ud. En svækkelse af dansk konkurrenceevne fører derfor væsentligt hurtigere til, at arbejdspladser flytter permanent ud af landet. I sidste overenskomstforhandlinger var dette et element, som de fleste tog alvorligt, da man på samme tid havde rapporter i medierne om danske slagterijobs, der flyttede til Tyskland og Polen. I den nuværende situation er der ingen avishistorier til at sensitere lønmodtagerne for dette problem. Det andet element er, at selvom Danmark har et meget stort overskud på handelsbalancen for tiden, bliver overskuddet stort set udelukkende genereret af to ting: Olieeksporten, pga. den høje oliepris, og søtransporten, som stort set ikke afhænger af danske forhold. En ny bankanalyse har vist det, en del af os frygtede, nemlig at uden de to elementer, ville den danske betalingsbalance være i minus.\nSom jeg startede med at påpege, er forhandlingsparternes potentielle problem, at de skal sælge en aftale til deres medlemmer. For arbejdsgiverne er dette ikke et reelt problem, men for fagforeningerne er det meget virkeligt. De ovenfor nævnte problemer med dansk økonomi, og den væsentlige trussel som for store lønstigninger repræsenterer, er ikke noget fagforeningernes medlemmer – almindelige danskere – tager med i betragtning, når de vurderer, hvor store eller lave lønstigninger, de er villige til at acceptere som del af en ny overenskomst. I stedet betyder danske politikeres forsikringer om den danske økonomis sundhed, at de fleste tror på, at der er råd til store lønstigninger. Fra enkelte fagforeninger lyder der derfor krav om lønstigninger i omegnen af 5 % næste år.\nFor begge forhandlingsparter, og for fagforeningernes repræsentanter i særdeleshed, er dette års overenskomstforhandlinger derfor forhandlingerne fra helvede. Hvis de når til en ansvarlig aftale, der med begrænsede lønstigninger og byrder på virksomhederne bibeholder en allerede middelmådig national konkurrenceevne, er der meget små chancer for at lønmodtagerne vil acceptere aftalen. Hvis fagforeningerne i stedet forsøger at forhandle en aftale hjem, som deres medlemmer vil acceptere, ved de at de er med til at underminere dansk økonomi og tage jobbet fra mange medlemmer, og at arbejdsgiverne ikke vil acceptere udspillet. Hele miseren er skabt af, at danskerne på den ene side af indlysende grunde ikke er opmærksomme på alle problemerne, og på den anden side at politikerne har bildt dem ind, at det går ufatteligt godt. Overenskomstparterne skal af disse grunde finde en umulig balance mellem deres egen viden om hvad ansvarlighed er og lønmodtagernes stærkt uansvarlige krav. Jeg håber det ikke kommer så vidt, men det er meget nærliggende at sige ordet: Storkonflikt.\nDette indlæg blev udgivet i Christian Bjørnskov og tagget politik den 17. januar 2007 af Christian Bjørnskov.\n← Dr. No som præsident Ugens citat: Dennis Nørmark om "modkultur" og virkeligheden →\n8 thoughts on “Forhandlingerne fra helvede”\nnexø 17. januar 2007 kl. 04:17\nJeg er ikke økonom, så det kan være at det her er noget, som dækkes i Economy 101 – og mit spørgsmål er heller ikke ment polemisk.Findes der nogen som helst situation, hvor en borgerlig økonom finder lønstigninger til arbejdstagerne uskadelige, måske endda gavnlige?Eller er det sådan at det, uanset hvordan den nationaløkonomiske situation ellers ser ud, altid er en fordel at arbejdstagerne får så lidt i løn som muligt? Og omvendt en ulempe, at de stiger i løn?