Ær på testikler - Varikocele\nHvad kan forårsage testicular rødme hos mænd og drenge?\nTestiklernes rødhed kræver øjeblikkelig behandling til lægen, uanset om det forekom hos en voksen mand eller et barn. Kun en kvalificeret specialist vil være i stand til nøjagtigt at bestemme årsagen, ikke kun afhængig af udseendet, men også på resultaterne af laboratorieundersøgelser. Som regel er der for voksne mænd og drenge forskellige årsager til forekomsten af dette symptom. Derfor er det nødvendigt at tage hensyn til patientens alder.\nRødhed hos voksne mænd\nDer er flere almindelige årsager til rødme på testiklerne hos voksne mænd. Det er ikke nødvendigt at selvmedicinere, fordi det er umuligt at lave en diagnose derhjemme, og behandlingen vil kun gavne, hvis lægemidlets virkning er rettet mod at fjerne årsagen og ikke til lindring af symptomer.\nSå de mest sandsynlige årsager til rødme kan være følgende sygdomme:\nSpermatocele. Dette er dannelsen af en cyste på testikel eller på appendagen. Som regel manifesterer sygdommen sig ikke, dets eneste symptom er rødme på testiklen. En ultralyd af skrotorganerne er ordineret til diagnosticering af sygdommen. Dette er den eneste måde at foretage en nøjagtig diagnose på. Ofte udføres ultralyd med en overfladesensor, men i nogle tilfælde er det nødvendigt at ty til en intern sensor. Spermatocele behandles udelukkende ved kirurgi. Cysterne kan kun skæres.\nVaricocele. Denne sygdom er karakteriseret ved dilatation af venerne i testiklerne eller spermatiske ledninger. Udover rødmen ledsages sygdommen af en skærepine i lyskeområdet. Smerter stiger konstant, og der opstår yderligere symptomer: feber og hævelse i pungen. Ær under skrotens hud er tydeligt synlige. Som regel anbefales en ultralydsscanning og kirurgi anbefales. Hvis du ikke udfører rettidig behandling, kan en mand udvikle infertilitet, med øjeblikkelig behandling til lægen ingen komplikationer af varicocele forårsager ikke.\nVip testiklerne. Opstår på grund af vridning af det semiferiøse rør, når du drejer testiklen. Rødhed på testiklerne er det første symptom. Yderligere kan andre forekomme: kvalme, opkastning og en collaptoid tilstand eller mildt sammenbrud. Den mest almindelige årsag til torsion af testikelen er en blødning af pungen, stærk spænding i maves muskler, en skarp sving mv. Risikogruppen omfatter atleter, der har faren for at skade pungen oftere end andre mænd.\nFournier's gangrene. Rødhed, ledsaget af svær smerte og hævelse af skrotumet, kan være et tegn på udviklingen af den farligste sygdom - Fournier's gangren. I tilfælde af den mindste mistanke om sygdommens tilstedeværelse er det nødvendigt at konsultere en læge snarest muligt, da manglen på rettidig behandling kan medføre tab af et organ eller endda være dødelig. Yderligere symptomer kan være kvalme, opkastning, feber og udslæt på kønsorganerne. Sygdommen spredes meget hurtigt, både på ydre og indre kønsorganer, hvilket forårsager vævsdød.\nTestikelkræft Denne sygdom er en direkte trussel mod livet kun i de sidste faser. Med rettidig diagnose og behandling kan den helbredes fuldstændigt. En mand skal kun undersøges regelmæssigt. Tegn på kræft kan være hårde testikler og formationer i pungen.\nSvampesygdomme. Svampen er den mest almindelige årsag til rødme i testiklerne. I svampesygdomme strækker rødmen sig til hele lyskeområdet, hvis den nødvendige behandling ikke er fuldstændig afsluttet, så kan kroppen udvikle svampestammer, der er resistente over for de aktive stoffer i lægemidlet. Det anbefales derfor at behandle svampen ordineret af lægen seriøst. Ellers kan det tage flere år at komme af med sygdommen.\nHver af disse sygdomme er farlig for en mand i en eller anden grad, så når en rødme optræder på testiklerne, skal en mand straks kontakte en urolog for hjælp for at fjerne svampen eller andre sygdomme i det genitourinære system.\nTestikleres rødhed hos drenge\nHvis rødheden på testiklerne optrådte i et barn, er det nødvendigt at tage dette ikke mindre alvorligt. Som regel er det meget svært at bestemme forekomsten og arten af smerter hos et barn, kun en læge kan gøre dette.\nÅrsagerne til rødme kan være et af følgende tilstande:\nTorsion af testikel (som hos voksne mænd).\nInghinal brok. Det forårsager ikke altid rødhed i testiklerne hos drenge, men kan ledsages af dette symptom. Inghinal brok hos børn kan have en negativ effekt på mavetarmkanalets arbejde på grund af de indre organers nærhed. Derfor er forstoppelse et andet almindeligt symptom på en brok.\nSkade. Rødme af testiklerne på grund af skade er mere almindelig hos ældre drenge. Drenge, der leger sport eller er meget aktive, har større risiko.\nKomplikationer efter infektion. Hvis drengen har lidt lunger, mononukleose, en akut form for akut respiratorisk virusinfektion, kan der opstå komplikationer i form af orchitis - inflammation af testiklerne, hvor deres rødme fremkommer.\nHydrocele. Hydroskopisk testis kan også forekomme hos voksne. Rødhed i dette tilfælde ses ikke altid, sygdommens vigtigste symptom er en stigning i pungen i størrelse.\nUrolithiasis. Ofte forekommer hos unge eller voksne mænd. Rødhed i testiklerne er kun et muligt yderligere symptom. De vigtigste manifestationer er blod i urinen og smerter i lænderegionen.\nDet er meget vigtigt at konsultere en læge så hurtigt som muligt, så en bestemt sygdom ikke giver komplikationer, som kan påvirke fremtidige mænds seksuelle funktion.\nMed overholdelse af visse regler kan mange sygdomme undgås, herunder testikel sygdom.\nAtleter kan rådes til altid at bære beskyttelsesudstyr, der kan forhindre skader under træning.\nFor seksuelt aktive mænd er det meget vigtigt at undgå ubeskyttet kontakt, som kan føre til infektion med kønssygdomme.\nVoksne mænd drager fordel af vaccination mod huder, da denne sygdom kan give en komplikation i form af infertilitet.\nMindst en gang om året bør du besøge en urolog for forebyggende formål.\nOverholdelse af disse enkle regler kan beskytte mænds sundhed.\nHvis der imidlertid var tegn på advarsler, blev testiklerne røde eller irritation opstod på de mandlige ydre kønsorganer, så bør man konsultere en læge for at forhindre komplikationer af testikelsygdom hos mænd.


VM 2018: Dansk landshold stolt af sine fans – Faceoff.dk\nDanmark tabte 4-0 til USA lørdag aften, men det skal ikke ødelægge en ellers glimrende start på VM med sejr over Tyskland og god stemning i og omkring Boxen i Herning.\nDet synes at være tankesættet hos den danske wing Nicklas Jensen, der er fuld af beundring over de mange tusinde fans, der støtter op om landsholdet i forbindelse med VM-kampene. Han har kun roser til overs for de rød-hvide supportere.\n– Det har indtil videre været fantastisk at spille på hjemmebane. Fansene har været fantastiske. Vi håber, det fortsætter i resten af turneringen. Det giver os energi. Vi er stolte af at have dem til at støtte os, sagde Danmarks nummer 17 efter nederlaget til USA.\nRent sportsligt var der ikke udbytte lørdag i Boxen, men danskerne leverede en god fight, lød vurderingen.\n– Det var en hård kamp. Vi vidste, at USA havde et stærkt hold. Jeg synes, vi kæmpede godt, og når først vi kommer bagud med et par mål til sådan et hold, bliver det svært. Men jeg føler, vi aldrig gav op. Vi spillede hockey i 60 minutter. Vi vidste, at vi skulle være aggressive og fysiske på dem. Hvis vi tog let på det, ville de køre os over, forklarede Nicklas Jensen.\nPhilip Larsen gav også ord på oplevelsen mod USA, og vanen tro havde han en fin analyse af begivenhederne.\n– Jeg synes, vi kommer godt ud. Det kunne være fint, hvis vi kunne holde dem fra nogle af chancerne, men sådan er det ikke. De scorede med det samme, når vi var lidt åbne bagude, lød det.\n– Jeg synes, Frederik stod en fantastisk kamp, han kunne ikke gøre det bedre. USA er skarpe, når de får chancerne. Vi vil gerne vinde hver eneste kamp uanset oddsene. Vi er konkurrencemennesker, så folk er bitre og frustrerede. Alt andet ville være forkert. Vi skaber chancer, men vi sætter dem bare ikke ind. Vi har en fem mod tre, og der skal vi helst score. Skal man slå USA, skal den sidde der.\nMads Christensen var ikke med mod USA som følge af en lower body-skade, og i løbet af matchen udgik Mathias Bau Hansen.\n– Vi vil helst ikke miste spillere, men det er en fysisk sport. Vi håber på, de kan være med hurtigst muligt. Vi vil gerne rulle på alle mand i kampene, sagde Philip Larsen.


Gulvafslibning Rughaven ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nStår du og mangler en gulvafslibing i Rughaven? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af gulvafslibing i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Rughaven. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Derefter skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de gulvafslibere i Rughaven, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig gulvafslibing i Rughaven, skal du blot trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at hurtigt beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du lade læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på gulvafslibing Rughaven allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på gulvafslibing Rughaven\nDer er mange grunde til, at du burde indhente tilbud på gulvafslibning i Rughaven. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi bruger nemlig kun de absolut bedste gulvafslibning i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige gulvafslibere Rughaven. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle gulvafslibere gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nGulvafslibning Stenløse Egedal\n← Gulvafslibning Mølhede\nMalermester Egerup Assens →


Videnskabsforedrag Århus universitets offentlige foredrag i naturvidenskab i BIS’koppen. – Bisserup\nVidenskabsforedrag Århus universitets offentlige foredrag i naturvidenskab i BIS’koppen.\nForedrag i BIS´koppen – “Den inderste kerne”\nTirsdag 9. november er der igen i BIS´koppen offentligt foredrag i naturvidenskab fra Århus universitet. Forfatter Lotte Kaa Andersen og geofysiker David Lundbek Egholm foredrager om emnet “Den inderste kerne”.\nDer er offentlig og gratis adgang og foredraget varer ca. 2 timer inkl. en pause midtvejs. Dørene åbnes kl. 1830 og lukkes kl. 1900, men kom i god tid. Drikkevarer kan købes. Gå ind på ofn.au.dk, hvor du kan læse mere om foredraget.\n5Jette Elverdam og 4 andre


