Efterveer. Skidt, rigtig skidt. Kroner og øre. I det skjulte - PDF\nEfterveer. Skidt, rigtig skidt. Kroner og øre. I det skjulte\nDownload "Efterveer. Skidt, rigtig skidt. Kroner og øre. I det skjulte"\n1 21. november årgang Dansk Psykolog Forening 19 Efterveer Forbrydelser skaber ofre. Samfundet har hjælpepakker i mange retninger, men er stadig ringe til at hjælpe ofrene ordentlig videre. Side 4 Skidt, rigtig skidt Det står ringe til med de unges mentale helbred. Tre psykologer udpeger nogle af synderne. SIDE 8 I det skjulte Unge selvskadende fremstår ofte velfungerende, men under overfladen er de sårbare og kaotiske. SIDE 10 Kroner og øre Pengene er små, hedder det op til overenskomstforhandlingerne. Hvilke kilder skal vi satse på? SIDE 14 & 16\n2 21. november årgang Dansk Psykolog Forening Det står ringe til med de unges mentale helbred. Tre psykologer udpeger nogle af synderne. SIDE 8 Unge selvskadende fremstår ofte velfungerende, men under overfladen er de sårbare og kaotiske. SIDE 10 Forbrydelser skaber ofre. Samfundet har hjælpepakker i mange retninger, men er stadig ringe til at hjælpe ofrene ordentlig videre. SIDE 4 19 Pengene er små, hedder det op til overenskomstforhandlingerne. Hvilke kilder skal vi satse på? SIDE 14 & 16 LEDER Så kære medlemmer, husk at takke jeres rigtig tillidsrepræsentanter for deres store engagement ansættelserne.skidt, i at give jer tryghed i skidt I det skjulte Efterveer Kroner og øre Medlemsblad for Dansk Psykolog Forening Foreningens brobyggere U d i det blå, var titlen på et af dagsordenspunkterne til årsmødet for tillidsrepræsentanter, som Dansk Psykolog Forening var vært for i novembers begyndelse. Mødet var henlagt til det naturskønne Frederiksdal, hvad der alene forklarer overskriften. Årsmødet var en kærkommen lejlighed til over to dage at samle nogle af de allervigtigste aktører for foreningen de psykologer, der dels repræsenterer foreningen ude på arbejdspladserne, og som dels repræsenterer medlemmerne over for arbejdsgiverne. Evalueringerne viste, at deltagerne havde oplevet et super program, nærvær og fællesskab, fremragende og brugbart, fantastiske oplægsholdere, som det udtrykkes af flere. Som arrangører glæder vi os mindre over anerkendelsen end over med programmet at have givet tillidsrepræsentanterne to indholdsrige dage, der kan fungere som afsæt for det videre engagement til fordel for de mange medlemmer, som de repræsenterer. For tillidsrepræsentanterne kan ikke få ros nok for deres store indsats og arbejde med at understøtte foreningens arbejde med til stadighed at skabe bedre vilkår for psykologerne i de offentlige ansættelser. Deres arbejde er med til at skabe resultater, der viser, at de offentligt ansatte psykologers løn haler kraftigt ind på de andre akademikere, som vi deler overenskomst med, og at vi trods udfordringerne med den lokale løndannelse skaber ganske gode resultater der når vi sammenligner os med andre. Derudover er tillidsrepræsentanterne stærkt interesserede i Psykologforeningens politik, de ønsker at være tæt på disse dagsordener. Et ønske, der vidner om en værdifuld forståelse af, at man som tillidsrepræsentant har en uundværlig rolle som brobygger. Så kære medlemmer, husk at takke jeres tillidsrepræsentanter for deres store engagement i at give jer tryghed i ansættelserne, kontinuerligt arbejde for, at I, trods sparedagsordener og finanskrise, får bedre løn. I mål er vi ikke, forstås, så langt fra. Og det er derfor, vi og de ufortrødent arbejder videre for at skabe løsninger til jer alle. Dansk Psykolog Forening Stockholmsgade 27, 2100 København Ø. Tlf Fax: Psykolog Nyt Stockholmsgade 27, 2100 København Ø. Tlf Redaktion: Claus Wennermark, ansv. redaktør Jørgen Carl, redaktør Heidi Strehmel, bladsekretær/annoncer DK ISSN: Layout og Tryk: Jørn Thomsen Elbo A/S Trykt med vegetabilske farver på miljøgodkendt papir Oplag: Kontrolleret oplag (FMK): 9744 ex. Trykoplag: ex. Medlem af Danske Specialmedier Indsendt stof: Indsendte artikler dæk ker ikke nødvendigvis redaktionens eller foreningens holdninger. Redaktionen forbeholder sig ret til at afvise, forkorte eller redigere indsendte artikler. Redaktionen påtager sig ikke ansvar for artikler, der indsendes uopfordret. Forsidefoto: Colourbox Annoncer 2014 Job- og tekstsideannoncer mv.: DG Media, tlf , Anfør Psykolog Nyt i emnefeltet Små rubrikannoncer (maks. 1/6 side): Psykolog Nyt, tlf > Psykolog Nyt > Annoncer Abonnement/2014: kr. + moms. Deadline (kl. 12) Nr. Deadline Udgivelse 1 8/12 9/ /1 23/1 3 19/1 6/2 Eva Secher Mathiasen, formand for Dansk Psykolog Forening\n3 I KORT FORM Ledigheden på vej ned Med en psykologledighed på 4,0 procent i september oplever vi en lidt lavere ledighed i 2014 end i Faldet fra august lød på 0,3 procent, og selv om det var lidt under det forventede, er tendensen, at beskæftigelsen går den rette vej. Den generelle akademikerledighed er 4,5 procent. Stadig mangler for mange psykologer et arbejde, og derfor vil foreningen fortsat have fokus på jobskabelsen. Forventninger til udviklingen frem mod årsskiftet er en ledighed i nærheden af 3 procent, idet der i efterårsmånederne skabes mange nye psykologjob. Nyt Hårdest ramt er som altid de nyuddannede psykologer, der derfor opfordres til at søge job bredt og ud over hele landet. Dimittendledigheden for psykologer udgør 34,3 procent, hvor den generelle ledighed for hele akademikergruppen er 30,4 procent. nk om specialistuddannelser næsten Psykolog Nyts kontrollerede oplag, dvs. det antal blade, der med Post Danmark udsendes hver 14. dag, er netop blevet opgjort af Specialmediernes Oplagskontrol. Tallet er 9.943, målt som et gennemsnit i perioden , en stigning på 200 siden sidste kontrol. Det samlede oplag, trykoplaget, er De ekstra eksemplarer udsendes fx til annoncører eller benyttes som materiale i forbindelse med større møder. Red. Foreningens ti specialistuddannelser