\nLau 17. januar 2007 kl. 04:55\n“Problemet er fagforeningernes medlemmer, som ingen mulighed har for at kunne overse, hvilke konsekvenser lønstigninger osv. har for dem som helhed.”Menes der “overskue” i stedet for “overse”? At overse noget betyder jo at man ikke ser det.\nChristian Bjørnskov 17. januar 2007 kl. 05:03\nHelt korrekt – er rettet nu!\nJR 17. januar 2007 kl. 08:38\nSom modvilligt medlem af en fagforening har jeg et spørgsmål:Kan det dokumenteres empirisk, at fagforeninger forhandler en bedre gennemsnitlig løn end tilfældet ville være uden fagforeninger?Jeg har på et tidspunkt set, at amerikanske og danske virksomheder udbetaler ca. samme fraktion af produktionen til løn. Det tyder vel på, at fagforeninger “ikke virker”?\nMikael Thoustrup 17. januar 2007 kl. 08:50\nFantastisk indlæg, Christian. Hvilken bank har lavet analyse om betalingsbalancen og er den rapport evt. til at finde et sted? Mvh\nPeter Nedergaard 17. januar 2007 kl. 09:43\nEt kættersk synspunkt vedr. Christians sidste sætning: Ville et storkonflikt på en måneds tid i løbet af foråret ikke egentlig være ganske samfundsgavnlig? Det ville betyde en række mistede ordrer, som bremsede den nuværende overefterspørgsel efter arbejdskraft. Efter storkonflikten ville dansk økonomi være tilbage i en mindre overophedet ligevægt.\nSøren Korsgaard 17. januar 2007 kl. 10:55\nInteressant indlæg!Dog en mere teknisk kommentar: Din beskrivelse af principal-agent-problemet i en virksomhedkontekst er noget upræcis. Typisk refereres der ikke til forholdet mellem en leder og de ansatte, men til forholdet mellem ejere (principals) og managers (agents). I tilfælde af spredt ejerskab er der adskillige principals, hvis interesser varetages af en bestyrelse – og i lighed med arbejderne i dit eksempel har sådanne småaktionærer vanskeligt ved at vurdere, hvorvidt bestyrelser reelt tjener deres interesser.Mvh Søren Korsgaard\nDavid G. 18. januar 2007 kl. 06:11\nNexø: lønstigninger er naturligvis berettigede, hvis de afspejler øget produktivitet. Det er tautologisk. Stiger lønningerne mere end produktiviteten, mister virksomheden markedsandele; gentager dette sig for mange virksomheder, vil det naturligvis negativt påvirke samfundsøkonomien.Det gælder jo ikke den offentlige sektor, som er langt den største i Danmark. Her afspejler lønstigninger andre og mindre gennemskuelige forhold.Iøvrigt er jeg enig med Christian, men vil dog påpege, at danske lønmodtagere i 1980rne syntes ganske rede til at forstå de samfundsøkonomiske virkninger af de kollektive beslutninger. Økonomien blev vitterligt saneret, fordi mange forstod, at det ikke lod sig gøre at lade som om Danmark var isoleret og tildele sig selv lønstigninger uden grundlag i produktivitet og produktion.Et grundproblem er vel, at vi overhovedet trækkes med disse dinosaurer, der kalder sig fagforeninger. De er bureaukratier, hvis formål er at holde sig selv i gang, og virker formentlig væksthæmmende. Hvorfor så mange danskere mener, at de er til gavn, og derfor villigt betaler milliarder i tilskud til dem, er snarere et kulturhistorisk og ideologisk spørgsmål end et økonomisk.JR: jeg tror der findes en hel del empirisk forskning om hvorvidt fagforeninger har nogen virkning for løndelens størrelse, men det må Christian nok vide besked med. Min intuition siger nej, fordi fagforeninger ikke er produktionsfaktorer og derfor ikke i sig selv kan skabe værdi. De kan muligvis (og det har i mange politologers øjne været deres berettigelse) skabe stabilitet og måske endda tryghed (skønt det forekommer mig at være noget, der gjaldt før og ikke nu), og de ting kan så i deres tur være psykiske faktorer, der befordrer produktivitet.