Aktører og initiativer i udbudsverden - Udbudsportalen\nUdbudsverden i dag er meget anderledes end for bare 20 år siden. I dag kan der hentes viden om udbud mange steder. For det første har en række af de aktører, som startede med at beskæftige sig afgrænsede emner i relation til udbud, fået et mere generelt fokus. For det andet er der kommet flere aktører og initiativer til. Både branche- og interesseorganisationer samt offentlige myndigheder såvel som private virksomheder udarbejder vejledninger, indsamler erfaringer og giver gode råd i forhold til håndteringen af udbud. Somme tider tilgås udbudsområdet fra en specifik vinkel. Andre gange er der bare tale om generel udbudsvejledning. Somme tider er materialet målrettet og/eller forbeholdt en specifik gruppe. Andre gange kan alle hente inspiration og vejledning.\nStigningen i vejlednings- og inspirationsmaterialer gennem årene har uden tvivl været – er – til glæde for både indkøbere og leverandører, men det har også gjort udbudsverden lidt mere kompleks. Det kan være svært at gennemskue, hvor man finder hvad – og hvad der overhovedet er at finde. Nedenfor et forsøg på at give et overblik over de forskellige aktører og initiativer og hvad hver især bidrager med.\nAktører/initiativer, der har som primære formål at beskæftige sig med indkøb og/eller udbud.\nVi starter med os selv, den resterende rækkefølge er vilkårlig. Mener du at vi har overset en eller flere aktører, så giv os gerne et tip på post@udbudsportalen.dk\n• Udbudsportalen er et tværoffentligt initiativ med forankring i KL. Udbudsportalen skal bidrage til at udvikle og udvide markedet for offentlige serviceopgaver via praksisnære og let tilgængelige vejledninger/værktøjer og gennem understøttelse af erfaringsudveksling, vidensdeling og kompetenceudvikling. Udbudsportalen har en målgruppe, der tæller hele den offentlige sektor såvel som private virksomheder. Udbudsportalen udvikler løbende online-værktøjer, primært med et generelt fokus på udbud. Nogle værktøjer udvikles i samarbejde med andre aktører. Hjemmesiden fungerer endvidere som en ”elektronisk markedsplads” der tilbyder en samlet indgang til udbudsverden. Værktøjskassen indeholder således produkter fra andre aktører også. Du finder værktøjskassen her. Der bliver løbende publiceret indlæg på Udbudsportalen. Særligt skal ”Månedens kendelse”, som har fast plads på forsiden og forfattes af vores samarbejdspartnere, fremhæves. Udbudsportalen driver et fast udbudsnetværk af ordregivere, der mødes to gange om året i et internat. Du kan finde information om Udbudsnetværket her. Udbudsportalen kan kontaktes skriftligt såvel som telefonisk, men har ikke en hotline som sådan og yder ikke egentlig juridisk rådgivning. Der er fokus på praktikken. Generel information om Udbudsportalen finder du her.\n• Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er myndighed på udbudsområdet og står i spidsen af en lang række analyser af offentlig-privat samarbejde og juridiske vejledninger. Særligt skal nævnes ”Vejledning i udbudsreglerne”, der almindeligvis opfattes som hovedvejledningen på området. Du finder vejledningen i udbudsreglerne her eller via ”Ret og regler” her på siden.\nDu kommer til selve udbudssektionen på styrelsens hjemmeside via linket her\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen har endvidere ansvaret for Udbud.dk – den nationale annonceringsplatform og ”Bedre udbud” – et kampagnesite med fokus på at reducere transaktionsomkostninger i udbud.\nInformation om Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens opgaver på udbudsområdet finder du her\n• SKI – Staten og Kommunernes Indkøbsservice – ejes af staten og KL. SKI har til formål at samle indkøb på tværs af det offentlige både så udbudspligten bliver afløftet i fællesskab og der opnås stordriftsfordele. SKI udbyder og drifter forskellige typer af rammeaftaler som kommunerne henholdsvis staten kan anvende. Du kan se alle de aftaler, der er indgået her. SKI har endvidere stået i spidsen for et større arbejde med at indsamle, strukturere og analysere indkøbsdata for en lang række af landets kommuner. Du kan læse om arbejdet og resultaterne her.\nGenerel information om SKI finder du her\n• RFI – Regionernes Fælles Indkøb – er et samarbejde mellem regionerne, som understøtter deres fælles indkøb. RFI er en form for regional pendant til SKI. Du kan se kommende såvel som tidligere udbud her\nRFI anvender en procesmodel med vægt på dialog i deres indkøb og til inspiration kan du finde en beskrivelse af modellen og dens faser her\nDu kan læse mere om RFI her\n• IKA – Foreningen af offentlige indkøbere – blev dannet i 1985 med det formål dels at skabe et større fokus på den offentlige indkøbsfunktion, dels at etablere et fagligt fællesskab for de offentlige indkøbere. IKA’s mission er at professionalisere og sætte kurs for offentligt indkøb, herunder at være det foretrukne sted for kompetenceudvikling. Du kan læse mere om IKA her. IKA tilbyder kurser, webinarer, mentorordning og deltagelse i netværk/tænketanke. Du kan læse om de forskellige tiltag i forhold til vidensdeling her. På IKA’s hjemmeside kan du også finde kommenterede kendelser og skabeloner til brug for udbud af varer og tjenesteydelser samt numre på de hotlines IKA driver i samarbejde med nogle advokathuse. Du finder IKA’s udbudsværktøjer her. En del af IKA’s ydelser er forbeholdt medlemmer.\n• Rådgivningsenheden Statens Indkøb er en selvstændig enhed oprettet i et samarbejde mellem Økonomistyrelsen (ansvarlig for det statslige indkøbsprogram) og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen. Rådgivningsenheden har til opgave at understøtte tværgående vidensopbygning og yde konkret rådgivning til statslige institutioner. Du kan læse mere om Rådgivningsenheden her.\nRådgivningsenheden varetager rådgivningsopgaver og kurser, faciliterer forskellige netværk og mentorordninger og har endvidere en hotline. Du kan også finde værktøjer på rådgivningsenhedens hjemmeside, fx skabeloner, som frit kan anvendes – hvis man er ansat i staten. Du finder skabelonerne her\nInteresse-/erhvervsorganisationerne og fagforbund om indkøb og udbud\nPå interesse- og erhvervsorganisationernes hjemmesider finder du primært strategier, retningslinjer, anbefalinger eller andre politiske tilkendegivelser på udbudsområdet. Men der er også værktøjer og egentlige vejledninger imellem, som kan bidrage eller inspirere til arbejdet med udbud og tilbud. I nogle tilfælde vil det dog være forbeholdt medlemmer.\nDu finder de forskellige organisationers udbudssektionen via de links, der er indsat nedenfor.\nAdvokatsamfundet om indkøb og udbud\nFlere advokathuse tilbyder gratis gå-hjem-møder eller lignende og det er heller ikke unormalt at man kan få lov til at stille kortere spørgsmål via en hotline uden beregning. En par af advokathusene har endvidere udviklet nogle værktøjer og/eller vejledninger på udbudsområdet, der i vidt omgang ligger til fri afbenyttelse.\nHorten Advokatpartnerselskab tilbyder virtuelle online kurser og netværksmøder og har en døgnåben hotline. Selskabet har endvidere udviklet en række digitale værktøjer, bl.a. en udbudsplatform (udbuddet.dk) og nogle værktøjer/vejledninger til download, fx Ratiomodellen til tilbudsevaluering. Diverse informationer og materialer på udbudsområdet er samlet her\nAdvokatfirmaet Poul Schmith servicerer et elektronisk udbudssystem (Digitale Udbud) og en række andre digitale værktøjer, som du finder her. Information om ”Forum for Kontrakter og Udbud” som er et gratis netværk for offentlige indkøbere finder du her. En generel indgang til udbudsområdet får du her.\nHjulmandkaptain faciliterer et udbudsnetværk for ordregivere og tilbudsgivere og udgiver løbende webseminarer og podcast. Udbudsområdet er samlet her.\nBech Bruun har lanceret et elektronisk udbudssystem (Udbudssystemet.dk) som du finder her\nDLAPiper inviterer jævnligt til seminarer og lignende på udbudsområdet. Du kan følge med her\nNørgaard Piening Advokater afholder løbende kurser på udbudsområdet. Du kan følge med her\nPublicure Advokatfirma har en hotline som du kan finde kontaktdata på her\nFor en god ordens skyld skal det nævnes at der ligeledes er en række aktører der beskæftiger sig med indkøb eller udbud fra en specifik vinkel, fx bæredygtighed eller innovation. Det gælder eksempelvis Sekretariatet for Grønne Indkøb, der betjener to initiativer under Miljø- og Fødevareministeriet: Forum for Bæredygtige Indkøb og Partnerskab for Offentlige Grønne Indkøb. Eller Gate 21, som er et partnerskab, der beskæftiger sig med offentlig-privat innovation.\nEn gennemgang af disse aktører og initiativer må følge på et andet tidspunkt.


PR bureau bruger 10 års jubilæum til at opruste - Bureaubiz\nPR bureau bruger 10 års jubilæum til at opruste\n14. marts 2011 0 kommentarer\nDet aarhusianske kommunikationsbureau, Protekst, ansætter to nye kommunikations-konsulenter, der skal imødekomme en stigende efterspørgsel efter PR- og kommunikationsydelser.\nPå 10-års dagen for virksomhedens eksistens, nemlig den 1. april 2011 starter Jane Skovbo som kommunikationskonsulent i Protekst. Hun skal beskæftige sig med en bred vifte af opgaver inden for både intern og ekstern kommunikation.\nJane Skovbo har erfaring fra en lignende stilling i kommunikationsvirksomheden Kommagent, som hun også er medejer af.\nHos Kommagent har Jane Skovbo haft særligt fokus på at rådgive om og producere nyhedsbreve og webtekster.\nJane Skovbo er uddannet cand.ling.merc. i virksomhedskommunikation fra Handelshøjskolen i Aarhus.\nOgså Anne Randbo Back er ny kommunikationskonsulent i Protekst. Hun startede dog allerede 1. februar.\nHun får opgaver inden for blandt andet redaktionel kommunikation, kampagner, analyse og journalistik.\nAnne Randbo Back har erfaring som kommunikationsrådgiver fra kommunikationsbureauet Jøp, Ove & Myrthu. Her var opgaverne blandt andet branding, kampagner, projektledelse, tekstforfatning og rådgivning.\nAnne er uddannet cand.mag. i nordisk sprog og litteratur og engelsk fra Aarhus Universitet og University College London.


Beskrivelse af Learning Management System (LMS) - samarbejdsplatform | Demonstrationsskoleprojektet - Udvikling af det 21. århundredes kompetencer\nEt Learning Management System eller LMS er et kommunikationssystem, som bliver brugt til undervisning. I skolen bruges LMS allerede til at håndtere administration, information og kommunikation imellem en række centrale aktører i og rundt om skolen: lærere og pædagoger, eleverne, skoleledelse og forældre. Skoleintra er et eksempel herpå.\nI IDDL-projektet skal brugen af LMS eller LMS-lignende systemer understøtte lærere og elever i at videndele, kommunikere og navigere i forskellige undervisningsforløb. Vi vælger derfor bredt at anvende begrebet ”samarbejdsplatform” – også selv om det for den enkelte skole kan være en kombination af forskellige systemer. Det betyder ikke noget for indsatserne i IDDL, hvilket eller hvilken kombination af løsninger, den enkelte skole vælger. Fokus er på de funktioner, som systemet skal understøtte (videndeling, kommunikation, navigation og refleksion).\nFormålet med at inddrage en samarbejdsplatform i IDDL er at understøtte en differentieret undervisning med produktionsforløb og (i fase 3) projektorienterede forløb ved at:\nGive adgang til ressourcer:\nSemantiske læremidler: tekster, film, billeder (faglige genstande) som eleverne skal bruge.\nFunktionelle læremidler: de digitale værktøjer, som eleverne skal bruge i deres arbejdsproces. I anden fase er der fokus på videoproduktion. Det er derfor vigtigt at eleverne har et overblik over hvilke værktøjer, de kan/ skal bruge i deres produktionsforløb.\nDidaktiske læremidler: Læremidler, der fortæller eleven hvad han/hun skal, hvorfor og hvordan og som støtter elevens arbejdsproces. Eksempelvis en undervisningsportal – eller didaktiske delelementer som opgaveark, storyboards og lignende.\nMuliggøre kommunikation – både mellem lærer og elever, eleverne imellem og med elever, lærere og forældre uden for klasserummet (fx publicering af film)\nStøtte metarefleksion og evaluering\nBrugen af samarbejdsplatformen er en måde at synliggøre og eksplicitere didaktiske valg for eleven. Det drejer sig ikke om at læreren skal designe undervisningsforløb og gøre ressourcer tilgængelige, så eleverne kan være selvkørende, og læreren i princippet er overflødig. Læreren er stadig utrolig vigtig, men pointen er at læreren ved brug af en samarbejdsplatform i højere grad kan koncentrere sin indsats om forberedelsen og understøttelsen af elevernes arbejdsproces frem for fx at skulle gentage de samme informationer mange gange. Brugen af samarbejdsplatform kan gøre det muligt for de enkelte elever og grupper af elever at arbejde i forskellige tempi og ad forskellige veje mod det samme mål.\nDet handler om at synliggøre og strukturere for eleverne, så alle elever kan deltage – uafhængigt af hvilken form for stillads de har brug for, og om de har brug for meget eller lidt struktur. Læreren kan på den måde hjælpe eleverne med at navigere i deres arbejdsproces.


Manual Philips Viva Collection HD2061 (6 sider)\nEN - 6 EN - 2\nHar du et spørgsmål om Philips Viva Collection HD2061 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her. Giv en klar og omfattende beskrivelse af problemet og dit spørgsmål. Jo flere oplysninger du giver om dit problem og dit spørgsmål, jo lettere er det for andre Philips Viva Collection HD2061 ejere at svare korrekt på dit spørgsmål.\nOm Philips Viva Collection HD2061\nSe manualen til Philips Viva Collection HD2061 her gratis. Denne vejledning hører under kategorien Mælkeskummere og er blevet bedømt af 1 personer med et gennemsnit på en 7.5. Denne manual er tilgængelig på følgende sprog: Engelsk. Har du et spørgsmål om Philips Viva Collection HD2061 eller har du brug for hjælp? Stil dit spørgsmål her\nPhilips Viva Collection HD2061 specifikationer\nVægt 2390 g\nNedenfor finder du de hyppigst stillede spørgsmål om Philips Viva Collection HD2061.\nHvad er vægten af Philips Viva Collection HD2061?\nPhilips Viva Collection HD2061 har en vægt på 2390 g.\nEr brugsanvisningen til Philips Viva Collection HD2061 tilgængelig på Dansk?\nDesværre har vi ikke brugsanvisningen til Philips Viva Collection HD2061 tilgængelig på Dansk. Denne brugsanvisning er tilgængelig på Engelsk.