er blevet revideret på en række punkter. Bag ændringerne ligger der et ønske om at gøre uddannelserne mere fleksible og mere tidssvarende. Fleksibelt valg er indført på alle uddannelserne undtagen arbejds- og organisationspsykologi. Bag begrebet ligger, at 150 timers teori frit kan sammensættes af kurser på relevante specialers specialiseringsmoduler som erstatning for kur ser placeret i henholdsvis voksen-/børnemodulet og det tværgående modul. Modulerne vedrørende forskning og formidling (60 timer) og specialiseringsmodulet (150) er obligatoriske. Det betyder, at flere kurser fremover kan godkendes i de enkelte specialistuddannelsesforløb. Ligeledes er specialistansøgningsskemaerne blevet digitaliseret, så specialistuddannelsesforløbet bliver lettere for den enkelte psykolog selv at administrere. De digitale ansøgningsskemaer findes i Mit DP sammen med en vejledning. Man behøver ikke være i gang med en specialistuddannelse for at gøre brug af skemaerne. De kan benyttes som et redskab til at holde overblik over kursusaktiviteter for at se, om de på et senere tidspunkt kan indgå som elementer i en specialistuddannelse. Læs mere om ændringerne på > Uddannelse-karriere. dnp Opdater, opdater & opdater Husk at opdatere dine medlemsoplysninger via hver gang der sker ændringer: jobskifte, ny mail, ny adresse m.v. Det er vigtigt, at alle oplysninger er korrekte, ikke mindst fordi vi baserer vores medlemsservice på disse centrale oplysninger. Vi udsender nyhedsbreve, diverse tilbud, indkaldelser til arrangementer fra din kreds, sektion og selskab pr. mail. En forældet mailadresse hindrer kommunikationen. Den fysiske adresse har bl.a. betydning for, om du modtager Psykolog Nyt. mg PSYKOLOG NYT NR SIDE 3\n4 RAMT Af Julie-Astrid Galsgaard Offerfor en forbrydelse Det mangler tilbud til personer, som har været udsat for en forbrydelse. Oplevelsen af på få sekunder at være blevet forvandlet fra en velfungerende borger til et sårbart offer skal mødes af bedre svar, end samfundet leverer nu. S idste år blev personer offer for straffelovsforbrydelser i Danmark. Fire ud af ti var kvinder. Tallet dækker over personforbrydelser, hvor der har fundet en mere eller mindre fysisk mærkbar interaktion mellem offer og gerningsperson sted. Det kan vedrøre røveri, tyveri fra person, stalking, vold mod person, seksuel krænkelse, trussel om skade, manddrab og forsøg herpå samt personrelaterede diskrimination. Dette relativt store antal ofre skaber ikke kun en række problemer for den udsatte, men også for de pårørende og samfundet. Mere end en kvart mia. kroner blev givet i erstatning til ofre for forbrydelser, og et lovforslag om at hæve erstatningen til ramte af sexchikane fra kr. til kr. verserer netop nu. Videre er et nyt råd, Offerfonden, trådt i kraft pr. 1. januar Her kan forskere, privatpersoner og organisationer søge om økonomisk støtte til projekter, der skal fremme vilkårene for ofre for forbrydelser i Danmark. Politiets tilbud til ofre om at møde gerningspersonen i et konfliktråd blev gjort landsdækkende for fire år siden. I 2013 blev der gennemført mere end 700 konfliktråd. En opprioritering af ofre i Danmark er ved at vinde frem, og med god grund. Foruden de personlige konsekvenser koster forbrydelserne dyrt. De offentlige udgifter til sygemeldinger, brug af sygehusvæsenet, egen læge og tilskud til psykolog er signifikant højere for borgere, der har været udsat for voldelige forbrydelser, end for borgere, der ikke har. Endvidere er der en markant større udskrivning af lægemidler som antidepressiv, antipsykotisk, beroligende, sovepiller og smertestillende præparater til ofre for personrelaterede forbrydelser. En opgørelse af Landspatientregistreringens tal fra 1995 til 2012 viser, at 43 % af alle skadestuekontakter omhandler voldsramte unge i alderen år (Balvig, 2013). De oplistede tiltag er skridt i den rigtige retning af også at imødekomme ofrenes behov og interesser modsat næsten udelukkende at fokusere på gerningspersonen hvortil Kriminalforsorgen i 2014 afsatte 3,2 mia. kr. Den rette intervention? Som psykologer må vi spørge, om disse skridt bør følges op af en mere målrettede indsats for at udvikle egentlige behandlingspakker udformet efter ofrenes behov. Indtil videre er ofre for voldtægt SIDE 4 PSYKOLOG NYT NR\n6 NetværksForum et mødested Et lille skridt i retning af at imødekomme behovet for deling af oplevelser og spejling er Netværks- Forum, en helt nyt frivilligt drevet forsøgsordning i København. Planen er at gøre tilbuddet permanent og landsdækkende, og ordningen møder allerede opbakning fra Rigspolitiet og en række landsdækkende organisationer. Læs mere på offerforum.dk, eller kontakt Julie-Astrid Galsgaard, NetværksForum er stiftet af politimand Lars Ingemann og artiklens forfatter. Sidstnævnte arbejder til daglig som psykolog ved Forsvarets Veterancenter. og andre seksuelle overgreb den eneste gruppe udsat for en forbrydelse, der findes et målrettet behandlingstilbud til. Det mangelfulde behandlingstilbud tyder på, at ofre for forbrydelser generelt ikke anerkendes og behandles som en særlig gruppe med behov, der kræver en målrettet intervention. Oplever personen udsat for en forbrydelse, bortset fra voldtægt, et behov for at tale med en professionel om sin oplevelse og tilstand, er han eller hun nødt til at opsøge egen læge og her eventuelt forsøge at få en henvisning til psykolog. Udgiften til psykologsamtaler kan forsøges refunderet ved tilkendelse af erstatning for forbrydelsen. Offeret kan også få visse former for juridisk og psykologisk bistand via en række frivilligt drevne organisationer, fx Landsforeningen Hjælp Voldsofre og Offerrådgivningen. Men hvorfor er der ikke større opmærksomhed blandt politikere og fagfolk på de psykologiske følger af at være udsat for en forbrydelse? De, der bliver ofre for en vilkårlig forbrydelse, er ganske vist ofte