\nLeave a Reply to Christian Bjørnskov\tCancel reply\nHvordan kreditvurderer man et lån på 70 kr.? 1. juli 2022\nHvis minksagen havde været en banksag… 30. juni 2022\nLegalitetsprincippet: Det er meget, meget lettere for myndighederne at vide, om de overtræder loven, end det er for borgerne 30. juni 2022\n“Vi kan se, at det virker” ≠ “det giver et bedre samfund” 30. juni 2022\nIkke-COVID-19-relateret overdødelighed 29. juni 2022\nJonas Herby til Legalitetsprincippet: Det er meget, meget lettere for myndighederne at vide, om de overtræder loven, end det er for borgerne\nBastardo til Legalitetsprincippet: Det er meget, meget lettere for myndighederne at vide, om de overtræder loven, end det er for borgerne\nPeter Krogsten til Medieskabt klimakrise\nLars Nielsen til Legalitetsprincippet: Det er meget, meget lettere for myndighederne at vide, om de overtræder loven, end det er for borgerne\nLars Nielsen til “Vi kan se, at det virker” ≠ “det giver et bedre samfund”\nIndlæg siden 2005, efter måned Vælg måned juli 2022 (1) juni 2022 (17) maj 2022 (21) april 2022 (17) marts 2022 (22) februar 2022 (12) januar 2022 (19) december 2021 (22) november 2021 (21) oktober 2021 (16) september 2021 (16) august 2021 (13) juli 2021 (18) juni 2021 (19) maj 2021 (16) april 2021 (13) marts 2021 (16) februar 2021 (13) januar 2021 (14) december 2020 (20) november 2020 (14) oktober 2020 (15) september 2020 (9) august 2020 (13) juli 2020 (14) juni 2020 (15) maj 2020 (20) april 2020 (16) marts 2020 (13) februar 2020 (13) januar 2020 (14) december 2019 (12) november 2019 (12) oktober 2019 (14) september 2019 (13) august 2019 (12) juli 2019 (17) juni 2019 (14) maj 2019 (17) april 2019 (14) marts 2019 (16) februar 2019 (13) januar 2019 (15) december 2018 (15) november 2018 (13) oktober 2018 (13) september 2018 (17) august 2018 (11) juli 2018 (12) juni 2018 (13) maj 2018 (10) april 2018 (11) marts 2018 (14) februar 2018 (13) januar 2018 (11) december 2017 (12) november 2017 (12) oktober 2017 (13) september 2017 (9) august 2017 (11) juli 2017 (13) juni 2017 (15) maj 2017 (18) april 2017 (13) marts 2017 (17) februar 2017 (10) januar 2017 (18) december 2016 (15) november 2016 (15) oktober 2016 (14) september 2016 (13) august 2016 (11) juli 2016 (16) juni 2016 (14) maj 2016 (14) april 2016 (13) marts 2016 (12) februar 2016 (10) januar 2016 (12) december 2015 (12) november 2015 (10) oktober 2015 (12) september 2015 (13) august 2015 (12) juli 2015 (11) juni 2015 (11) maj 2015 (13) april 2015 (9) marts 2015 (12) februar 2015 (11) januar 2015 (15) december 2014 (8) november 2014 (10) oktober 2014 (10) september 2014 (12) august 2014 (10) juli 2014 (12) juni 2014 (7) maj 2014 (14) april 2014 (8) marts 2014 (12) februar 2014 (7) januar 2014 (15) december 2013 (11) november 2013 (7) oktober 2013 (10) september 2013 (9) august 2013 (6) juli 2013 (11) juni 2013 (10) maj 2013 (11) april 2013 (7) marts 2013 (9) februar 2013 (8) januar 2013 (11) december 2012 (18) november 2012 (16) oktober 2012 (10) september 2012 (10) august 2012 (11) juli 2012 (12) juni 2012 (11) maj 2012 (9) april 2012 (7) marts 2012 (7) februar 2012 (7) januar 2012 (14) december 2011 (8) november 2011 (6) oktober 2011 (8) september 2011 (9) august 2011 (7) juli 2011 (5) juni 2011 (7) maj 2011 (6) april 2011 (7) marts 