Hvad får du for pengene ved en boligadvokat i Horsens? - nytomhuse.dk\n16. september / Cecilie Mortensen boligadvokat\nHvis du tænker, at det kan være en pebret fornøjelse at opsøge og bruge en advokat, så er du nok langt fra den eneste. Når det så er sagt, så behøver det langt fra at være sådan. Lad os derfor også prøve at gøre det tydeligt, hvad du får for pengene ved at benytte dig af en boligadvokat. Der bliver nemlig solgt og købt boliger som aldrig før, og derfor er det ekstra relevant at trække på en boligadvokat under handlen. Prøv bare at læse med her.\nDette kan du forvente at få for pengene ved en boligadvokat\nNår du tager fat i en boligadvokat, så er der selvfølgelig hjælp at hente til mange forskellige dele af en bolighandel. Det kan være, du ønsker en komplet gennemgang af købskontrakten, måske ønsker du hjælp til at forhandle om det, der står i kontrakten, måske har du brug for hjælp til at udarbejde og tinglyse skødet eller måske noget helt fjerde. Dette er nemlig kun et lille udpluk af de opgaver, som en boligadvokat kan hjælpe dig med.\nNoget af det vigtigste, der skal fremhæves omkring en boligadvokat er, at du får en sparringspartner, som har dine interesser, og som kan hjælpe med at fremhæve dele ved den kommende handel, du bør forhandle om eller være opmærksom på. Og lige præcis dette kan være utrolig værdifuldt for dig. Det kan nemlig betyde, at du er bedre klædt på til at sætte din underskrift, og det er ikke usandsynligt, at du kommer til at spare penge ved at følge boligadvokatens råd.\nRæk gerne ud til boligadvokathorsens.dk\nNår du skal finde en boligadvokat, der kan komme dig til assistance, så ræk gerne ud til boligadvokathorsens.dk. Ved boligadvokathorsens.dk vil du opleve, at der er ekstra god hjælp at hente, fordi du kommer i erfarne og professionelle hænder.


BLUE-DL 66 RUND GU10 KIP - Elmaterial A/S\nEl artikler, Billig VVS + Billig elmateriel - ... Belysningsarmaturer Downlight indbygning 230V Downlights direkte i isolering 230V BLUE-DL 66 RUND GU10 KIP\nvælg type priser fra DKK 99,00\n(Vælg indlæg) hvid sort chrom messing Alu\nBLUE-DL Ø87/H66mm, rund, kipbar, skruer eller fjedre fastgørelse, 5 pol. tilslutning, GU10 (leveres uden), ISO, mathvid STANDARD\nTil denne downlight kan tilkøbes tætningsring (5704026000086) til brydning af dampspære, så armaturet bliver 100% tæt.\nDenne downlight er kipbar 25°. Må indbygges direkte i isolering\nUdskæringsmål - "Hulmål": 76 mm\nIndbygningsdybde: 66 mm\nMontering: Indbygget i loft\nTilslutning: Min. 70° kabel\nTerminaler: 5x2,5 mm² mm²\nArmaturet leveres inkl. lyskilde: Nej\nLyskilde type: Par16\nWatt pr lyskilde: Max 7W LED W\nSpænding: 230V V\nFælles adgangsveje: 650 °C - 30 s °C\nAfdækning for Ø83 lampeudtag hvid\nAFDÆKNING F Ø83 SIDEINDGANG HVID\nvælg type priser fra DKK 23,00 *\nFORFRADÅSE EURO VINDTÆT DYB\nKIPRELÆ 8-230VUC 1S 16A DÅSE\nDÅSE GRÅ 3X1,5 MODUL FORFRA\nFUGA/OPUS66 FJEDER T/TRYK- OG TRÆKAFBRYD\nGennemse også disse kategorier: Downlights direkte i isolering 230V, Elmaterial.dk, Kampagneprodukter


Det har slet ingen hast for dem som tror - Historiecenter Dybbøl Banke\nDu er her: Start1 / Hvad tilbyder vi?2 / Undervisning3 / Det har slet ingen hast for dem som tror\nEt undervisningsforløb om national identitet og historiebrug\nHvordan reagerer du, når din identitet bliver sat under pres?\nDet var virkeligheden for de dansksindede i Slesvig 1864-1920. I 56 år under tysk styre forsøgte de dansksindede at fastholde deres nationale identitet, men under fortsat større pres fra de tyske myndigheder. Hvor langt er du villig til at gå for din danske identitet?\nForløbet ”Det har slet ingen hast for dem som tror” handler om Sønderjylland under tysk styre 1864-1920 og genforeningen 1920. Efter en kort introduktion til 1864 går vi over på Dybbøl Mølle og taler om tiden 1864-1920. Via en række dilemmaer skal eleverne forholde sig til både deres egen identitet og til livet som mindretal.\nOg når vi nu alligevel er på Dybbøl Mølle – det berømte danske symbol – arbejder vi også med emnet historiebrug og ser på, hvilke elementer af dansk historie og kultur der blev brugt til at fremme den danske sag.\nEleverne skal forholde sig til, hvorvidt upopulære symboler må fjernes, et spørgsmål hvor svaret ikke altid er sort eller hvidt.\nForløbet afsluttes i Kongeskansen, hvor vi arbejder med genforeningsfesten 11. juli 1920. I skal derfor huske jakke og fornuftigt fodtøj … og jeres mobiltelefon.\nFør forløbet skal klassen gennemgå noget forberedelsesmateriale, svarende til en undervisningstime, og lære første og sidste vers af ”Det haver så nyligen regnet”.\n45 kr. pr. elev/lærer\nOp til 28 elever eller efter aftale.


Liveshopping: Vi går live som aldrig før - Jonathan Bräuner Delfs - Iværksætter Debatten Amino\nAmino.dk Blogs Ekspertblogs Jonathan Bräuner Delfs Liveshopping: Vi går live som aldrig før\nLive salg på sociale medier har taget fart under lockdown. Især tøjbutikker har været firstmovers og flyttet handlen ud på nettet. Måske mere af nød end af lyst i første omgang, men det har vist sig at give rigtig god mening.\nCorona har på godt og ondt skubbet os ud af komfortzonen og sat ekstra fut i interessen for live shopping. Selv svigermors garnbutik har fundet vej til det der internet.\nHar du en lille butik i gågaden uden webshop, så kan live salg på sociale medier give dig adgang til langt flere kunder, end du har plads til i butikken. Har du en veletableret webshop, kan live salg være vejen til at skabe større relation og dermed styrke loyaliteten i din kundekreds.\nBliv klogere på live salg her. Opdag de største fordele og få hjælp til at komme i gang.\nHvad er live salg?\nLive salg er kort fortalt en hybrid af fysisk og digitalt købmandskab. Det bedste fra to verdner.\nLive-video med realtime-salg.\nEn kombination af personlig betjening og faglig rådgivning fra den fysiske butik med rækkevidde og tilgængelighed fra digital handel.\nVi kommer ikke udenom at indarbejde sociale medier i salgsstrategien. Det skib kan du lige så godt hoppe på med det samme.\nMed live salg får du en ny salgskanal, som øger totaloplevelsen for dine kunder.\nDu kender dine kunder bedst. Måske har de brug for rådgivning i forbindelse med et køb. Måske reagerer de positivt på overraskelser. Måske er den visuelle formidling vigtig for dem.\nLive salg giver altid en stærk kundeoplevelse, fordi du ”træder ind” i stuen og kan reagere på feedback med det samme.\nSå udover øget omsætning, synlighed og rækkevidde er live salg også det personlige touch, som styrker relationer og loyalitet. That´s the fuzz.\n5 trin til at komme i gang\nVirker det uoverskueligt at komme i gang med live salg? Mange gange handler det om at turde give det et skud. Prøv det af. Det værste der kan ske, er at du lærer noget nyt og får lov til at prøve igen.\nTip: Hav en hjælper ved hånden de første gange. Det kan være hvem som helst. Bare en, som kan fikse ting og sager undervejs, så du kan koncentrere dig om at interagere med kunderne på skærmen.\nBrug de 5 trin her som din to-do. Så er du i gang.\nVælg den sociale platform, som dine kunder er på.\nForbered produkter til demonstration.\nFind et uforstyrret sted, med godt lys og god internetforbindelse.\nHav link klar til produktkøb.\nNår live auktionen er slut, skal der følges op på kommentarsporet, skrabes penge ind og sendes varer afsted. Du kan sagtens starte helt manuelt, hvis du lige skal se, om det er noget for dig. Men hvis du bliver glad for det og kunderne bider på, kan du få brug for hjælp til at håndtere den administrative del, så du ikke mister overblikket og falder igennem på kundeoplevelsen.\nI takt med at live shopping er vokset, er teknologien omkring den populære salgskanal i skarp udvikling. Flere steder udvikles robotter, som holder styr på bl.a. bestillinger, betalinger, forsendelser osv. ved live-salg på sociale medier.\nGør det, du er bedst til og får mest energi af – og udlicitér resten. Det kommer du længst med.


Beskytter.dk — Beskyttelsesglas til iPhone For Kun 79 kr.\nUndgå dyre reparationer til din iPhone\nBeskytter din iPhone uanset, hvor du er.\nDu kan ikke undvære beskyttelse til din iPhone\nEt beskyttelsesglas er en nem og effektiv skærmbeskytter til din telefon. Det lette materiale gør underværker, når uheldet først er ude. Taber du noget på din iPhone eller taber du den på gulvet, så tager det hærdede glas imod de knubs, der måtte følge med uheldet.\nVores beskyttelsesglas beskytter din skærm mod skader og ridser. Derudover skal du ikke være bekymret for, at brugervenligheden forringes, da beskyttelsesglassene er 100% gennemsigtigt. Montering af vores glas nedsætter ikke funktionaliteten på din iPhone og designet bliver heller ikke påvirket af glasset. Vores mission er, at præsenterer den bedste kvalitet til de skarpeste priser og give dig de bedste forudsætninger for at beskytte din mobiltelefon.\nHelt fra begyndelsen har vi hos Beskytter.dk haft fokus på, hvordan vi bedst muligt kan tilbyde den mest optimale løsning til at beskytte din iPhone. Beskyttelsesglas er vores primære produkt, og vi har gjort meget for at sikre, at vores kunder får de mest fordelagtige priser. Priserne i de fysiske butikker er helt urimelige, og vi har derfor minimeret vores omkostninger for at tilbyde vores kunder nogle attraktive priser.\nSe udvalget hos Beskytter.dk\nSe kurv “Beskyttelsesglas – iPhone 7” er blevet tilføjet til din kurv.\nVores Glas er super nemme at sætte på\nVelkommen til Beskytter.dk\nHvis du ønsker at beskytte din mobil og spare penge på dyre skærmreparationer, så er du kommet til det helt rette sted. Siden 2012 har vi været med til at beskytte iPhones og vi brænder for at få de bedste priser og den bedste kvalitet til netop din mobil. Du lige her…\nLæs historien om os\nFind et beskyttelsesglas der passer til din telefon\nVi har covers til udvalgte modeller til gode priser\nBeskyttelsesglas iPhone 11\nGå direkte til iPhone 11 beskyttelsesglas\nBeskyttelsesglas iPhone X\nGå direkte til iPhone X beskyttelsesglas\nLav pris – men høj kvalitet!\nVi har kvalitetstestet utallige mærker af beskyttelsesglas for at finde frem til det produkt med den kvalitet, som vi mener, er den bedste for vores kunder. Én ting vi kan garantere vores kunder er, at når de bestiller glas hos os, så er det til fordelagtige priser og med kvaliteten i top!\nEr du også træt af at betale vanvittige priser på reparation af din skærm, fordi du ikke beskytter din i Phone? En reparation af en iPhone XS Max koster 4.942,25 kr. hos Apple. Et beskyttelsesglas fra Beskytter.dk koster kun 79 kr. Med andre ord har du altså råd til at købe 62 glas til iPhone for samme pris. Det er derfor ikke underligt, at vi hos Beskytter.dk absolut opfordrer vores kunder til at købe beskyttelsesglas til deres mobiler. Hvis dit beskyttelsesglas går i stykker, kan du blot bestille et nyt. Vores beskyttelsesglas er super lette at montere. Vi har lavet en monteringsvejledning, som du kan finde lige her!