ressourcestærke personer, som kan overkomme konsekvenserne ved egen og pårørendes hjælp. Imidlertid kan fx følelsen af skam bevirke, at den udsatte ikke ønsker at gøre opmærksom på sine problemer og derfor ikke søger hjælp hos professionelle eller pårørende. Offeret kan udvise handlingslammelse, løbe ind i sygemelding, økonomiske vanskeligheder, skilsmisse eller generel social isolation noget, mange opfatter som problemer i sig selv og ikke som symptomer på at have været udsat for en forbrydelse. Da der ikke findes en egentlig procedure for den professionelle behandling, fx en behandlingspakke, vil den udsatte selv og omgivelserne være uden forståelse for og anerkendelse af de psykiske eftervirkninger. SIDE 6 PSYKOLOG NYT NR\n7 Men har man oplevet et væbnet røveri i hjemmet, et voldeligt overfald på gaden eller årelang stalking kan det tage lang tid, før man fungerer med samme styrke som før forbrydelsen. De psykologiske følger Frygten er ofte særlig nærværende for den, der uforberedt oplever sig truet på liv og legeme. Frygten for, at en ny krænkelse skal finde sted, risikerer at føre til en midlertidig eller længerevarende stress-tilstand (fx Elklit & Christiansen, 2009; Kunst et al., 2010). Videre har ofre for forbrydelser øget risiko for at udvikle depression, dissociative tilstand, somatisering, søvnbesvær og generel fjendtlighed over for deres omverden (fx Hansen & Elklit, 2014). Betegnelsen Forbrydelsesrelaterede PTSD (Crime Related PTSD) blev allerede i 1989 taget i brug, når der var tale om PTSD udviklet på baggrund af et voldsomt mellemmenneskeligt tillidsbrud, som en personrelaterede forbrydelse udgør. Frygten kan få offeret til at udvikle handlingslammende angst, der kan følges af tunge eksistentielle tanker af depressiv karakter. Videre styrkes disse tanker af, at forbrydelsen betragtes som et voldsomt tillidsbrud, så offeret begynder at nære mistillid til andre mennesker generelt eller til egne oplevelser, følelser og evner. Næste led er ensomhed, for offeret står alene med sine oplevelser, da selv de nærmeste ikke kan sætte sig ind i, hvad offeret har oplevet og efterfølgende gennemlever. Ikke sjældent er offeret fyldt op af vrede mod især gerningspersonen, fordi denne med forbrydelsen har negligeret og brugt offeret til egen fordel (fx Ehlers & Clark, 2000). Men offeret kan også vende sin vrede og frustration mod de nære omgivelser eller samfundet, som ikke har kunnet forhindre forbrydelsen i at finde sted, eller efterfølgende ikke formår at imødekomme offerets behov og interesser. Videre kan offeret opleve gerningspersonens magtovertagelse som et kontroltab over eget liv og miste selvagtelse som et ligeværdigt menneske med ret til tryghed, handlefrihed, respekt og omsorg. Ofre for forbrydelser beretter ikke sjældent, at de plages af selvbebrejdelse, netop fordi de er gjort til offer (Wilson et al., 2006). De spørger sig selv, om de kunne have gjort noget anderledes, om de mon selv opfordrede til at blive krænket og burde have passet bedre på. På den vis kommer ofre for forbrydelser ofte til også at føle en skam over enten at være blevet brugt af gerningspersonen eller selv have skyld i offergørelsen (fx Budden, 2009). I overvejelserne melder det spørgsmål sig på et tidspunkt, om tilgivelse kan være en vej ud af den uudholdelige tilstand (Galsgaard, 2010). Ofre for forbrydelser skiller sig ud fra andre klientgrupper ved at risikere at udvikle forskellige PTSD-symptomer foruden i høj grad at være plaget af en række ambivalente følelser i forhold til dem selv, andre mennesker og omverdenen. Denne klientgruppes ofte mangeartede problemstillinger er det derfor nødvendigt at være bekendt med, når man som psykolog planlægger et psykoterapeutisk behandlingsforløb. At blive hel igen Offerets behov kan altså omfatte psykologisk, fysiologisk og økonomisk intervention. Men denne pakke bør ikke stå alene. Oplevelsen af på få sekunder at være blevet forvandlet fra en velfungerende borger til et sårbart offer skaber et behov for at møde mennesker, der står eller har stået i en lignende situation som én selv. Det er i hvert fald, hvad jeg personligt har erfaret gennem min tilknytning til hjemmesiden OfferForum.dk. Hjemmesiden åbner for, at man som udsat for en forbrydelse kan skrive om sin oplevelse og kommentere på andres. Ofrene her fortæller, at de efter forbrydelsen ivrigt søgte efter steder på internettet og i organisationer, hvor de kunne tale med ligesindede og spørge dem om alle de ting, de ikke kunne eller ville spørge andre om. De savnede at blive hørt og følelsesmæssigt spejlet og opleve at blive bekræftet i deres følelsers realitet og reaktioners berettigelse. De savnede at tale med nogen, der havde udviklet tilsvarende følelser, tanker, kropsoplevelser og adfærd som de selv. Forskning viser at samtale- og støttegrupper kan have en terapeutisk effekt på at overkomme sin offerrolle gennem deling af oplevelser, spejling i forhold til genkendelse og anerkendelse af efterreaktioner, foruden at der er tid og rum til at dvæle ved eventuel sorg, skam og oplevelsen af at være unormal (Shapiro, 1999; Yalom, 2005). Videre giver mødet med ligesindede en tryg base, hvor offeret kan sætte sig selv i en sårbar situation ved at fortælle om svære tanker og følelser og overskride grænser i de øvrige gruppedeltageres nærvær. Referencer Julie-Astrid Galsgaard, cand.psych. Balvig, F. (2013) & : Udsathed for vold og andre former for kriminalitet. Offerrapport% pdf. Budden, A. (2009). The role of shame in posttraumatic stress disorder: A proposal for a socio-emotional model for DSM-Vq. Social Science & Medicine, 69, pp Ehlers, A. & Clark, D.M. (2000). A cognitive model of posttraumatic stress disorder. Behaviour Research and Therapy 38, pp Elklit, A.; Due, L; Christiansen, D.M. (2009). Predictors of acute stress symptoms in rape victims. Traumatology, 15(2), pp Galsgaard, J.