2011 (8) februar 2011 (12) januar 2011 (9) december 2010 (13) november 2010 (7) oktober 2010 (9) september 2010 (8) august 2010 (9) juli 2010 (10) juni 2010 (8) maj 2010 (13) april 2010 (17) marts 2010 (16) februar 2010 (11) januar 2010 (18) december 2009 (25) november 2009 (22) oktober 2009 (23) september 2009 (17) august 2009 (12) juli 2009 (9) juni 2009 (11) maj 2009 (10) april 2009 (7) marts 2009 (7) februar 2009 (13) januar 2009 (6) december 2008 (7) november 2008 (7) oktober 2008 (7) september 2008 (9) august 2008 (14) juli 2008 (8) juni 2008 (13) maj 2008 (9) april 2008 (11) marts 2008 (15) februar 2008 (15) januar 2008 (14) december 2007 (19) november 2007 (29) oktober 2007 (29) september 2007 (32) august 2007 (17) juli 2007 (27) juni 2007 (34) maj 2007 (39) april 2007 (24) marts 2007 (31) februar 2007 (26) januar 2007 (38) december 2006 (24) november 2006 (30) oktober 2006 (32) september 2006 (26) august 2006 (33) juli 2006 (27) juni 2006 (35) maj 2006 (30) april 2006 (40) marts 2006 (35) februar 2006 (28) januar 2006 (35) december 2005 (42) november 2005 (35) oktober 2005 (41) september 2005 (46) august 2005 (17) juli 2005 (38) juni 2005 (37) maj 2005 (60) april 2005 (44) marts 2005 (9)


Derfor vælger kvinder at få kejsersnit\nKvinder beder om at få kejsersnit, fordi de føler sig »indespærret i deres egen krop«, ifølge danske forskeres gennemgang af flere studier. Norsk forsker bryder sig ikke om formuleringen.\nNogle kvinder foretrækker en operation fremfor en vaginal fødsel. Men der er delte meninger om den bagvedliggende årsag. (Foto: Shutterstock)\nFlere kvinder end tidligere føder ved kejsersnit. Det bekymrer fagfolk, fordi et kejsersnit er mere risikabelt for både mor og barn end en vaginal fødsel. Desuden øges barnets risiko for fedme og en række kroniske sygdomme.\nTo danske forskere har opsummeret otte studier for at afdække, hvorfor kvinder vælger kejsersnit frem for at føde vaginalt.\nSærlig studiets ordvalg og formulering falder ikke i god jord hos norsk professor.\nHun mener, at kvinderne generelt har en instinktiv forståelse af deres egen situation.\nI Danmark føder en ud af fem kvinder ved kejsersnit. Også i Norge er andelen steget, men de seneste år har den stabiliseret sig på cirka 17 procent.\nI 2014 blev hvert sjette barn født ved kejsersnit - det vil sige cirka 10.000 ifølge de norske sundhedsmyndigheder, Folkehelseinstituttet.\nDet er mange gange blevet hævdet, at stigningen til dels skyldes, at sunde og raske kvinder ønsker kejsersnit - uden at der er en medicinsk årsag. For eksempel fordi de selv vil bestemme, hvornår og hvordan fødslen skal forløbe. Det vender vi tilbage til nederst i artiklen.\nMen hvad siger kvinderne selv?\nForskere i flere lande har spurgt kvinderne om, hvorfor de hellere vil have kejsersnit end en naturlig fødsel.\nNu har to danske forskere opsummeret 8 studier, der i alt interviewede 105 kvinder, før eller efter fødslen:\nKvinderne synes, det er unødvendigt at føde vaginalt, når der findes et alternativ.\nNogle af kvinderne fortæller, at de føler sig som rugemaskiner, der skal levere et produkt, men ikke er følelsesmæssigt involveret i processen.\nAndre er bange for smerte, eller for at kroppen bliver ødelagt.\nNogle af kvinderne vælger kejsersnit, fordi de føler sig som rugemaskiner, der skal levere et produkt, men ikke er følelsesmæssigt involveret i processen. (Foto: Shutterstock)\nUndersøgelserne omfatter relativt få personer fra lande så forskellige som Sverige, Iran, Canada, Australien og New Zealand. Så forskningsopsummeringen kan ikke sige noget om kvindernes ønsker generelt.