Danske katastrofer - Holstebro Folkeuniversitet\nHome Slides Danske katastrofer\nOnsdag d. 19. januar 2022. Historien viser, at danskerne absolut ikke har været forskånet for katastrofer. Historikeren Rasmus Dahlberg fortæller om en række af de katastrofer, der gennem det seneste århundrede har ramt Danmark og Vestjylland, bl.a. skypumpen i Holstebro og færgen Skageraks forlis.\nKlosterhaven - 27. oktober 2021. Står man en sommerdag i klosterhaven på Øm får man måske en lille fornemmelse af stemningen i munkenes have dengang i middelalderen. Sollysets flimren i blade og blomster, biers fredfyldte summen samt duftene fra blomster og jord er sammen med at skabe en sanseoplevelse.\nKriminelle aner - 28-10-21 Hvordan får man færden af kriminalitet eller retsager i slægten? Efter en mere teoretisk gennemgang af retsinstanserne og fortidens lovgrundlag giver Ulrich nogle eksempler fra sin egen slægt, fra løsgængeren til den ærlige slave.\nDet arabiske Forår – 10år efter - 4. november 2021. Mellemøstens ”enfant terrible”, den iranske ayatollah Ali Kha-menei har været ”Forårets” mest destruktive aktør. Samtidig med at han udkæmper en multilateral krig mod henholdsvis USA, Israel og Saudi-Arabien gennem Revolutionsgardens a-symmetriske krigsførsel, stabiliserer han indenrigspolitisk magtbalancen mellem regimets regerende eliter.\nNeandertalerne i nyt lys - 10. November 2021. For cirka 30.000-40.000 år siden uddøde menneskets nære slægtninge, neandertalerne. De forsvandt fra jordens overflade efter at have være en del af det Eurasiske landskab i mere end 300.000 år.\n”Det arabiske Forår – 10 år efter” - 18. november 2021. Fra oprindeligt at have været rollemodel for landene i ”Det a-rabiske Forår” med den moderat-muslimske AKP-regering, æn-dredes landets Mellemøststrategi sig efter al-Sisis militærkup i Ægypten og i særdeleshed efter det fejl-slagne kupforsøg mod Tyrkiets præsident Erdogan i 2016.\nVestjyllands Kloge Folk og deres brug af planter og magi - 24. november 2021. Kloge Folk fra Holstebroegnen var kendte for deres brug af medicinplanter og magi i 1800-tallet. De videreførte på forskellig vis en tradition for sygdomsbehandling, som har spor langt tilbage i dansk og europæisk historie – og som i et større perspektiv også er forbundet med andre folkeslags urgamle traditioner for at bruge shamaner, medicinmænd og andre former for healere.\nKvindernes verden – hjemmene på Hjerl Hede - 8. december 2021. I foredraget udfolder journalist og forfatter Helle Juhl nogle kvindeskæbner fra hjemmene på Hjerl Hede. Fra 1600-årenes svenskekrige til de kriseramte 1930’ere. En medrivende tidsrejse i ord og billeder gennem 300 års kvindeliv.\nDanske katastrofer - 19. januar 2022. Historien viser, at danskerne absolut ikke har været forskånet for katastrofer. Historikeren Rasmus Dahlberg fortæller om en række af de katastrofer, der gennem det seneste århundrede har ramt Danmark og Vestjylland, bl.a. skypumpen i Holstebro og færgen Skageraks forlis.\nKinas århundrede - 23. januar 2022. ”Jørgen Delman vil belyse hvordan Kinas ”Belt and Road Initiative” (BRI) er skruet sammen, hvad der driver det og hvorfor det er vigtigt for Kina. Hvilken betydning har BRI for samarbejdslandene og for menneskerettighederne.\nArkæoastronomi - 2. februar 2022. Oldtidens mennesker havde helt den samme himmel over sig, som vi har i dag, og var ligeledes nysgerrige på, hvad der mon var derude. Deres observationer og forestillinger om himmelfænomener studeres i dag i det tværfaglige felt 'arkæoastronomi', baseret på arkæologiske udgravninger, bygningsmonumenter og deres astronomiske betydning.\nKvindernes verden – hjemmene på Hjerl Hede


Navlebeskuende - politiken.dk\nGlobaliseringsråd er alt for provinsielt\nLeder 16. mar. 2006 kl. 00.01\nSOM EN NY variant af den politiske selskabsleg 'at lukke dampen ud af debatten' har statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) valgt i dag at lancere regeringens over 300 forslag, før Globaliseringsrådet selv får mulighed for at offentliggøre sine anbefalinger i begyndelsen af næste uge - stik modsat det bizarre forløb i december, hvor Anders Fogh valgte at skyde Velfærdskommissionens samlede rapport ned få timer efter offentliggørelsen. Resultatet er dog det samme: Før debatten overhovedet er kommet i gang, har regeringen valgt at forlade sig på sin egen mavefornemmelse.\nI lige netop Globaliseringsrådets tilfælde kan kortslutningen imidlertid vise sig at være godt det samme. Trods det internationalt klingende navn er Globaliseringsrådet nemlig sammensat af lutter danske mænd og kvinder, og i modsætning til Velfærdskommissionen domineret af gråsprængte repræsentanter fra Danmarks mange veletablerede lobby- og interesseorganisationer. I virkeligheden er Globaliseringsrådet således et lokalråd bestående af 'the old boys network'.\nDesværre har VK-regeringen ikke haft mod til at hive internationale eksperter ind i selve rådet og har derfor heller ikke fået et uhildet og udefrakommende blik på de enorme udfordringer, som det danske samfund står over for i en stadig mere sammenvævet verden. Ganske vist har der været nogle få internationale eksperter på gæstevisit til møderne, men slet ikke i et omfang, der berettiger navnet Globaliseringsråd.\nMANGE AF de forslag, der allerede har set dagens lys - ikke mindst på uddannelses- og universitetsområdet - virker umiddelbart tiltrængte og fornuftige. Alligevel må det konstateres, at VK-regeringen endnu ikke har formået at fremlægge en tilstrækkeligt overbevisende og systematisk dokumentation for idéerne. Globaliseringsrådets hemmelige debatter kan og bør derfor ikke danne grundlag for større reformer af hverken folkeskolen, universiteterne eller arbejdsmarkedet.\nI stedet for at handle reformtiltag af med lobby- og interesseorganisationerne, er der således brug for, at der snarest muligt nedsættes en folkeskolekommission og en ny universitetskommission, hvoraf mindst halvdelen af medlemmerne skal være udlændinge. Uddannelsessystemet er for vigtigt og dyrebart til at blive overladt til danske lobbyister alene.