-A. (2010) Om at vælge tilgivelsen. Psykolog Nyt, 15, pp Hansen, M. & Elklit, A. (2014) Who develope post traumatic stress symptoms following a bank robbery? Novo Science Publisher, Inc. Herman et al. (2011). The trauma recovery group: A guide for practitioners. The Guildford Press. NY. Kunst, M.J.J., Winkel, F.W., & Bogaerts, S. (2010). Prevalence and predictors of posttraumatic stress disorder among victims of violence applying for state compensation. Journal of Interpersonal Violence, 25, pp Shapiro, E. (1999). Trauma, Shame, and Group Psychotherapy: A Self Psychology Perspective. Group, Vol. 23 (2). Yalom, I. & Lesczc, M. (2005). The therapy and practice of group therapy. Basic Books. NY. PSYKOLOG NYT NR SIDE 7\n8 TIDSÅND Mørke skyer over de unges Børn og unges mentale helbred har det skidt, konkluderer ny rapport. Tre psykologer genkender billedet og forklarer miseren med overbekymrede forældre, usund tørst efter succes og et skolesystem, der kræver for meget og rummer for lidt. D en tiltagende deroute er blevet mere og mere tydelig for Julie Noack Skærbæk. Hver eneste dag møder hun nye børn og unge med en lægehenvisning til Børne- og ungdomspsykiatrisk Center i Glostrup, hvor hun arbejder som psykolog. - Vi får henvist flere og flere børn med opmærksomhedsforstyrrelser. Fælles for dem er, at de kommer til at stikke ud fra normen, fordi skolens rammer og strukturer er blevet mere flydende, siger hun. Fra sit arbejde kan hun kun nikke genkendende til den nedslående konklusion i Vidensråd for Forebyggelses rapport, Børn og unges mentale helbred : At danske børn og unge har fået et dårligere mentalt helbred. Forklaringen finder hun blandt andet i de forandringer, som folkeskolen og de gymnasiale uddannelser er blevet pålagt de senere år. Hvad siger rapporten Baggrunden for de voldsomme stigninger i forekomsten af psykiske lidelser blandt årige er med stor sandsynlighed en egentlig negativ udvikling i børns mentale helbred. Cirka dobbelt så mange unge mellem 16 og 24 år følte sig stressede i 2005 end 20 år tidligere. Der er registreret en fordobling i antallet af selvmordsforsøg blandt årige kvinder fra 1994 til 2001 og mere end en tredobling blandt årige kvinder i samme periode. Siden 2000 er der sket en tidobling af antallet af unge, som behandles med ADHD-medicin, og en tredobling af unge, som får antidepressiv medicin. Antallet af besøg i børnepsykiatrien er tidoblet på 20 år. Kilde: - Vi bruger specielt én formulering om ADHD-diagnosti cerede børn. Den er næsten blevet en floskel, fordi den går igen så ofte i erklæringer og til netværksmøder: Barnet har brug for faste rammer og velkendte voksne omkring sig. Julie Noack Skærbæk vil gerne give et bud på, hvor mange af de børn, der kunne få det markant bedre psykisk procent, vil jeg mene. Hvis de altså ikke hele tiden skulle tage stilling til alle mulige spørgsmål om, hvad de vil med undervisningen i skolen, hvem de har lyst til at arbejde sammen med i grupper og så videre. Julie Noack Skærbæk understreger, at det ikke kun er de børn, hun møder i psykiatrien, der kæmper med at finde et fast ståsted i skolen i dag. - Uddannelsesinstitutioner og samfundet kræver flere og flere resultater af børn og unge i dag. De konstante krav kan knække halsen på selv den stærkeste. Børn og unge skal hele tiden tage stilling til studievalg, kropsidealer, karakterer og alt muligt andet mellem himmel og jord, siger Julie Noack Skærbæk. Curlingforældrene De yngste generationer er med andre ord blevet ramt af den samme syge som resten af befolkningen: Kravet om individuel succes. Lykkes det ikke at hive en håndfuld 12-taller hjem til karakterbogen, kan følelsen af fiasko trække mørke skyer ind over hverdagen. - Hvis alle skal konkurrere, bliver fællesskabets rammer snævrere, og så falder alle de, der ikke passer ind, udenfor, mener Julie Noack Skærbæk. Derfor er det heller ikke overraskende, at livstilfredsheden daler blandt børn og unge. Det er opfattelsen hos Susanne Wederkinck Nielsen, PPR-psykolog i Børne- og Ungerådgivningscenter i Høje- Taastrup Kommune. - Jeg oplever en øget opmærksomhed på livstilfredshed hos børn og unge i dag. Den kommer blandt andet til udtryk i en ekstrem kropsfiksering, i overtræning, i spiseforstyrrelser og selvskadende adfærd, siger hun med henvisning til den skrumpende andel af 11-årige, 13-årige og 15-årige, der ifølge rapporten oplever en høj livstilfredshed. Her er undersøgelsen inde og røre ved sagens kerne, mener privatpraktiserende børnepsykolog Lisbeth Liebmann. Hun mø SIDE 8 PSYKOLOG NYT NR\n9 trivsel der flere og flere bekymrede forældre i sit daglige arbejde og ser konturerne af, det hun kalder en ny børnekarakter. - Det er børn fra velstillede, velfungerende hjem med forældre, der forsøger at være så meget til stede, så nærværende og støttende som muligt, når familien er sammen. Disse børn får stor medbestemmelse i familien. Måske også i en grad, som barnet dybest set ikke magter. Det kan skabe forkælede børn, der er vant til at få deres vilje og den fulde opmærksomhed fra forældre. De børn har alt for store forventninger til sig selv, siger Lisbeth Liebmann. Forældre til den type børn bestiller tid hos hende, hvis de synes, at barnet ikke fungerer optimalt i hverdagen med dem, eller hvis barnet virker indesluttet, nervøst eller ikke har mange venner. - Det er en generel tendens i vores kultur, at forældre skal være søde og rare og forstående over for deres børn. Ofte glemmer forældrene, at de også skal vise vej, træde i karakter og sætte grænser. Det skaber ofte en utryghed hos barnet, som ikke kan mestre al den indflydelse, siger Lisbeth Liebmann. Et råb til omverdenen Når børn oftere slår sig på livet, skyldes det ifølge Lisbeth Liebmann formentlig, at de mangler at blive hærdet af livet. - Forældrene i dag fjerner alle sten på vejen for deres børn og giver sig måske for meget for