\nDet er dog påfaldende, at der er fællestræk på tværs af alle studierne, mener de danske forskerne, der har opsummeret dem.\nDe fremhæver tre aspekter ved kvinders valg:\nAt være i følelsernes magt. Disse kvinder frygter, dét, der kan ske, i forbindelse med en naturlig fødsel. De kan have tidligere dårlige erfaringer eller være bange for smerte, men det handler om mere end angst.\nAt gå med skyklapper. Kvinden har på forhånd besluttet, at en vaginal fødsel er ikke en mulighed, og vælger information selektivt, der stemmer overens med beslutningen. Hun ignorerer advarsler om, at det kan være skadeligt.\nAt mekanisere krop og følelser. Det bliver for overvældende at forholde sig til graviditeten. Kvinden er kun i ringe grad i kontakt med sin krop og føler, at den er en maskine, der skal levere et barn. Der opstår en slags indre klaustrofobi. Hun har brug for kontrol over fødslen.\nForskere opsummerer kvindernes følelser på denne måde:\n»Oplevelsen af at være følelsesmæssigt indespærret i den utæmmelige krop«\nMen Mirjam Lukasse, professor i jordemodervidenskab ved Høgskolen i Oslo og Ajkershus er uenig.\n»Jeg er ikke så begejstret for dette sproglige billede,« siger hun til forskning.no., videnskab.dk’s norske søstersite.\nDet er mange gange blevet hævdet, at stigningen til dels skyldes, at sunde og raske kvinder ønsker kejsersnit - uden at der er en medicinsk årsag. For eksempel fordi de selv vil bestemme hvornår og hvordan, fødslen skal forløbe, så den passer ind i kalenderen. (Foto: Shutterstock)\nHun har selv forsket i, hvorfor nogle kvinder vælger kejsersnit.\nMirjam Lukasse genkender flere af kvindernes begrundelser, eksempelvis at de fokuserer på barnet som et slutprodukt, og ikke på processen med at bringe det til verden.\nMen hun mener, at de begreber, som de danske forskere bruger, er langt fra virkeligheden.\n»Jeg spekulerer på, hvad kvinderne ville synes om det. At nogen siger, at du er fanget i din krop, som er noget, du ikke kan styre. Og handler det at fokusere på barnet egentlig om en indre klaustrofobi?« spørger Mirjam Lukasse.\nIkke altid angst\nSundhedspersonale og forskere bruger ofte udtrykket 'fødselsangst' til at beskrive kvinder, som er bange for at føde. Men de danske forskere understreger, at kvindernes oplevelser ikke altid drejer sig om angst.\nAnalysen sætter begrebet fødselsangst i relation til kvindernes samlede oplevelser og tydeliggør det faktum, at angsten ikke er en dominerende følelse, skriver forskerne i den videnskabelige artikel.\nKvinderne forekommer helt sikre. De tror ikke, at de vil være i stand til at føde vaginalt. Men de har svært ved at sætte ord på hvorfor.\nDen norske professor i jordemodervidenskab Mirjam Lukasse og hendes kollegaer har aflivet myten om, at mange sunde og raske kvinder ønsker unødvendige kejsersnit. (Foto: Shutterstock)\nBange for at bande\nDe danske forskere definerer fødselsangst som frygt for smerter, for egen og barnets sikkerhed eller for, at underlivet skal blive beskadiget.\nMen begrebet rummer meget mere, mener Mirjam Lukasse. I sin egen forskning, bruger hun et spørgeskema med 33 spørgsmål for at afdække angsten.\nDet kan være alt fra angsten for at føle sig ensom til angsten for dårlig opførsel i løbet af fødsel - kvinden er bange for, at hun vil begynde at bande eller græde.