Bib*Forum nr. 4, 2007 by Gentofte Centralbibliotek - Issuu\nTema: Lokalhistorie – Formidling, brugerinddragelse og organisation z Knickers, knæstrømper og fletninger z LOFO 2.O – lokalhistorien på nettet z Made in Hillerød – industrihistorie på nettet z Levende formidling. Lokalhistorie på film z Når arkivet flytter hjemmefra Brugernes ideer Når generationsskiftet banker på Det mentale rum og forandringsprocesser Alle taler om det – vi gør noget ved det... det der med brugerinddragelse! PR for e-ressourcer – hvad sker der nu?\tNye faglige profiler 3XO\nIndhold Leder.......................................................................................................... 4 Brugernes ideer .......................................................................................... 6\nTema: Lokalhistorie – Formidling, brugerinddragelse og organisation Knickers, knæstrømper og fletninger ....................................................... 8\tLOFO 2.0 – lokalhistorien på nettet ......................................................... 10 Made in Hillerød – industrihistorie på nettet ............................................ 12 Levende formidling. Lokalhistorie på film ................................................ 14 Når arkivet flytter hjemmefra . ................................................................ 16\nNår generationsskiftet banker på ................................................................. 18 Det mentale rum og forandringsprocesser .................................................... 20 Alle taler om det – vi gør noget ved det... det der med brugerinddragelse! ..... 22 PR for e-ressourcer – hvad sker der nu? ....................................................... 23 Nye faglige profiler...................................................................................... 24 3X0............................................................................................................. 26\nLeder Af afdelingsleder Jens Vincents, Høje-Taastrup Kommunes Biblioteker, jensvi@htk.dk\nInternettet har også givet lokalhistorien nye muligheder for formidling og brugerinddragelse. Er man ikke helt opdateret på dette felt, er der mulighed for at blive det, for dette nummer af Bib·forum stiller skarpt på lokalhistorien. Portalværktøjet LOFO2.0 stiller en teknik til rådighed, så et samarbejde mellem arkiver, biblioteker og museer kan effektiviseres og fokus kan lægges på formidlingen. Artiklen om Hillerøds industrihistorie viser netop, hvordan LOFO.2.0 er blevet anvendt som formidlingsplatform. Desuden fortæller artiklen,\ntion til den videre proces med at integrere de nye medarbejdere i organisationen fra Gentofte Bibliotekerne. Her er Plan B – borgernes bibliotek sat i gang. Her arbejdes bl.a. med mentale processer, der skal skabe bevidsthed om kommunikationen og forskellige iagttagelsespositioner Kendetegnende for dette nummer af Bib·forum er, at brugerinddragelse indgår i flere artiklerne. Efterårets flagskib på denne front må siges at være Vores Bibliotek, som naturligvis også får sin plads. Banneret med Vores Bibliotek har prydet\nnavn indsat med en udtalelse om, at de bedste ideer skulle omsættes til konkret handling. Og at vi på bibliotekerne gerne ville sikre, at vi bruger kræfterne på dét, vores brugere er interesserede i. Kampagnen for Vores bibliotek faldt direkte sammen med en lokal politisk beslutning om at åbne en ny biblioteksafdeling i Taastrup. Min umiddelbare tanke var, at pressematerialet i lidt for høj grad kunne sammenkædes med processen med at indrette dette nye bibliotek. Og kunne eller\nførste omgang tøvede med at afsende denne pressemeddelelse. Pressemeddelelsen blev afsendt. Efterfølgende kan min tøven opfattes som en overreaktion og måske et symptom på, at jeg som biblioteksmedarbejder endnu ikke er klar og har vilje til den brugerdrevne innovation, sådan som John Nørskov Hansen udtrykte det i et af årets tidligere numre af Bib·forum. Det interessante er, at der i disse år pilles ved strukturer og styringsformer, som tidligere sam-\nhvordan biblioteket kan have en central koordinerende rolle i lokalhistoriske projekter. Fra det personalemæssige felt berettes fra HvidovreBibliotekerne om, hvordan et generationsskifte kan håndteres. I stedet for at ansætte drypvis blev en anden strategi valgt, så 5 bibliotekarer blev valgt i samme ansættelsesproces. I processen indgik bl.a. den væsentlige gevinst, at en bred analyse af arbejdsopgaver og områder gik forud. HvidovreBibliotekerne kan muligvis hente inspira-\nmange bibliotekers hjemmesider de seneste måneder, også her i regionen. Artiklen omtaler en række af de forslag, der er kommet fra brugerne og der nævnes det interessante aspekt, at Vores Bibliotek giver mulighed for at komme i kontakt med de borgere, der kender os, men ikke bruger biblioteket. I Høje-Taastrup Kommune har vi også gjort opmærksom på Vores bibliotek og anvendt den medfølgende pressemeddelelse. Her fandt jeg mit\nville vi overhovedet honorere brugernes ønsker, hvis de for alvor ”greb magten” via Vores bibliotek. Faktisk havde vi ikke fået nogen udmelding om, hvilke forventninger, der fra politisk hold er til den nye afdeling, hvad den skal indeholde, hvilke services skal den tilbyde osv. Mine overvejelser gik på, om et lokalt engagement i Vores bibliotek kunne kortslutte de traditionelle politiske og administrative beslutningsgange, som normalt følges i en sådan proces. Jeg indrømmer, at jeg i\nlede magt og indflydelse i bestemte institutioner og kanaler. Vi skal selvfølgelig ikke love borgerne en indflydelse, vi ikke kan holde, men jeg opfatter, at det demokratiske rum bliver udvidet i kraft af de brugerinvolverende tiltag vi ser i disse år, og derfor skal vi bestemt også hilse Vores bibliotek velkommen.\n- brugernes idéer på www.voresbibliotek.dk\nAf afdelingsleder Rebekka Kinimond Carlson, HvidovreBibliotekerne, rkc@hvidovre.dk og udviklingschef Thomas Angermann, Gentofte Bibliotekerne, than@gentofte.bibnet.dk\nman altid at få svar tilbage, der ikke er særligt anvendelige. Men faktum er i sidste ende, at hvis man ikke spørger, så finder man aldrig ud af, hvad der gemmer sig af ideer og tanker derude, hvor de er – brugerne. Så vi gik i gang, velvidende at en del af det, vi ville få igen, ikke ville være direkte praktisk anvendeligt eller radikalt anderledes.\nVoresbibliotek.dk er et forsøg på at inddrage andre end biblioteksfolk i debatten om, hvad der skal ske med de danske folkebiblioteker i fremtiden. Sitet blev oprettet som et delprojekt under Brugernes Bibliotek; det blev søsat d. 1. oktober, 2007, og lukkes efter planen ned igen d. 1. januar 2008. Formålet med sitet og projektet bag er at få de folk i tale, der er aktive i det digitale rum, uanset om de er biblioteksbrugere eller ej. Kernekunderne har vi let ved at få fat på, men dem, der ikke bruger os så meget, er sværere, og det er blandt andet dem, som vi forsøger at indfange med dette initiativ. Hvis vi skal overleve som institution, skal vi sikre os, at der er brug for os også i fremtiden, og derfor er vi nødt til at finde ud af, hvad folk gerne vil bruge bibliotekerne til.\nsvært – og det kan man jo egentlig ikke fortænke dem i.\nbogsamlinger rundt omkring på caféer og deslige. Forslaget udvides i kommentarerne til at også at omfatte materialer til levering på en café eller andet sted af relevans. ”Brugerne Bestemmer” går ud på at lade brugerne bestemme indkøbet af bibliotekets bøger. På mange måder kan man sige at biblioteket langt hen ad vejen allerede er styret af efterspørgsel og dermed brugerindflydelse, men det kan være at denne indflydelse skal være mere klar og måske endda gentænkes som et koncept. Idéen ”Digitalisering af alle danske bøger” er udtryk for bibliotekernes hensynende rolle i copyright-debatten. En bruger mener at biblioteket burde stå bag sådan et arbejde. Idéen er interessant, fordi den sætter fokus på biblioteket som aktiv spiller i en teknologisk udvikling. Vi har fået afprøvet en teknisk platform, der kan bruges til denne type undersøgelser. Vi har fået eksemplificeret, at vi ikke altid er gode nok til at fortælle om, hvad vi kan. Det vidste vi sikkert godt, men det er sundt at blive mindet om det. Så længe vi kun taler med folk på biblioteket, så får vi aldrig fat i dem ude omkring, der generelt er positivt stemt over for folkebibliotekerne, men som bare aldrig bruger dem selv. De ved jo ikke, hvad de kan bruge os til, og det er op til os at komme ud, hvor de er og fortælle dem om det. Vi kan også se, at for dem, der kigger udefra og ind, er der masser af ting, der ikke er så selvfølgelige eller faste, som vi måske selv går rundt og tror. Der skal bibliotekerne måske også til at tegne sig lidt skarpere i debatten, så offentligheden kan se, at det er deres side, vi er på.\nIdeerne sætter spot på bibliotekernes (manglende) markedsføring Forslagene sætter også spot på det faktum, at folkebibliotekerne generelt ikke er så gode til at reklamere for de tilbud, de rent faktisk har. Mange brugere efterspørger tilbud såsom undervisning. ”lej en bibliotekar”, og læseklubber – noget der findes rigtig mange steder i landet, men som ikke altid er så synlige, når vi skal fortælle om, hvem vi er, og hvad vi kan.\nHvad har vi fået ud af projektet indtil nu? Brugernes ideer deler sig i to overordnede katagorier Der er de forslag, der går rigtig meget på det traditionelle bibliotek; rummet, bøgerne, læseklubber og undervisning. Så er der de forslag, der går primært på de muligheder, der ligger i det digitale. Alting skal være gratis og digitalt og let at gå til.\nVi har fået nogle ideer, der godt kan bygges videre på. Herunder et par eksempler. Ideen ”Alle biblioteker som ét bibliotek” beskriver problemet med forskelligt log-in og pinkode for den bruger der benytter flere kommuners biblioteker. Hvorfor har man ikke kun én pinkode? Idéen er i øvrigt allerede søsat i bibliotekerne i\nDet sidste er spændende læsning, dog måske især for folk i forlagsindustrien og i musikbranchen. Folk forstår simpelthen ikke, hvorfor det med digital musik og digitale bøger skal være så\nAllerød, Fredensborg, Furesø, Gentofte, Gladsaxe, Gribskov, Hørsholm og Lyngby-Taarbæk, men den viser os at logikken i et sådant tiltag er god. ”Mini-biblioteker” er idéen om at placere små\nAt spørge brugerne er der dog både fordele og ulemper ved På den ene side skal vi være noget for vores brugere. Det er jo dem, vi er der for. For at finde ud af hvad det er, vi skal være for dem, bliver vi selvsagt nødt til at spørge dem. Og det er noget, vi ikke altid er lige gode til. I stedet laver vi det ene tiltag efter det andet og kan ikke forstå, at folk ikke bruger det, vi tilbyder, for det er jo godt. Men hvis det ikke er efterspurgt fra starten eller bliver det hen ad vejen, så laver vi det strengt taget ikke for brugerne, men for os selv. På den anden side er mennesker desværre ikke altid gode til at være nyskabende på kommando. Ford spurgte aldrig forbrugerne om noget, for de ville bare have bedt om hurtigere heste, og hvad kan man bruge det til, hvis man vil bygge automobiler. Når man spørger ud i verden, risikerer\n- børn møder den lokale kulturarv\nAf leder af Lokalhistorisk Arkiv i Gentofte Mette Henriksen, mehe@gentofte.bibnet.dk\nHistoriestue, lege og kludedukker\nLokalhistorisk Arkiv i Gentofte har siden 2005 fået indsamlet stor erfaring i at udarbejde konkrete tilbud om den lokale kulturarv til institutioner og skoler i Gentofte. Arkivet har tilbudt lokale byvandringer, historiske rollespil, animationsprojekter og historiske workshops med ”historiestuer” til skoler og institutioner – i en spændende og dialog baseret form. Derudover har arkivet været den drivende kraft i udviklingen af websitet www. kulturjagt.dk. Det er en central del af arkivets profil at udvikle modeller til formidling af den lokale kulturarv til børn. Det er vigtigt at give børn forståelse og fortrolighed med den lokale kulturarv for at styrke deres lokale tilhørsforhold og identitet. Som fremtidens forvaltere af den lokale kulturarv skal de kunne træffe kvalificerede valg, når det drejer sig om at skabe og præge deres omgivelser.\nArkivet tilbyder lokalhistoriske workshops i et tæt samarbejde med kommunens institutioner, hvor børnene prøver at være i en historiestue, leger historiske lege og laver kludedukker. I historiestuen ser børnene billeder og hører fortællinger om, hvordan det var at være asylbarn (børnehave barn) i gamle dage. Forskellen på rig og fattig bliver illustreret gennem en dyr porcelænsdukke og mere enkle hjemmelavede kludedukker. I det hele taget er fortællingerne enkle og konkrete og tager udgangspunkt i børnenes egen hverdag. Børnene laver deres egne kludedukker, prøver historisk tøj, smager Amagermadder, og leger med tøndebånd og stylter.\narbejdere under arbejdet med hjemmesiden på skolen eller deltage i en lokal byvandring.\nFor skolebørn byder Lokalhistorisk Arkiv på levende historisk rollespil om en skoledag anno 1953. Eleverne møder velforberedte op til den historiske dag, drengene iført knickers, knæstrømper og vandkæmmet hår og pigerne i nederdele, knæstrømper og fletninger med sløjfer. Skoledagen begynder med morgensang, hvor en lærer sørger for streng ro og orden, når eleverne marcherer i lige rækker til klasselokalet. Eleverne lever sig hurtigt ind i rollerne, når undervisningen med fru Henriksen og frøken Boysen fra arkivet træder ind i klasselokalerne og underviser i Skrivning med blæk, Historie, Matematik og Naturhistorie. Dukse sørger for det praktiske med pen og blæk, og eleverne lærer, hvor svært det er at mestre pen og blæk uden at klatte. Elevernes respons på rollespillet har været positiv, som en elev sagde: ”Det har været rigtig sjovt. Vi har ikke bare læst om historien i en bog, vi har faktisk været der.” Set fra arkivets side er det en god, autentisk og spændende måde for eleverne at opleve historien på, og det er ligeså underholdende og fantastisk at se, hvor godt eleverne lever sig ind i rollerne.\nKulturarvspakker Erfaringsindsamlingen siden 2005 skal nu bruges til at udvikle kulturarvspakker til daginstitutioner og skoler i Gentofte Kommune. Kulturarvspakkerne vil indeholde en introduktion for lærere og pædagoger, en historisk workshop samt en evaluering. Kulturarvspakkerne er under udvikling og vil blive tilbudt fra efteråret 2008.\nWebsitet kulturjagt.dk Rollespillet er en del af det tværfaglige undervisningstilbud, som Lokalhistorisk Arkiv tilbyder skolerne i Gentofte. Tilbudet tager udgangspunkt i websitet www.kulturjagt.dk, der formidler lokalhistorien i Gentofte for elever i 3.-5. klasse. Hjemmesiden gør brug af flere spændende, dynamiske og interaktive formidlingselementer som for eksempel tidsmaskiner, imagoskoper, spil og quizzer. Endvidere kan børnene selv sætte deres præg på websitet ved at sende billeder og tekst ind, hvor de fortæller deres personlige historier om lokale kulturarvssteder. I forbindelse med websitet tilbydes skolerne lån af inspirationskasser med alt, hvad der skal til for at gennemføre rollespillet om en skoledag i 1953. Endvidere kan skolerne få besøg af arkivets med-\nTema: Lok alhistorie – Formidling, brugerinddragelse og organisation\nKnickers, knæstrømper og fletninger\nKnickers, knæstrømper og fletninger historiske rollespil om en skoledag i 1953\nAf projektleder for Lokalhistorisk Netværk, Gry Elstrøm, Viborg Bibliotekerne, gel@viborg.dk\nLokalhistorien er spændende, ikke sandt? Det kan den i hvert fald blive, hvis den bliver formidlet på en interessant facon – og det er det, vi forsøger med portalværktøjet LOFO2.0.\ntraditioner for registrering, formidling og kontakt til borgeren. Det, vi har tænkt med LOFO2.0, er, at der skal være mange forskellige muligheder for formidling, så både arkivets, bibliotekets og museets kompetencer tilgodeses bedst muligt. Det har resulteret i, at en række forskellige formidlingsmuligheder er indbygget i LOFO2.0.\nLOFO2.0 er udviklet i fællesskab af arkiver, biblioteker og museer i Gentofte, Herning og Viborg samt Lokalhistorisk Netværk, og er et professionelt portalværktøj til de lokalhistoriske institutioner.\nForskellige formidlingsformer De forskellige formidlingsformer i LOFO2.0 er: Webudstillinger, Historier/artikler, Leksikon, Kort-\nLOFO2.0 – virtuel lokalhistorie\nAt LOFO2.0 hedder 2.0 og ikke bare version 2 udspringer af, at vi bringer de nye web2.0-teknologier i spil i portalværktøjet. Brugeren af portalen kan komme til orde og fortælle sin egen version af lokalhistorien i en LOFO2.0-portal, vha. en kommentarfunktion, der kan knyttes til alle relevante moduler. Brugerne kan også uploade deres egne lokalhistoriske billeder der. Der er plads til at fortælle egne erindringer, der ligger ud over de emner, der ellers er i portalen. Brugerne kan teste deres lokalhistoriske viden i quizzer, og der er mulighed for at abonnere på nyt fra portalen, så brugeren automatisk kan få besked, når der f.eks. er lagt nye historier eller billeder ind. Man kan altså i en LOFO2.0-portal komme i dialog med brugerne og gøre den brugergenererede lokalhistorie til en integreret del af et områdes virtuelle lokalhistorie.\nLOFO2.0 er en sammentrækning af ordene LOkalhistorisk og FOrmidlingsportal og er et værktøj til at skabe lokale internetportaler, der kan bruges af arkiver, biblioteker og museer til at formidle deres områdes lokalhistorie på internettet. I LOFO2.0 er det formidlingen, vi har valgt at satse på. Den er i centrum i form af de gode oplevelser og de spændende historier. Nettet understøtter formidlingen af de gode historier ved at være til at søge i, at lade sig inspirere af, kort og godt ved at kunne tilbyde de interessante virtuelle lokalhistoriske oplevelser. Det er ud fra disse tanker, at LOFO2.0 er blevet udviklet. Samtidig lægger LOFO2.0 op til, at man kan indgå samarbejde om den virtuelle formidling mellem arkiver, biblioteker og museer, for at undgå at borgeren også i den virtuelle verden skal flere forskellige steder hen for at få belyst alle aspekter af lokalhistorien.