at undgå, at livet kan gøre ondt. Især når man som forældre stiller krav eller i konflikter med børnene. De mange blå mærker på psyken sætter ikke kun aftryk på den lettere ende af skalaen i rapporten. Også antallet af unge, der har forsøgt at begå selvmord i de seneste par årtier, er steget markant. Det tolker Susanne Wederkinck Nielsen som en logisk konsekvens af det, hun oplever i Børne- og Ungerådgivningscentret. - Jeg møder flere og flere unge, og især piger, der har en selvskadende adfærd. Et selvmordsforsøg kan i den sammenhæng ses som et ekstremt forsøg på at gøre mental smerte konkret. Det er et råb om hjælp til omverdenen, og disse tal kan ikke bagatelliseres. De viser, at der er en opgave her, som samfundet ikke formår at løse. Hvad enten det er familien, dagplejeinstitutionerne, skolen eller en fjerde part, der svigter. Henning Due, pressekonsulent PSYKOLOG NYT NR SIDE 9\n10 SELVSKADE Af Natasa Zoric Behandling af selvskadende adfærd Unge selvskadende har tendens til at isolere sig og skade sig selv i det skjulte. Udadtil kan de fremstå velfungerende, men under overfladen er de sårbare og oplever et indre kaos. SIDE 10 PSYKOLOG NYT NR\n11 G ennem de seneste 20 år er der sket en eksplosiv stigning i antallet af personer uden psykiatriske lidelser, som udøver selvskadende adfærd. Selvskadende adfærd er ikke et nyt fænomen, men det er et fænomen, der heldigvis er kommet større opmærksomhed på blandt behandlere og andre professionelle. Adfærden kan forekomme i alle aldre og ved begge køn, men internationale studier viser, at der uden tvivl er langt højere prævalensrater af selvskadende handlinger blandt den unge population end i den øvrige befolkning. Ligeledes peges der på, at selvskade forekommer næsten lige hyppigt blandt unge kvinder og mænd, men de anvendte selvskadende metoder blandt kønnene er ofte forskellige. Unge selvskadende har ofte tendens til at isolere sig og skade sig selv i det skjulte, hvorfor det kan være vanskeligt at få øje på dem, som har brug for hjælp. Udadtil kan de fremstå velfungerende, men under overfladen er de sårbare og oplever et indre kaos. Som resultat af den større udbredelse af selvskadende adfærd uden suicidale intentioner samt et større forskningsfokus blev Non- Suicidal Self-Injury i 2013 oprettet som en selvstændig diagnose i DSM-5. På trods heraf dette bør vi stadig huske på, at selvskadende adfærd er et nonspecifikt symptom, som dækker over mange forskellige psykiske vanskeligheder. Epidemisk smitte Nyeste forskning viser, at over en femtedel af gymnasieelever i Danmark, enten enkelte eller gentagne gange, har prøvet at skade sig selv på den ene eller anden måde. Endvidere er der en høj risiko for, at selvskadende adfærd smitter, da de unge bliver inspireret ikke kun af hinanden, men også gennem de mange sociale medieplatforme, som de færdes på. Nogle gør det for at eksperimentere typisk i ungdomsårene, da eksperimentering er en naturlig del af menneskets udviklingsproces mens andre gør det af psykiske årsager, hvor de selvskadende handlinger benyttes som en affektregulerende funktion. Ved mange unge ebber denne uhensigtsmæssige og skadelige adfærd typisk ud med alderen, men hos nogle udvikler den selvskadende adfærd sig til en form for afhængighed, som kan være meget vanskelig at overvinde uden den rette behandling. Udviklingen af selvskadende adfærd bør forstås ud fra en dynamisk forklaring, som inddrager neurobiologiske, psykologiske og sociokulturelle faktorer, men der er ingen tvivl om, at de høje forekomster af selvskadende adfærd til dels kan tilskrives det store forventningspres, de unge udsættes for i vores samfund, der fokuserer på viden, uddannelse og udvikling. Hvilke behandlingsformer virker? De fleste, der arbejder med behandling af selvskadende adfærd, kan skrive under på, at det er en meget kompleks og udfordrende opgave, de stilles over for. At selvskadende personer kan skade sig selv som en form for selvmedicinering og omsorg, kan synes paradoksalt, hvorfor arbejdet med denne målgruppe kan vække intense følelser hos terapeuten. Det kan påvirke behandlingsforløbet i negativ retning, hvis disse følelser ikke bearbejdes i supervisionsfora. Det er alment kendt blandt psykologer, at kvaliteten og udbyttet af psykoterapi i høj grad afhænger af de nonspecifikke faktorer. Mange klienter vil også pege på relationen til deres terapeut som det mest betydningsfulde i deres behandlingsforløb. Ovenstående taget i betragtning er der dog visse psykoterapeutiske behandlingsformer, som er veldokumenterede for behandlingen af selvskadende adfærd; mentaliseringsbaseret terapi og dialektisk adfærdsterapi. I 2014 gennemførte jeg i forbindelse med mit speciale en kvalitativ undersøgelse med formål om at undersøge, om hyppige samtaler og inddragelse af pårørende kunne nedbringe selvskadende handlinger ved unge samt styrke deres motiva tion til behandling. Behandlingsforløbene i undersøgelsen tog afsæt i et intensivt korttidsforløb, som strakte sig over 10 uger, hvor klienterne havde to ugentlige samtaler, inden de overgik til en samtale ugentligt eller hver anden uge, afhængigt af behov. Psykoterapiforløbene tog afsæt i en mentaliseringsbaseret referenceramme med inddragelse af forskellige teknikker fra kognitiv terapi, fx kriseplaner, ugeskemaer, graduerende mål og kædeanalyse. Ved hjælp af målinger og klienternes egne vurderinger blev det påvist, at inddragelse af forældre samt hyppige samtaler var nogle af de faktorer, som havde størst betydning for behandlingsforløbenes positive udfald. Den ambivalente motivation Mange selvskadende personer ønsker at stoppe med fx at skære sig selv, men samtidig anser de selvskaden som nødvendig for at kunne regulere den indre spænding og de svære følelser, som de ikke er i stand til at håndtere på PSYKOLOG NYT NR SIDE 11\n12 anden vis. Denne ambivalens kan resultere i modvillighed