\nMirjam Lukasse mener ikke, at forskerne på en god måde har vist, at kvindernes modvilje over for en vaginal fødsel handler om mere end lige fødselsangst.\n»De eneste, der falder ind under denne kategori, er de kvinder, der ønsker, at fødslen skal passe ind i kalenderen. Men kvinder, der ønsker, at intet er overladt tilfældighederne, er nok også lidt bange,« forklarer Mirjam Lukasse.\nSystemet lægger op til, at kvinderne skal nævne angst\nMirjam Lukasse er dog enig i, at ikke alle ønsker om kejsersnit sorterer under fødselsangst.\nKan vi risikere, at fødselsangst ender med at blive et begreb, som bliver trukket ned over hovedet på kvinder, som ikke oplever, at de er angste?\n»Det sker måske. Hvad, der er angst, er jo et definitionsspørgsmål.«\nNorske kvinder, som ønsker kejsersnit uden en umiddelbart synlig eller forståelig grund, får det ikke bevilliget, før de har været til samtale med en læge eller jordmoder.\nSvær fødselsangst kan være en årsag til at få kejsersnit bevilliget, og det medfører måske også, at flere taler om angst, som egentlig ikke er det, tror Mirjam Lukasse.\nSvær fødselsangst kan være en årsag til at få kejsersnit bevilliget, og det medfører måske også, at flere taler om angst, selv om de ikke er det, tror den norske forsker, Mirjam Lukasse. (Foto: Shutterstock)\n»Du får altså ikke et kejsersnit, fordi du siger, at det passer bedst ind i planerne, hvis du kan føde på en bestemt dato. Systemet er lagt op til, at kvinderne skal tale om fødselsangst,« fortæller Mirjam Lukasse.\nMen det varierer meget fra hospital til hospital, hvor villig man er til at bevillige kejsersnit uden en medicinsk årsag, siger hun. Patienten skal høres, men der ikke nationale retningslinjer for, hvad der udgør en god nok grund.\nMyte, at kvinder ønsker unødvendige kejsersnit\nI de senere år er det i stigende grad blevet hævdet, at kvinder ønsker kejsersnit uden en særlig bagvedliggende grund.\nDen norske lægeforenings tidsskrift hævdede allerede i 2003, at: »...stadig flere vil hellere opereres end føde vaginalt, selvom der ikke er en medicinsk indikation for kejsersnit.«\nMen sidste år aflivede Mirjam Lukasse og hendes kollegaer myten om, at mange sunde og raske kvinder ønsker unødvendige kejsersnit.\nI et studie påviste de, at:\nKun 404 ud af 6.500 kvinder fra 6 forskellige lande ønskede kejsersnit.\n9 ud af 10, der fik ønsket bevilliget, havde en medicinsk grund til ikke at ønske at føde på den sædvanlige måde.\nStudiet var ikke landsdækkende i Norge, men stemmer overens med et nationalt studie fra 2008, hvor 8 procent fik kejsersnit uden en medicinsk grund.\nKvinderne forstår instinktivt deres egen situation\n»Kun få kvinder ønsker kejsersnit uden en begrundelse. De fleste har en medicinsk grund eller en reel bekymring,« siger Mirjam Lukasse.\nMange af de kvinder, der var bange, havde en følelse af, at de ville få behov for et kejsersnit. De havde tidligere oplevet en kompliceret fødsel, eller der var andre ting, der gjorde det svært at føde vaginalt.\n»Vores studie indikerer, at mange kvinder instinktivt forstår deres egen situation,« slutter Mirjam Lukasse.\nMirjam Lukasses profil (HiOA)\nKvinders valg af maternal request sectio, DOI: 10.18261/issn.1892-2686-2017-02-05