\nABM på tværs I en LOFO2.0-portal er der mulighed for at inddrage relevante data fra ABM-verdenen, så de data, der allerede foreligger, kan bruges bedst muligt – også i en formidlingssammenhæng. Det betyder, at man kan importere/eksportere data fra andre relevante ABM-databaser til en LOFO2.0portal. Disse data kan bruges i formidlingen og ikke mindst i søgefunktionen i LOFO2.0. På den måde lettes indgangen til formidlingen på internettet for ABM-institutioner på flere områder.\nVil du vide mere… Fra december 2007 er LOFO2.0 klar til brug for alle. I første omgang starter man lokalt op i: Viborg, Herning, Gentofte, Hillerød, Svendborg, Kerteminde, Borum-Lyngby, Hinnerup, Børkop og Vinkel, men der flere, der står på spring. LOFO2.0 koster et opstartsgebyr, der inkluderer opsætning af den specifikke portal og en årlig licens, der inkluderer serverplads, drift, support mv. Yderligere info: Gry Elstrøm, Lokalhistorisk Netværk, tlf. 87 25 31 53, info@lokalhistorisknet.dk eller www.lokalhistorisknet.dk.\nABM-samarbejde Arkiver, biblioteker og museer, såkaldte ABMinstitutioner, kan ved hjælp af portalværktøjet LOFO2.0 hurtigt, nemt og uden den store tekniske indsigt skabe en fælles lokalhistorisk portal med relevante funktionaliteter. Derved bliver der basis for effektiv og god lokalhistorisk formidling. A, B og M er tre institutioner med meget forskellige\nLOFO 2.O – lokalhistorie på nettet\n2.0 som i web2.0\nfunktion, Linksamling, Borgerdatabase, Undervisning og Tidslinje, hvor der alle steder kan tilknyttes billeder, film- og lydklip. Disse formidlingsmuligheder kan vælges til og fra efter behov. Det er noget, redaktørerne af den enkelte LOFO2.0-portal selv nemt kan gøre. At man kan starte blidt op med et par formidlingsmuligheder gør, at man fra start kan have en funktionsdygtig portal med f.eks. historier, linksamling og kortfunktion, og senere, når der er tid og kræfter til det, kan udbygge med borgerdatabaser, udstillinger, undervisninger mm. LOFO2.0-portalværktøjet er altså oplagt til et ABM-samarbejde, hvor ressourcer og kompetencer kan supplere hinanden, men egner sig også til lokalhistorisk formidling i en enkelt institutions regi, hvis man ønsker det.\nEt ægte samarbejdsprojekt med perspektiver\n– fra salpeter til medicin\n”Made in Hillerød – fra salpeter til medicin” har vist sig at være et helt igennem ægte samarbejdsprojekt på flere planer med Hillerød Bibliotek som omdrejnings- og udgangspunkt. Et samarbejde der går fra det lokale til det landsdækkende, fra det private til det offentlige rum, mellem det landsdækkende Industrikultur 07, Lokalhistorisk Netværk, lokale arkiver, museer og private virksomheder og kommunale institutioner. Når portalen www.hillerodindustrihistorie.dk går i luften med udgangen af november måned har vi et værktøj, der kan benyttes ikke bare nu og kun i forhold til emnet industrihistorie, men portalen kan blive platform for en formidling af hele Hillerøds historie fremover. En digital løsning, der på kort og langt sigt kan styrke lokalhistorien og invitere borgere og brugere til respons og udnyttelse af de interaktive muligheder der ligger i portalen.\nAf projektleder Kirsten Baunegaard, Hillerød Bibliotekerne, kbau@hillerod.dk\nHillerøds industrihistorie begyndte for over 250 år siden – helt nøjagtigt i 1753, hvor Det Kgl. Frederiksborgske Salpeterværk blev etableret. Siden salpeterværket har der været industri i hjertet af Nordsjælland i form af væverier, hør- og uldspinderier, farverier, tobaksfabrikker, møbelfabrikker og rigtig mange maskinfabrikker. I omegnen lå der teglværker, savværker og mejerier. Igennem de sidste årtier har industrien ændret sig i retning af flere teknologiske og medicinproducerende virksomheder, deraf overskriften ”made in Hillerød – fra salpeter til medicin”. Det er formidlingen af den industrihistorie denne artikel handler om.\nDer blev i stil med Hillerød - bogen nedsat en styregruppe – arbejdspladsen blev igen Hillerød Bibliotek og tidsperspektivet blev 12 måneder fra januar 2007 til udgangen af december. Økonomien bestod af et glædeligt overskud fra Hillerød – bogen, lokal virksomhedsstøtte og et tilskud fra Hillerød Kommune. Desuden blev der nedsat en projektgruppe med henblik på at tilgodese undervisningssektoren, med repræsentanter fra folkeskole, gymnasium og børnebibliotek. Industrihis torien skulle omfatte den nye Hillerød Kommune pr 1. januar 2007, hvor den tidligere Skævinge Kommune og Uvelse indgik. Ambitionerne gik på at hyre et privat software-firma til at producere en hjemmeside med udgangspunkt i et interaktivt kort over Hillerød Kommune, hvor de enkelte industrivirksomheder var plottet ind. Fra kortet skulle man ledes til historier om de enkelte virksomheder, industriens foreninger og forbund, leksikon, quiz til børn og barnlige sjæle, tidslinje, undervisningstemaer m.m. – formidlet via tekst, billeder, lyd og levende billeder. Vi ville gerne udarbejde hjemmesiden i to udgaver: en for børn og en for unge og voksne for at tilgodese begge målgrupper. Domænet www.hillerodindustrihistorie.dk blev købt, der blev afholdt møder med to web-firmaer, indhentet tilbud og tiden galopperede afsted…\nOptakten I tilknytning til kommunalreformen 2007, hvor de gamle kommunegrænser stod for fald, besluttede Hillerød Byråd at historien fra de sidste godt 60 år i kommunen skulle indsamles og formidles i form af en bog. Hillerød Bibliotek lagde arbejdsplads til, økonomien kom i hus i form af sponsorstøtte og kommunalt tilskud. Bogen ”Hillerød 1945-2006” udkom i november 2006 – et digert værk på over 500 sider, men alligevel kunne bl.a. industrihistorien klare yderligere belysning. Til dette formål kom ”Industrikulturens År 2007” som sendt fra himlen. I forbindelse med Hillerød-bogen var der indsamlet store mængder industrirelevant materiale. Industrikulturens År handlede om at få industrihistorien frem i lyset – også gerne til glæde for de yngre generationer og måske endda børn og unge. Derfor lå beslutningen om en hjemmeside – en digital løsning - snublende nær. Vi havde skelet kraftigt til Gentofte Biblioteks kulturjagt.dk, blot ville vi koncentrere os om et emne: industrihistorien.\nhed for ABM-søgning i andre databaser – og så er prisen en brøkdel af de private web-firmaers. Trods en snæver tidsmargen – vi tog LOFO2 i brug i september – vurderede vi, at LOFO var svaret på vores formidlingsbehov og -bønner. I skrivende stund taster denne artikels forfatter industrihistoriske data ind på livet løs, for vores portal har premiere med udgangen af november måned. Vi har i første omgang på grund af tidnød måttet skrue lidt ned for ambitionerne, både mht. omfang og udformning, men det kan tiden fremover forhåbentlig råde bod på.\nLOFO2 på banen Lokalhistorisk Netværk, der for et par år siden udviklede formidlingsdatabasen LOFO, barslede i år med version 2, LOFO2. Det blev LOFO2 vi i sidste ende besluttede at anvende, fordi det er specielt udviklet til professionel lokalhistorisk formidling, programmet bliver løbende opdateret og udviklet, mange udvidelsesmuligheder og mulig-\nMade in Hillerød\nAf leder af Lokalhistorisk Arkiv i Gentofte, Mette Henriksen, mehe@gentofte.bibnet.dk\nBorgernes adgang til Gentoftes gamle film\npengeskab i rådhusets kælder – til stor glæde for alle med interesse for den lokale historie og kulturarv. Filmene er helt unikke og fortæller om små og store begivenheder i Gentofte fra 1920 til 1960. Langt de fleste film i arkivets samlinger stammer dog fra private borgeres egne optagelser, og de fortæller levende om de nære og lokale begivenheder gennem tiden.\nI 2007 realiseres et stort spændende filmprojekt i Gentofte. Det handler om at give borgerne adgang til Gentoftes gamle lokale film, som fortæller en masse spændende og interessante historier om livet i Gentofte gennem tiden.\nModerne historieformidling Lokalhistorisk Arkiv ønsker gennem filmprojektet at sprænge rammerne for et lokalarkivs traditionelle arbejdsfelter og vise, at arkivet kan have en langt mere aktiv rolle omkring formidling af lokalhistorie. Arkivet skal ikke blot møde borgerne på læsesalen i arkivet åbningstid, arkivet skal også skabe nye formidlingsformer, hvor borgeren får fortolket og præsenteret alle de gode historier på moderne medier. På denne baggrund har arkivet kastet sig ud i et spændende filmprojekt, som både betyder, at registrere og overspille alle arkivets gamle film til moderne medier og skabe en DVD med et underholdende manuskript og udvælge nogle af de bedste filmklip fra hverdagslivet i Gentofte. De gamle film har ikke tidligere været vist for offentligheden, da der er tale om 8 mm og 16 mm spolefilm, som er meget skrøbelige. I forbindelse med projektet har arkivet fået gennemset de mange timers film for at få dem registreret. Det er der kommet et fantastisk materiale ud af, og undervejs er der dukket et væld af spændende historiske film op.\nDVD om familielivet 1900-1960 Med udgangspunkt i alle de fantastiske dokumentarfilm har arkivet selv produceret en DVD med titlen ”Gentoftehistorier. Familieliv i et halvt århundrede”. Arkivet har valgt at fokus skulle være på familiehistorien og ikke blot den mere officielle kommunale historie. På DVD’en møder man kongefamilien på Bernstorff Slot, familierne på stranden, i haverne og til hestevæddeløb, og vi får et kig ind i den nære familiesfære mens vi følger kommunen og familiemønsterets udvikling fra 1900 til 1960. Arkivet har selv stået for redigering, klipning, manuskript og lyd. En professionel speaker har indtalt speaken. Derudover er det lykkedes at få lov til at bruge den lokale og smukke ”Ordrup-sats” af Rued Langgaard, som aldrig tidligere har været udgivet. DVD’en udkommer den 6. december 2007. Den vil indgå i et tilbud til kommunens skoler og ældreinstitutioner og vil kunne lånes eller købes hos Gentofte Bibliotekerne, Lokalhistorisk Arkiv og i de lokale boghandlere.\nFundet i Rådhuskælderen og borgernes egne film\nLokalhistorisk Arkiv i Gentofte udgiver DVD’en ”Gentoftehisto rier. Familieliv i et halvt århun drede”. En typisk gentoftefami lie nyder frokosten i haven, ca. 1915. (Foto: Lokalhistorisk Arkiv i Gentofte)\nArkivet havde tidligt i forløbet fået kendskab til, at kommunen skulle være i besiddelse af en lang række kommunale film om Gentoftes historie, men ingen vidste rigtigt, hvor de befandt sig. Efter megen søgen blev de fundet – bag lås og slå i et\nArkivet håber med DVD-udgivelsen at appellere til et bredere og større publikum. Levende billeder er et stærkt medie i dag, og man kan fortælle alle de gode historier på en medrivende og fængslende måde. Arkivet planlægger at lave flere DVD-\nLevende formidling. Lokalhistorie på film\nproduktioner og arbejder på, at borgeren også skal kunne se filmklip fra samlingerne på Internettet. På denne måde vil arkivet bidrage til levende at formidle den lokale kulturhistorie til alle – børn såvel som ældre.\n– ABM samarbejdet i Hvidovre\nAf PR-konsulent Lisbeth Steckhahn, HvidovreBibliotekerne, lsh@hvidovre.dk\nEn junidag i 2003. Hvidovres lokalhistoriker og arkivar Poul Sverrild går en sidste runde i de tomme lokaler, der tidligere rummede hans lokalhistoriske arkiv. Nu ligger det hele pakket ned, og om kort tid kører flyttemændene hele læsset ud til de smukke nyistandsatte lokaler i Avedørelejrens gamle officersmesse. Han er blevet drillet med, at han skal “flytte hjemmefra”. men arkivet kan med sine 30 år på bagen sagtens stå på egne ben. Siden 1973 har Lokalhistorisk Arkiv delt adresse med hovedbiblioteket, men nu er det altså slut – de sidste bånd mellem arkivet og biblioteket er skåret over. Et nyt liv for Lokalhistorisk Arkiv skulle til at starte i Historiens Hus Hvidovre, og på Hvidovre Hovedbibliotek skulle vi vænne os til at vise borgerne, hvordan man kom ud til Avedørelejren i stedet for bare “lige op ad trappen”. En ny måde at\nder så bl.a. om dengang i tyverne, da Hvidovre var “den uartige dreng i klassen”: Sognerådet nægtede at efterkomme Indenrigsministeriets ordre om, at de københavnske udflytteres børn skulle have adgang til Hvidovres skoler. Alle tre film var fremskaffet og overspillet til dvd af arkivet.\nbåde arkivets og bibliotekernes arrangementer og udstillinger blev omtalt. Resultatet er i dag at finde på www.hvidovrebib.dk under drop-down menuen Inspiration – Temasider.\nVores dynamiske lokalhistorier og arkivleder Poul Sverrild stod for to af efterårets arrangementer. Han er en blændende formidler og formår at få begrebet KULTURARV til at stå lysende klart for enhver. Begge arrangementer var meget velbesøgte – det ene måtte vi oven i købet dublere.\nsamarbejde på skulle etableres, men det har været en udfordring af de positive – ikke et problem.\nNyt samarbejde I 2006 blev Hvidovre udpeget til at være kulturarvskommune. Efter et opløb med 59 ansøgere, endte Hvidovre med at blive en blandt fire kommuner. Der blev derfor etableret et formaliseret samarbejde, hvor biblioteket skulle være platform for synliggørelse af kulturarvsprojekterne. 2007 har også været Industrikulturens År, og biblioteket valgte derfor som kontraktmål ”Fokus på 2650 Hvidovre” for at bakke op om både industrikulturen og kulturarven – to sider af samme sag i Hvidovre. Allerede i foråret 2006 satte arkivet og biblioteket sig sammen og diskuterede, hvad der kunne være interessant at samarbejde om i 2007. Resul-\nInfo-punkter I alle fire biblioteker blev der etableret et infopunkt, hvoraf hovedbibliotekets blev det mest omfattende. Kommunikationskonsulenten fra Borgmesterkontoret udformede logo og design på banneret, der markerer infopunkterne. Arkivet skulle stå for en løbende supplering af skriftligt materiale om kulturarvsprojektet (presse, nye projektbeskrivelser o. lign.), og hovedbiblioteket udvalgte en bred samling materialer fra både lokalsamlingen og de almindelige udlånssamlinger til at stå i infopunktet. Fra arkivet kom en pc med lovning på en række PowerPoint-shows, der alle skulle illustrere de forskellige fokuspunkter i Hvidovres kulturarvsprojekt. Og løfterne holdt, vel og mærke.\nJulekalender med indbygget fortid og fremtid Årets sidste skud på stammen bliver en virtuel julekalender. Historien handler om, hvordan nisseagenten Spifh kommer fra fremtiden og vil drysse julesne på bibliotekernes tage. Men han er ikke så heldig med at ramme. I stedet rammer han forskellige lokaliteter rundt om i Hvidovre, og Hvidovres borgere kan dag for dag gætte på, hvilke motiver, der er på billederne. Billederne er hentet i både fortid og nutid, og gæt hvem, der leveret billederne i dette samarbejde! I kan også følge med på www.hvidovrebib.dk. Det er min påstand, at den fysiske adskillelse nærmest har fremmet samarbejdet – at arkivet og biblioteket er mere markante i forhold til hinanden, og tænker den anden part ind i alle relevante sammenhænge. Et godt eksempel til efterfølgelse.\nArrangementer i samarbejde I foråret skulle Hovedbiblioteket vise tre gamle Hvidovrefilm. Vi samlede næsten 60 mennesker,\nNår arkivet flytter hjemmefra\ntatet af disse drøftelser blev grundstammen i et fælles aktivitetsprogram. På ledelsesniveau blev det besluttet at skyde penge i et job for en studerende, der med base i arkivet skulle hjælpe projekterne på vej begge steder. Udgifterne blev delt ligeligt. For biblioteket blev det i første omgang hjælp til at udforme et aktivitetsprogram, hvor\nNår generationsskiftet banker på… Af afdelingsleder Rebekka Kinimond Carlson, HvidovreBibliotekerne, rkc@hvidovre.dk\nkunne kombinere, som vi havde lyst til og brug for. Denne nye situation gav anledning til en meget frugtbar debat, hvor vi fik mange gode snakke om prioritering af arbejdsområder samt hvilke kompetencer, vi havde brug for at få tilført biblioteket.\nUdenfor døren stod et generationsskifte og bankede på. Det ventede ikke på at blive budt velkommen eller inden for. Næh nej, det besluttede selv, hvornår døren skulle åbnes, og det ville træde indenfor. Dette var eller er de vilkår, personaleplanlægning kan foregå under. Vi i ledelsen af HvidovreBibliotekerne vidste, at det kom, men ikke hvornår. Derfor var det vigtigt at have en klar strategi og holdning til de muligheder, generationsskiftet gav. Vi var klar over, at hvis vi slog hver stilling op, når den blev ledig, ville vi få et drypvis generationsskifte. Her vil der være en overhængende fare for, at den eftertragtede nye medarbejder, ville blive druknet af de ”gamle”. Resultatet ville derfor være, at vi fik nye medarbejdere, men ingen dynamik. Vi fik først vores faglige organisation på plads, og det resulterede i, at vi først slog to stillinger op med karakter af leder og konsulent. Herefter kunne vi så levere rammen, og de muligheder rammen gav, videre til afdelingslederen af hovedbibliotekets udlån, der stod overfor en meget spændende og udfordrende opgave, men også meget krævende.\n144 ansøgninger Vi fik udarbejdet et stillingsopslag, der gik på et antal stillinger i udlånsafdelingen med fokus på de arbejdsområder, vi især havde brug for at få dækket ind: musik, betjening af unge, udstillings- og arrangementsvirksomhed, betjening af børn, undervisning og formidling samt opsøgende biblioteksbetjening. Desuden kunne ansøgerne selv byde ind på, hvor mange timer de ønskede at arbejde om ugen. Det overraskede os lidt, at mange opfattede det som bibliotekets mulighed for at regulere timetallet, mens vi gjorde det for at lave stillingerne attraktive. Der er jo blevet talt en del om manglen på bibliotekarer. Reaktionen på dette opslag var overvældende – vi fik 144 ansøgninger – en skøn blanding af nyuddannede og erfarne bibliotekarer, der så disse stillinger som en spændende udfordring. Vi startede med sortere ansøgningerne i nogle bunker alt efter ønsker på de enkelte arbejdsområder. Vi havde en ide om, at vi kunne nedsætte flere forskellige ansættelsesudvalg, og at vi kunne afslutte områderne hver for sig. Dette viste sig dog umuligt, da mange havde så forskellige ønsker for indhold i deres arbejde, som vi overhovedet ikke havde haft fantasi til at forestille os. Derfor nedsatte vi så et endeligt ansættelsesudvalg med 3 gennemgående deltagere. Nu gik så starten til en meget lang proces – bl.a. fordi der kom en påske imellem. Det var utrolig svært at udvælge hvilke ansøgere, vi ville\nAnalyse og frugtbar debat Udfordringen blev taget op og gav i første omgang stof til en del eftertanke. I afdelingen, hvor voksen- og børneafdelingen næsten lige var blevet lagt sammen til en afdeling, nedsatte vi et ansættelsesudvalg, der var lidt større end sædvanligt. Her startede vi med grundigt at analysere, hvilke arbejdsopgaver og arbejdsområder, vi manglede kolleger til. Fra ledelsens side fik vi en udmelding, der gik på den økonomiske ramme – dvs. vi var ikke bundet til et bestemt antal stillinger, men\nren? Med i overvejelserne indgik også, hvordan vi troede de enkelte ville kunne fungere både indbyrdes og sammen med resten af afdelingen, samt hvilken fornyelse de ville give biblioteket. Til sidst lykkedes det dog, og vi fik ansat 3 bibliotekarer på fuldtid og 2 på 30 timer – heraf var en cand. scient. bibl. og en cand.it.