til behandling, som kan mislykkes, hvis der ikke er rettet en særlig opmærksomhed på klienternes ambivalente motivation til behandling. Ved at afholde hyppige samtaler med klienten kan motivationen til behandlingen bedre fastholdes, da der hver gang i terapien arbejdes med fælles mål, som klienten er med til at sætte. Samtidig muliggør hyppige samtaler, at aktuelle hændelser og problemstillinger i den unges liv kan komme i fokus i terapien relativt hurtigt. Unges hverdag er ofte præget af meget skiftende aktiviteter og relationer, hvorfor det at kunne tale om episoder, kort tid efter at de er hændt, kan have stor betydning for bearbejdningen. Endvidere oplever selvskadende unge jævnligt adskillige interpersonelle konflikter på grund af en svækket mentaliseringsevne og kan ligeledes ved hyppige samtaler reflektere over disse konflikter, mens de er friske i erindringen og med tiden udvikle mentaliseringsevnen. Kaster man et blik på den terapeutiske alliance, kan hyppige samtaler medvirke til at opbygge og vedligeholde denne samt forhåbentlig forhindre frafald. Netop frafald er i forvejen et stort problem ved psykoterapi med unge. Manglende ressourcer Unge i teenageårene er på et stadium i deres liv, hvor de selvstændiggøres og separeres fra forældrene. Alligevel udgør forældrene ofte en tryg base. Inddragelse af forældre eller andre nære pårørende sker på baggrund af, at de spiller en af de vigtigste roller i de unges liv. At have pårørendes støtte til behandling og anerkendelse af de personlige vanskeligheder kan være en betydelig hjælp i fastholdelsen af den unges motivation til behandling. Endvidere er pårørende til en selvskadende person typisk meget bekymrede, magtesløse og frustrerede, hvorfor det kan være givende, at de pårørende tilbydes psykoedukative samtaler. Men hvordan ser det så ud med behandlingstilbuddene for unge selvskadende? Er der mulighed for flere ugentlige samtaler i en periode og for at inddrage pårørende i behandlingen? I de fleste offentlige behandlingstilbud er svaret desværre nej. Medmindre den selvska dende person udøver alvorlige, stereotype eller tvangsprægede handlinger, hvad der oftest forbindes med udviklingshæmmede, autister, psykotiske lidelser m.fl., eller har andre tydelige tegn på psykiske lidelser, henvises personen oftest ikke til psykiatrien. Derfor henvises den pågældende til de kommunale tilbud, der findes. I folkeskolen er der mulighed for samtaleforløb med en psykolog eller viderehenvisning, men når unge går ud af folkeskolen, får de ikke længere adgang til PPR s tilbud. I stedet vil de som regel være overladt til studievejledere eller coaches på ungdomsuddannelser og kommunens rådgivere, som kan henvise dem til fx egen læge, kommunens ungerådgivning, LMS eller lignende. Tilbuddet vil være samtaler med professionelle, som ikke nødvendigvis er psykologer eller har den nødvendige erfaring til behandling af selvskadende adfærd. Om de har den fornødne erfaring eller ej, er det stadig tvivlsomt, at der er plads i kalenderen til hyppige samtaler i en periode, hvor det kan være gavnligt for den unges behandling. Den manglende højfrekvente kontakt med en professionel kan være det, der gør, at den unge får svært ved at fastholde motivationen til behandling og til at lære at håndtere intrapsykiske og relationelle konflikter på anden vis. De manglende økonomiske ressourcer i vores behandlingstilbud til at tilbyde hyppige samtaler, fører til, at vi går glip af en meget vigtig del af behandlingen det relationelle aspekt, som adskillige gange har vist sig at være altafgørende for psykoterapiens udfald. Køge og Vejle kommuner åbner nu for muligheden for, at unge mellem år fra 2015 kan få op til fem gratis samtaler med en psykolog. Det er et skridt i den rigtige retning. Forhåbentlig følger andre kommuner snart trop, så hjælpen til unge kan være ved hånden, når de har brug for det og uden lange ventetider. Den ideelle psykologiske hjælp ville være at give unge mulighed for at få de psykologsamtaler, de har behov for, hvad enten det drejer sig om 2 eller 26 samtaler. I vores samfund fremstår denne mulighed på nuværende tidspunkt som en utopi, men ud fra et samfundsperspektiv er jeg overbevist om, at en sådan mulighed på længere sigt ville være langt mere lukrativ forebyggelse frem for behandling. Referencer Natasa Zoric, cand.psych. Butler, J. (2012). Self-harm. Psychiatric aspects of general medicine.vol. 40, no. 12. Favazza, A.R. (2011). Bodies Under Siege: Self-mutilation, Nonsuicidal Self-injury, and Body Modification in Culture and Psychiatry. Baltimore: The John Hopkins University Press. Gratz, K. (2001). Measure of Deliberate Self-Harm: Preliminary Data on the Deliberate Self-Harm Inventory. Journal of Psychopathology and Behavioral Assessment. Vol. 23, no. 4. Klonsky, E.D. & Muehlenkamp, J.J. (2007). Self-Injury: A Research Review for the Practitioner. Journal of Clinical Psychology: In Session, vol. 63, no. 11. Møhl, B. & Skandsen, A. (2012). The prevalence and distribution of self-harm among Danish high-school students. Personality and Mental Health. Vol. 6. Rubæk, L. (2009). Selvskadens psykologi. Dansk Psykologisk Forlag. SIDE 12 PSYKOLOG NYT NR\n13 KLUMME Det sunde liv N ogle sociologer hævder, at sundhed er blevet en moderne religion. Aviserne har sundhedstillæg, og der er alskens tv-programmer, hvor deltagere skal transformere sig til at blive sundere og slankere. Sundhedsbøger topper bestsellerlisterne, og det gælder om at motionere dagligt og spise efter de gældende kostregimer, som i øvrigt løbende skifter. I min barndom var fedt usundt, og man skulle spise bananer og gå på kartoffelkur. I dag er kartofler fedende, og institutioner forbyder børn at spise bananer på grund af deres sukkerindhold. Man taler uden ironi om at synde, når man spiser slik og kager, og man er først rigtig frelst, når man har gennemført et