Plastix en del af Oceanworks Marketplace Partnerskab\nAktueltMiljø19. 12. 2018 | Allan Malmberg\nAktueltMiljø19. 12. 2018 By Allan Malmberg\nDen danske plastgenanvendelsesvirksomhed Plastix, specialist i genanvendelse af havbaseret plastaffald, bliver nu en del af det omfattende Oceanworks Marketplace Partnerskab.\nI Oceanworks Marketplace Partnerskab samarbejder medlemmerne om at fjerne to millioner tons havplast og sikre, at det i stedet omdannes til bæredygtige produkter. Bag Oceanworks Marketplace Partnerskab står Oceanworks, en organisation, der siden 2016 har arbejdet for at samle den globale værdikæde – producenter, mærker og forbrugere – inden for genanvendelse af havbaseret plastaffald.\nVia en samlet markedsplatform skaber Oceanworks dermed nye muligheder for, at både producenter og forbrugere kan medvirke til opbygningen af et marked for genanvendt plast.\nGenanvendt havplast kan anvendes i en bred vifte af produkter – alt fra lynlåse og knapper til stof, bæretasker, kreditkort, solbriller, kølere og meget mere.\nOceanworks dokumenterer ægtheden og kvaliteten af alle produkter, der fremstilles af Oceanworks Marketplace Partnerskab-medlemmer og bærer mærket OceansMade.\n-Jeg er stolt over, at Plastix nu også bliver en del af Oceanworks Marketplace. Det bidrager til et bæredygtigt globalt marked for plast og vil flytte grænserne for ansvarlig fremstilling som beskrevet i SDG 12. Det vil gøre, at grøn plast, som led i den nye plastøkonomi, bliver en del af den cirkulære økonomi, siger Hans Axel Kristensen, CEO Plastix.\nHos Oceanworks glæder man sig over, at Plastix nu bliver en del af det store netværk.\n-Vi er glade for, at Plastix også bliver en del af Oceanworks Marketplace. Ved at Plastix bliver en del af Oceanworks Marketplace udvides omfanget af verificerede materialer og producenter af grøn plast. Det er nøglen til, at vi får ryddet op i verdenshavene, siger Rob Ianelli, CEO for Oceanworks Inc.\nI løbet af de seneste fem år har Plastix udviklet en teknologi, der sikrer genbrug af plastfibre efter brug og stiv plast. Plastix har en årlig produktionskapacitet på 12.000 tons og er ved at udvide til en kapacitet på 30.000 tons om året.


sms problemer fatter intet!!!\njeg har nogle gange nu haft problemer med at modtage beskeder. det drejer sig om samme kontakt person hver gang man han har ingen problemer med at sende sms beskeder til andre. jeg kan nogle gange godt føre en samtale hvor beskederne kommer med det samme og andre gange vente på en besked jeg ved er...\nEr der snart noget nyt om, hvornår man kan hente musik til sin iphone? Hilsen Jogi\n6’eren kommer i HD\nEr der nogen der ved om 6’eren kommer i HD på tdc hometrio hd kanaler\nEr der nogen der ved om det er muligt at forbedre rækkevidden til ud over standarden. Altså en eller anden form for trådløs repeater man kan sætte op i yderområdet og derved få længere rækkevidde?\nMin mobil går hvert 3 min -> kan derfor ikke nå at få fat i kundeservice\nHJÆLP!!!! Min mobil, iPhone 4, går ud hvert 3min og derfor ikke lang nok tid for mig til at komme i kontakt med kundeservice. Hvad er problemet?\nHej Jeg vil gerne vide om jeg kan få Tv fra yousee på min adr. Laver jeg en søgning på min adr. kan jeg ikke få bredbånd eller tv. Men har jeg nogle alt.? Kommer det ikke gennem det normale telefonstik - kan man evt. få tv signal ind via traådløs forbind...\nHvilket mobilabonnement skal man vælge\nJeg har brug for et abonnement´, hvor der er meget ringetid til TDC fastnet telefon. Jeg bruger mellem 10-12 timer om måneden på at ringe fra mobil til fastnet. Da jeg har bredbånd og IP telefon gennem firma, kan jeg ikke få TDC til TDC, hvad er der så af muligheder ????