\nhavde til samtale, da kvalifikationerne stod i kø. Til sidst lykkedes det os dog at få udvalgt 19 personer til en samtale. Her havde vi fået dækket alle arbejdsområder og kompetencer ind. Vi gennemførte samtalerne på 4 dage – over en 14-dages periode.\nEt 3-dimensionelt puslespil Ny energi\nDa vi havde talt med alle, gjorde det ikke projektet nemmere. Hvem skulle vi nu vælge fra et ansøgerfelt, hvor vi stort set kunne have ansat dem alle?? Det blev nærmest som at skulle lægge et 3-dimensionelt puslespil: hvilke ønsker og kompetencer havde den enkelte ansøger – hvor mange timer ønskede vedkommende og hvor ”dyr” var ansøge-\nAfslutningsvis kan jeg sige, at de frustrationer det har givet at have mange vikarer i en afdeling over en lang periode, i den grad bliver opvejet af den energi, så mange nyansatte på en gang tilfører afdelingen.\nDet mentale rum og forandringsprocesser Af proceskonsulent José Manuel Retsloff, Gentofte Bibliotekerne, mr@gentofte.bibnet.dk\nI 2007 indledte Gentofte bibliotekerne en længerevarende proces, Plan B – borgernes bibliotek – med fokus på det mentale rum herunder ændring af de mentale modeller og forestillinger, der præger det daglige arbejde i biblioteket.\nfund, der omgiver biblioteket. Samtlige medarbejdere i Gentofte Bibliotekerne har i løbet af 2007 deltaget i en række kurser/workshops, der har introduceret til forskellige tilgange til at arbejde med kommunikation i organisationen.\nkationen bære præg af at vi helst undgår konflikten. Dette betyder umiddelbart at vi hurtigt bliver enige om at der slet ikke er en konflikt eller at vi taler om de ting som det er nogenlunde muligt at iagttage ens, vore forskelligheder til trods. Konflikt skaber således dynamik og sætter kommunikation i gang, men vi lærer intet af den. I stedet træder vi vande, så vi efterfølgende kan opretholde vore myter om os selv. Skulle vi lære af konflikten ville det nemlig kræve at vi turde gå ind i den med åbne øjne, fastholde modsætningerne adskilt fra det personlige og for en stund give køb på vore antagelser og ’se det den anden ser’ og dermed se os selv på en ny måde. Dette kræver en del øvelse, det kræver et særligt analytisk/teoretisk fundament og det kræver tid og rum, samt en styrende (ikke kontrollerende) struktur. Plan B en altså en proces, hvor målet er større bevidsthed om kommunikation og vejen er at skabe en række nye og anderledes erfaringer via arbejde med strukturerede samtaler.\nforskellige opfattelser af det samme fænomen. At arbejde med tilstræbt konflikt vil sige for det første at anerkende paradokset, for det andet bevidst at tømme det for muligheder. Hensigten er ikke enighed, men nærmere frugtbar enighed om iagttagelsen at være uenig. Et eksempel: En allestedsnærværende organisatorisk konflikt kan beskrives som forskellen mellem ledelse og medarbejder. Denne optik vil i mange tilfælde skabe radikalt forskellige oplevelser alt efter fra hvilken side verden iagttages. En stor del af\nOm kommunikationens bagsider Plan B har til hensigt af skabe bevidsthed om udfordringerne ved at håndtere forandringsprocesser og omstillinger. Biblioteker lever som andre videnstunge virksomheder med et kontinuerligt krav om at kunne omstille sig, tænke nyt, se nye muligheder og skabe nye tilbud. Projekt Plan B roterer omkring kommunikation. Kommunikation sættes i centrum som det bærende omdrejningspunkt for organisationen. Kommunikation betragtes som det forum, hvor virkeligheden manifesteres i et samspil mellem forskellige aktører. Hvad vi siger, afgør den virkelighed vi agerer i. Hvis vi taler om muligheder, er det muligheder vi ser foran os, hvis vi taler om problemer, er det problemer vi ser. En af de store udfordringer ved kommunikation i organisationer er den inerti og træghed, der altid opstår efterhånden som en organisationskultur har nået en vis alder. Erfaringer, vaner, forestillinger og myter dækker for udsynet til nye tanker og alternativer løsninger. Kommunikationen bliver dermed en hæmsko for udvikling i stedet for at være en platform for udvikling. Løsningen er dels at skabe bevidsthed om kommunikations væsen og deraf afledte blindgyder, dels at skabe en kultur, der har erfaring med og bevidst øvelse i at stille kritiske spørgsmål til eget eksistensgrundlag, fastlåste præmisser og grundlæggende antagelser. Målet er at skabe en ensartet forståelse af kommunikationen i Gentofte Bibliotekerne, og at denne kommunikation tager udgangspunkt i en tidssvarende og progressiv forståelse af det sam-\nOm tilstræbt konflikt og selviagttagelse En nøgle til at åbne op for bevidsthed om kommunikation er at arbejde med begrebet tilstræbt konflikt. Med konflikt menes der her paradoksale – eller i det mindste modstridende – iagttagelsespositioner. Iagttagelsespositioner der umiddelbart udelukker hinanden og dermed skaber vidt\nDet er mit indtryk at de ansatte Gentofte Bibliotekerne har oplevet at tale om deres arbejde og deres faglighed i en ny kontekst. Jeg har personligt lært meget, hvilket er en god indikator på, at der også er foregået læring den anden vej, så at sige. I sagens natur foregår den egentlige læring i de processer, hvor tingene sker af sig selv og det er da også mit indtryk at forløbet har rykket ved nogle fundamentale antagelser og barriere for udvikling. Desuden er der italesat forskellige konflikter, der førhen ikke blev drøftet på samme måde. Det er mit indtryk og min forhåbning af der er sket en grundlæggende ændring i måden at opfatte andre og sig selv på i kommunikative sammenhæng. Dette bør naturligvis fastholdes og her kommer den svære del. Processen har indtil nu været båret af nyhedsværdi. Nye tanker og nye værktøjer skaber ofte en vis begejstring, blot ved det at de er nye. Den store udfordring bliver over for sig selv og hinanden at insistere på at fortsætte tankegangen fremover i det daglige arbejde.\nkommunikationen i en organisation handler om at håndtere denne forskel (dvs. forhandling af arbejdsgange, visioner og retning) og en stor del af kommunikationen bruges desuden til at beskrive den modsatte side (dvs. ledelsen skaber myter om medarbejderne og medarbejderne skaber myter om lederne). Hvis de to sider mødes vil kommuni-\nAlle taler om det – vi gør noget ved det...\nPR for e-resurser: Hvad sker der nu?\nAf projektleder for Det Skønne Netværk og den regionale Task Force for fælles markedsføring\nAf ad hoc-gruppen vedr. e-resurser ved Gustav Wieth-Knudsen, Gladsaxe Bibliotekerne, Vivi Larsen, Helsingør Kommunes Biblioteker, Janette Flatman, Rudersdal Bibliotekerne og Benedicte Kirkegaard, Gentofte Bibliotekerne\ndet der med brugerinddragelse!\nSusanne Kier, Gentofte Bibliotekerne, suk@gentofte.bibnet.dk\nFluesmækkereffekten En arbejdsgruppe i centralbiblioteksregi har arbejdet med opdraget: Brugerne/borgerne som udgangspunkt for biblioteksudviklingen – med (skøn) litteraturen som katalysator. Afsættet herfor er litteraturscenen i dagens Danmark, hvor det nærmest er gået hen og blevet trendy at læse; der sælges bøger som aldrig før; i både store og små boglader indrettes der cafeer, så læsning og bogkøb efterhånden bliver en del af cafemiljøet og indgår i et samlet oplevelsesmiljø.\nEr det en udvikling, som går bibliotekerne forbi? Det kan man ikke sige. Vi har en del aktiviteter som booktalks/bogcafeer med sæsonens nye bøger, foredrag, samarbejde med eksterne aktører, læsekredse, indretning af specielle læsemiljøer, ud-afhuset arrangementer, hjemmesider mm. Men udnytter vi alle disse erfaringer til at løfte biblioteksudviklingen, og profilerer vi os som en stærk spiller i sammenhængen? Og er det i øvrigt på brugernes præmisser?\nSom opfølgning på rapporten ”Licenser som en naturlig del af formidling i det fysiske bibliotek”, er ad hoc-gruppen ved at producere et ”næbbet fremstød” om e-resurser, som udsendes til bibliotekerne omkring jul. PR-materialet tager udgangspunkt i ”Litteratur” og vil sætte fokus på centrale værker inden for forfatterportrætter og litteraturkritik. PR-fremstødet skal ses som et eksempel på centralt fremstillet materiale. På de kommende møder foråret 2008 i henholdsvis Netværksgruppen for Voksen- og Børnebiblioteksområdet, vil ad hoc-gruppen komme med et forslag til, hvordan en central fremstilling og distribution af PRmaterialer eventuelt kan organiseres og finansieres. Alle ad hoc-gruppens forslag er samlet i to idékataloger til formidling over for henholdsvis kolleger og brugere, som kan læses på www.gentoftecentralbibliotek.dk For at styrke kompetenceudvikling af bibliotekspersonalet vil det kommende BibLab-kursuskatalog for foråret 2008 ligesom i år indeholde kurser i e-resurser inden for forskellige emneområder.\nDet skønne netværk Bibliotekerne i centralbiblioteksområdet er som konsekvens af ovennævnte gået sammen i det såkaldte Skønne Netværk om i første omgang at stable en festival på benene – Læsernes Litteraturfestival. Med udgangspunkt i bibliotekernes læsekredse og bogcaféer vil der i weekenden den 8. og 9.marts blive præsenteret en bred vifte af aktiviteter rundt omkring i hele regionen og på centrale ”fyrtårne”. Aktiviteter som sætter såvel bibliotekaren, som og og ikke mindst brugeren i spil – dvs. hvor brugerne aktivt deltager fx som smagsdommere, i Speakers Corner, i anmelderklub, som interviewer osv. osv.\nSom en vedkommende, nærværende og dynamisk festival vil vi gerne være den ikke-kommercielle pendant til bogmessen i Forum. Det er ambitionen på sigt!\nOg her kommer fluesmækkeren! Ad hoc arbejdsgruppen for regionen omkring fælles markedsføring af folkebiblioteker har valgt at benytte Læsernes Litteraturfestival som pilotprojekt. Det vil sige, at en task force omkring fælles fremtidige branding- og markedsføringskampagner i regionen, starter op med at arbejde med markedsføring af Læsernes Litteraturfestival, således at signalværdi og profil her er i overensstemmelse med kommende kampagner. Og således at udtrykket kan fungere såvel lokalt som regionalt. Målet er at skabe et tidssvarende og nuanceret billede af bibliotekerne, som et til alle tider dynamisk og udviklende sted i samspil med det omgivende samfund.\nNye faglige profiler! Hvad er din erhvervs- og uddannelsesmæssige baggrund?\nHvad er din erhvervs- og uddannelsemæssige baggrund?\nHvordan kan /vil du bruge din faglighed i dit job?\nJeg har en BA i dansk litteratur fra RUC og en kandidatgrad i Design, Kommunikation og Medier fra IT-Universitetet\nJeg vil først og fremmest fokusere på at give brugerne større indflydelse og meddeltagelse både i huset og på de digitale medier. Jeg tænker i høj grad kreativt og konceptuelt, men jeg tænker også i realistiske løsninger, der giver mening for brugerne. Og så vil jeg bruge min BA i dansk litteratur til at diskutere skønlitteratur med en masse lånere. Vi har oprettet en række læseklubber på biblioteket, og det personlige møde over bøgerne er virkelig inspirerende og givende. For begge parter vel at mærke.\nHvorfor valgte du job på et bibliotek?\nJeg er uddannet cand.mag. i litteraturvidenskab og filosofi fra Københavns Universitet (2007) I 2004 grundlagde og oprettede jeg sammen med en studiekammerat det litterære webmagasin www.Litteraturnu.dk, hvor jeg i dag stadig er chefredaktør, bogredaktør og anmelder. Er i dag også fast litteraturanmelder for kulturmagasinet Citadel.\nDet var faktisk lidt ved et tilfælde. Jeg var på barsel, da jeg så jobopslaget, og det tændte virkelig noget i mig. Der lå en eller anden ægthed i ordlyden; her var helt tydeligt tale om en arbejdsplads, der efterspurgte personligt engagement og ildhu.\nHvad har overrasket dig mest – både positivt og negativt\nHvorfor søgte du job på et bibliotek?\nLitteraturkonsulent Nanna Goul Hansen Gentofte Bibliotekerne ngh@gentofte.bibnet.dk\nDen opslåede stilling som ’ildsjæl til skønlitteraturen’ passede perfekt på min profil. Derforuden har biblioteksverdenen altid stået for mig som en helt central videns- og kulturinstitution i vores samfund, og altså som et særdeles interessant og meningsfyldt sted at arbejde.\nHvad har overrasket dig mest – både positivt og negativt?\ntil læseklubber, litteraturquizzer, litteraturarrangementer og en mere omfattende nytænkning af den måde, hvorpå bibliotekets fysiske rum kan tilbyde brugeren nye og mere farverige litteraturoplevelser.\nMan kan mærke, at biblioteket som institution i disse dage befinder sig i et vadested, hvor der internt er meget forskellige meninger om, hvor fremtidens bibliotek skal bevæge sig hen. Det kan jeg mærke på den måde, at jeg nogle dage bliver meget positivt overrasket over den kreative nytænkning, som findes flere steder i biblioteksverdenen. Andre dage vender oplevelsen, og jeg bliver overrasket over, hvordan andre spillere i samme verden ser utroligt konservativt og modvilligt på samme nyskabende udvikling.\nHvad kunne du tænke dig at lave om på? Biblioteket ligger helt i top på troværdighedsbarometret, men oplever nok ikke noget særligt udsving, når det kommer til coolness. Der lugter stadig lidt for meget af gamle bøger og hornbriller på de danske folkebiblioteker, og betjeningsbordene og skranken er stadig for høje og brede efter min mening. Jeg vil gerne give mere plads til alle de forskellige brugere, vi har, og jeg vil gerne udfordre deres vante forestilling om biblioteksrummet. Lige nu har vi installeret højtalere på gæstetoiletterne, hvor vi spiller lyrikoplæsning. Det har affødt meget blandede – og til tider stærke – reaktioner fra brugerne. Her får de noget helt andet, end de havde forventet, og det kan jeg godt lide.\nBiblioteket er jo bogstavelig talt et lysthus af dimensioner for folk i alle aldre. De ansatte ligger inde med en enorm bred viden, huset rummer at hav af materialer om alt mellem himmel og jord, vi er helt med på de nyeste teknologier og det ene spændende arrangement snubler over det næste. Hvorfor går det først op for mig nu, hvor meget der er at komme efter – helt gratis? Det overrasker mig.\nHvad kunne du tænke dig at lave om på? Det kommer lidt an på hvilket plan, vi opererer på. Helt konkret kunne jeg godt tænke mig at lave om på min arbejdstelefons ringetone. Den er helt forfærdelig, og jeg har glemt hvordan man ændrer tonen. Overordnet set kunne jeg godt tænke mig at deltage i en proces, hvor biblioteket kommer til at spille en langt mere markant og synlig rolle i det offentlige rum. En proces, hvor biblioteket samtidig nytænker sig selv, og gør sig selv til en endnu mere levende, eksperimenterende.\nHvordan kan/vil du bruge din faglighed? Overordnet set kan jeg bruge min baggrund som litterat til at sætte et fornyet fokus på det skønlitterære felt. Helt konkret betyder det, at jeg går ind og arbejder med skønlitteraturen både i forhold\nLitteraturkonsulent Cecilie Dahl Madsen Gentofte Bibliotekerne cdm@gentofte.bibnet.dk\nOX3 Turistnyt Flere af bibliotekslederne, der deltog i lederuddannelsesstudieturen til Barcelona, synes at der var for meget Gaudihuse og for lidt goudaost\nKrybespil Biblioteksstyrelsens krybeudenomspil har i år mere karakter af et mummespil. Den uklare handling centrerer sig angiveligt om en ny CB-struktur. Rollelisteindhaverne er såvel virkelige som virtuelle. Det musikalske indslag udføres af De tre vise Mænd, der gennem hele krybbespillet uafladelig synger en sang fra de varme lande. Lone Gladbo har set forestillingen og udtaler i den anledning: Ingen struktur og ikke morsomt!\nBjældeklang Se nederst i organet\nJulerebus CB-lederuddannelsesnyt Første moduls internat med 2-3 ting var meget presset, så ikke alle nåede gennem alle tingene. Andet modul med fokus på konsekvensledelse blev afholdt i Bar celona med titlen ”Tag tyren ved hornene!” Tredje modul består af evaluering for evt. overleven de. Intet modtaget endnu.\nLitteradur Blekingegadebandens julemenu: Sprængt and (indsendt af Det skønne Netværk)\nFusionsfuser De store forventninger til sammenlægningen af Halsnæs og Herning kommuner blev ikke indfriet – det har vist sig at være halsløs Herning.\nJulekonkurrence for øvede Bagsidens julekonkurrence 2007 stiller spørgsmålet: Hvem fik ideen til kørselsordningen? a. Julemanden (Rendriver) b. H.P. Rasmussen (Pendler) c. P. Hansen (Bibliotekschef) Løsningen indtastes på www.3X0.dk Førstepræmien er en cd med 3x O’s historie. Desuden er der mulighed for at vinde 2 trøstepræmier: En formidlingsseance med Det skønne Netværk samt 1 pose hævede mandler.\nEU-udbudsnyt Hvidovre Vognmandsforretning har vundet udbuddet om kørselsordningen. Udslagsgivende var uden tvivl tilbuddet om at køre også i juledagene – med kane og bjælder. Pia Hansen opfordrer derfor alle interesserede, der vil med i kanen-ordningen, til at melde sig – inden jul. = second life\nBib·forum udgives af Gentofte Bibliotekerne. Redaktionsudvalget: Kulturdirektør Lone Gladbo, Gentofte Bibliotekerne, (ansvarshavende redaktør) lg@gentofte.bibnet.dk Afdelingsleder Rebekka Kinimond Carlson, HvidovreBibliotekerne, rkc@hvidovre.dk Bibliotekschef Lise Kann, Fredensborg Bibliotekerne, lika@fredensborg.dk Stadsbibliotekar Sys Sigurd, Hillerød Bibliotek, sys@hillerod.dk Afdelingsleder Jens Vincents, Høje-Taastrup Kommunes Biblioteker, jensvi@htk.dk Konsulent Ole Olav Jensen, Gentofte Bibliotekerne, ooj@gentofte.bibnet.dk Næste nummer udkommer marts 2008. Layout: boldings.dk ISSN 1603-7219\nBib*Forum nr. 4, 2007