maratonløb eller en ironman. Dette er også noget, toplederne skriver på deres CV; de mødes nu ikke kun i Rotary-klub ben, men nok så ofte på carboncyklen. Staten ønsker at regulere borgernes sundhed som aldrig før. Det er ikke kun til gavn for borgerne selv, siges det, men vil jo også spare nationen for penge. Da regeringen lancerede sine Nationale Mål for Sundhed tidligere i år, skete det blandt andet med henvisning til, at svenskerne i gennemsnit lever to år længere end danskerne (skandale!), hvorfor der blev sat syv konkrete (dvs. målbare) mål for danskernes sundhed om 10 år. De handler om at mindske den sociale ulighed i sundhed, øge den mentale trivsel både for børn og for voksne, få færre rygere, mindske alkoholforbruget, nedsætte antallet af overvægtige og øge den fysiske aktivitet. Det er de velkendte KRAM-faktorer med lidt ekstra, og det er selvfølgelig svært at være uenig i disse mål, selv om man godt kan diskutere enkelte af dem, fx vedrørende overvægt. Grænsen for overvægt (udtrykt ved BMI) er siden 1990 flyttet fra 27,8 kg/m2 til 24,9 kg/m2, selv om undersøgelser viser, at dødeligheden ikke er højere for moderat overvægtige (men måske faktisk er lavere end for såkaldt normalvægtige). Med hensyn til vægt, såvel som på mange andre områder, bevidner vi i disse år en massiv sygeliggørelse. Hvordan man gør det Kritikere vil med rette kunne indvende, at der er risiko for en individualisering af sundhedsproblemerne, når det med regeringens mål bliver den enkelte, der skal tabe sig, motionere mere osv., selv om vi samtidig godt ved, at sundhed er tæt knyttet til grundlæggende sociale og demografiske forhold og uligheder. I sundhedsmålene er der dog netop fokus på at reducere den sociale ulighed, hvilket er sympatisk. På et dybere plan er den implicitte sundhedsfilosofi dog temmelig ensporet: Sundhed kobles entydigt til, hvordan den enkelte har det, og slet ikke til, hvordan man gør det i sit liv. Man kunne sagtens operere med et bredere sundhedsbegreb, hvor man også kunne have mål som: Danskerne skal blive mere generøse, høflige og dannede, engagere sig mere i børnenes og de gamles liv og blive mere solidariske med de uformående. Kunne et sundt liv ikke ses som andet og mere end et kvantitativt anliggende altså end et liv, der er så langt som muligt, og hvor man har det så godt som muligt? Kunne det ikke også ses kvalitativt som et liv, hvor man gør det så godt som muligt ud fra de muligheder og forpligtelser, man er blevet givet? Selvfølgelig er der med denne kvalitative udvidelse af sundhedsbegrebet en risiko for moraliseren, men den er der jo i forvejen, når fx rygere og overvægtige stigmatiseres. Hvordan-man-har-det og hvordan-man-gør-det i sit liv er ofte forbundne, men der er nok grund til at tænke sundhedsbegrebet i begge retninger. Adolf Hitler var både idrætstilhænger, vegetar og anti-ryger, men hans eksistens kan vel næppe fremdrages som eksempel på det sunde liv? Svend Brinkmann, cand.psych. professor ved Institut for kommunikation Aalborg Universitet KLUMMEN (lat. columna) Psykolog Nyts klummetekster skrives på skift af seks personer, som har fået frie hænder til at ytre sig om tendenser i det moderne liv og samfund. Skribenterne repræsenterer vidt forskellige fagområder og opgaven lyder ikke på at skrive om psykologi. PSYKOLOG NYT NR SIDE 13\n14 Overenskomst-2015 Hvor lønkronerne Nu nærmer tiden sig, hvor parterne på det offentlige arbejdsmarked skal til forhandlingsbordet og forhandle overenskomster. Psykologforeningen satser mest på den lokale løndannelse. Iløbet af januar og februar 2015 forhandles der med Staten, Regionerne og Kommunerne om den kommende overenskomst, OK-15. Som grundlag for forhandlingerne har vi valgt denne gang især at rette opmærksomheden mod den lokale løndannelse. Dette valg har vi truffet i forventningen om, at rammen denne gang bliver beskeden hvad den også var både i 2011 og Forrige gang fandt forhandlingerne sted i skyggen af finanskrisen, og 2013-forløbet husker nok alle på grund af konflikten på folkeskoleområdet. For holdningen til lønsystemer er det helt afgørende spørgsmål, hvad der kan betale sig! Inden vi i 1998 fik lokal løndannelse (Ny Løn), fandtes et mere anciennitetsbestemt lønsystem, og dengang overgik vi til et lokalt baseret lønsystem, hvor aflønningen skulle afspejle den enkeltes funktioner og kvalifikationer. Hvilken lønudvikling ville vi have haft, hvis vi havde bevaret det gamle system? Et sådan spørgsmål er det selvfølgelig umuligt at besvare, og direkte bevise, at det nye lønsystem har været en fordel, kan vi ikke. Vi ved dog, at den samlede lønmængde til offentligt ansatte ikke har ændret sig afgørende, så udviklingen skal måles på bevægelserne mellem de enkelte faggrupper. De samlede lønninger i den offentlige sektor reguleres fortsat og vil formentlig blive ved med det via reguleringsordningen. Denne ordning betyder, at den samlede offentlige lønudvikling ikke overstiger den private lønudvikling. Aftales der lokalt højere lønninger som helhed, vil dette blive tilpasset ved mindre regulering. Imidlertid kan sagtens lave forskelle i lønningerne ved lokal løn, både mellem de enkelte arbejdspladser eller mellem de enkelte grupper. Generelt set er gennemsnitslønnen i den offentlige sektor lavest i kommunerne, regionerne ligger i midten, og staten fører an. Dette gælder for AC erne som helhed og også for psykologerne. Statens lønninger ligger ca kroner over det gennemsnitlige niveau i kommuner og regioner. Haler ind på efterslæbet En offentligt ansat psykolog tjener nu kr. pr. måned + pension. Gennemsnitslønnen for en akademiker er kr. pr. måned. I de sidste ti år er psykologers lønninger steget med 26,2 procent, mens akademikernes lønninger generelt er steget med 21,5 procent. Målt over perioden haler vi således ind på et historisk efterslæb. En grund til, at der stadig er en lille lønforskel mellem psykologer og øvrige akademikere, er, at vi har oplevet en stor vækst i antallet af psykologstillinger. Denne vækst er primært kommet blandt nyuddannede, og dette trækker gennemsnitslønnen nedad, da vi stadig har en centralt aftalt lønudvikling gennem de første år i karriereren, dvs. mens man stiger fra trin 4 til trin 8. 