\nHej Jeg har faft vandskade i min kælder og er derfor ved at rekonstruerer bl. a. hvor mit telefonstik udefra skal sidde og kom til at tænke på om man kan sætte et stik direkte på telefonlinien udefra og så sætte det i tdc homebox altså springe et telefonstik over. Hvis det er muligt kan man så selv...\nProblemer med at ringe ud med LK voice modem på trio\nJeg har en IHC installation hvor der indgår et voicemodem der ringer ud med alarmer, efter jeg er kommer over på home trio kan modemet ikke ringe ud. er der nogle derude der sidder en løsning på dette problem. ???\ntrådløs netværk til Playstation 3\nJeg har prøvet få min playstation 3 tilsluttet til vores trådløse netværk. Når jeg har indtastet Wpa koden kommer der følgende fejlmelding. der er time out på udvekslingen af nøgleinformationer. wpa koden du indtastede er måske forkert. Jeg er sikker på koden er rigtig.\nHej. Jeg har problemer med at høre den downloded musik på min computer. Jeg har et almindeligt abbonement på You See Play, hvor jeg henter diverse musiknumre til min pc. Når jeg så vil høre det på min computer ( windows media center ) vil den ikke give tilladelse til dette. Der står at jeg...\nStart forfra eller optag program fra start selvom sluttekster er startet.\nFørst : hvorfor er yousee og tdc ikke det samme når man har set reklamer at det ikke hedder tdc men yousee nu? Hvis man har Tdc kan man ikke bare skifte til Yousee da de åbenbart ikke kører på samme kabler??? Yousee er et datterselskab som har deres egen boks (samsung) som...


Ledigheden steg en smule i april - ny ferielov spiller ind\nDen nye ferielov har medvirket til, at ledigheden er steget. 130.700 var tilmeldt som ledige i april.\n31. MAJ 2021 9.25\nDen danske ledighed er steget en smule fra marts til april. Det viser en opgørelse fra Danmarks Statistik. I løbet af måneden er ledigheden steget med 1.300 personer, så der i april var 130.700 ledige. Det svarer til en ledighedsprocent på 4,6.\nStigningen i april skal dog ses i lyset af den nye ferielov, som trådte i kraft sidste år.\nDen nye ferielov har medført, at færre end normalt har modtaget feriedagpenge siden september 2020. Det har alt andet lige øget antallet af almindelige dagpengemodtagere og dermed det samlede ledighedsniveau. Det er særlig udtalt for april, der normalt er præget af afholdelse af restferie, men hvor der i år stort set ikke er registreret modtagere af feriedagpenge, skriver Danmarks Statistik.\nDermed kan stigningen i ledigheden i april ikke helt oversættes til, hvordan det står til ude i virkeligheden på arbejdsmarkedet.\nSamme niveau som før corona\nUnder coronakrisen bliver der offentliggjort tal for ledigheden fra Beskæftigelsesministeriet på daglig basis, der giver et mere aktuelt billede af situationen.\nDe nyeste tal viser, at ledigheden stort set er på niveau med tiden op til den første coronanedlukning i marts sidste år. Det er dog eksklusive en gruppe på omkring 5.000 personer, der er på en ordning kaldet arbejdsfordeling.\nDen giver virksomheder mulighed for at fordele arbejdet blandt de ansatte, hvis der ikke er nok arbejde til at dække alle de timer, man egentlig er ansat til. De ansatte får så en forhøjet dagpengesats i de timer og undgår til gengæld en fyreseddel.\nTallene kan dog ikke sammenlignes en til en med tallene fra Danmarks Statistik - blandt andet fordi Danmarks Statistiks tal er fuldtidsstillinger og derudover korrigeret for sæsonudsving. Det skyldes, at der i nogle brancher er forskel på travlhed i løbet af året.