SU-reform spænder ben | FSR - danske revisorer\nForside > Presse og nyheder > FSR i medierne > 2013 > SU-reform spænder ben\nSU-reform spænder ben\nPresseklipNordjyske Stiftstidende, 1. november 2013\nSU-reformen ender med at forsinke cand.merc.aud.-studerende, stik imod regeringens mål om at få de studerende hurtigere igennem uddannelsen. Der risikerer at give færre revisorer i Nordjylland, skriver administrerende direktør i FSR – danske revisorer, Charlotte Jepsen, i et debatindlæg i Nordjyske Stiftstidende.\nCand.merc.aud.-studerende skal i dag have tre års praktisk erfaring for at blive godkendte statsautoriserede revisorer. Men i stedet for at tage det obligatoriske, praktiske arbejde sideløbende med studiet, som de studerende har mulighed for nu, bliver de med den nye SU-reform nødt til tage det i forlængelse af kandidaten.\n”SU-reformen er endt med at spænde ben for en velfungerende kombination af teori og praksis i uddannelsen af revisorer - hvilket vil ramme uddannelsen i Aalborg hårdt,” skriver Charlotte Jepsen i debatindlægget og pointerer, at det går direkte imod regeringens mål, da det kommer til at tage længere tid at blive godkendt revisor.\n”I Aalborg er forventningen, at færre vil læse til revisor, hvis ikke Folketinget får løst dette problem. Derved bliver der færre revisorer i Nordjylland, og revisoruddannelsen i Aalborg risikerer at lukke,” skriver Charlotte Jepsen.