12,5 procent af alle psykologer er på det laveste trin (trin 4), mens 76,2 procent er på trin 8. Her adskiller psykologgruppen sig fra akademikerne generelt. Der hvor det er lykkedes os at hæve psykologernes lønninger, er netop på de lokale forhandlinger. Her får psykologerne mere i gennemsnit end akademikerne nemlig kr. pr. måned mod kr. for akademikerne generelt. I årene med finanskrisen er dog også den lokale løn blevet ramt, og opbremsningen i den offentlige sektor har især de to seneste år haft markant betydning for den lokale løndannelse. Som det fremgår af artiklen Ny Løn. Lokal løndannelse (dette Psykolog Nyt, side 14-15) viser en undersøgelse fra i sommer, at psykologernes erfaring med hensyn til lokal løn falder negativt ud på flere parametre. Det er dog, målt på en kronerog-øre-skala, Psykologforeningens vurdering, at vi i fremtiden fortsat bør satse på lokal løndannelse. Vi tror på, at psykologerne SIDE 14 PSYKOLOG NYT NR\n15 hentes med autorisa tionstillæg og specialisttillæg og ikke mindst særlige opgaver, der skal løses, har en god profil til lokal løndannelse. Ifølge den del af undersøgelsen, der omhandler psykologernes holdninger til Lokal Løndannelse, ser psykologerne gerne, at der også kan gives tillæg for andet end autorisation og specialistgodkendelse. Det er der sat gang med foreningens lønpolitik og det er nok der, der er basis for, at psykologerne kan få yderligere del af lønkagen. Niels Kjeldsen, chefkonsulent PSYKOLOG NYT NR SIDE 15\n16 GULEROD Af Lars Michaelsen Ny Løn, Lokal Lønd Princippet med at belønne den medarbejder, der dygtiggør sig, engagerer sig eller tager ekstra ansvar, ligger bag Ny Løn. En undersøgelse fra i sommer viser, at de offentligt ansatte psykologer er skeptiske. L øn er den vigtigste del af ansættelsesforholdet. Løn er af indlysende grunde politisk højt prioriteret. I 1998 blev det såkaldte Ny Løn indført i den offentlige sektor, det, der nu hedder Lokal Løndannelse. Det nye bestod i, at den ansatte skulle have individuelt aftalt løn baseret på personlige kvalifikationer og arbejdsfunktioner. Tidligere fik man løn efter anciennitet. Arbejdsgiverne ville have det nye system, da man mente, at dette løninstrument kunne bruges som led i moderniseringen og effektiviseringen af den offentlige sektor. En tung proces, som regeringerne i 1980 erne initierede. Ny Løn kunne give de ansatte incitament til at opkvalificere sig, påtage sig flere arbejdsopgaver og i det hele taget yde en stadig bedre indsats for borgerne, fordi det kunne bonne ud i mere løn. Fra Dansk Psykolog Forenings side fremlagde man dengang over for medlemmerne de fordele, Ny Løn havde. På grund af efterspørgslen efter psykologarbejdskraft forventedes det, at psykologerne sagtens kunne få det samme eller mere i livsløn med Ny Løn i forhold til at fortsætte med det gamle, der ikke gav muligheder for løntillæg. Foreningen argumenterede også med, at Ny Løn var et mere retfærdigt system. Er det ikke mere retfærdigt, at en engageret, virkelysten psykolog, der løbende efter- og videreuddanner sig, får mere i løn end en uengageret, mere magelig psykolog?! På de mange møder, der blev holdt med medlemmer i Dansk Psykolog Forening i sin tid, var omdrejningspunktet for drøftelserne meget ofte lønsolidaritet over for retfærdighed. Med dette baggrundstæppe er tiden gået. Levede Lokal Løndannelse så op til formålene og de vedhæftede forventninger? Det har Dansk Psykolog Forening tilladt sig at spørge medlemmerne om i sommeren Medlemmerne blev via et spørgeskema spurgt til deres opfattelse af, hvorvidt formålene med Ny Løn/ Lokal Løndannelse er opnået. Resultater af en undersøgelse Formålene med Lokal Løndannelse er ikke opfyldt. Det er det overordnede signal fra medlemmerne på en lønundersøgelse, som Psykologforeningen har gennemført. En stor del af psykologerne har tilkendegivet, at de ikke har tilstrækkelig kendskab til Lokal Løndannelse. Det sidste er naturligvis problematisk, da aflønningen udgør det mest centrale vilkår i ansættelsesforholdet. Det er meget uheldigt, hvis der er etableret et lønsystem, som er vanskeligt at forstå. Det vil vanskeliggøre muligheden for at opfylde formålene med Lokal Løndannelse, da incitamenterne i systemet i så fald ikke kan virke. Efter 16 år med lønsystemet finder næsten halvdelen af respondenterne, at der ikke er god overensstemmelse mellem løn og kvalifikationer og funktioner. Hvilke kvalifikationer kan psykologerne få løntillæg for? Kun knap 7 procent svarer enig eller meget enig på spørgsmålet om, hvorvidt der er gode muligheder for at få løntillæg for andet end autorisation og specialistgodkendelse. 50 procent svarer uenig eller meget uenig. Det vil sige, at psykologerne oplever det vanskeligt at få honoreret kvalifikationer, medmindre der er tale om autorisation og specialistgodkendelse. For de offentlige arbejdsgivere var det et vigtigt formål at forbedre grundlaget for rekruttering og fastholdelse af kvalificerede medarbejdere via et nyt lønsystem, der kunne give en bedre balance imellem aflønninger i den offentlige og private sektor. Psykologerne finder i dag, at der er gode muligheder for mobilitet mellem de offentlige sektorer, men ikke mellem offentlig og privat sektor. Det skal ses sammen med, at godt 65 procent af psykologerne svarer enig eller meget enig på spørgsmålet om, hvorvidt der er stor lønmæssig forskel i det offentlig og private. Lønsystemet har således ikke levet op til dette formål i følge psykologernes opfattelse. Det var også et formål, at de ansatte skulle opleve det nye løn SIDE 16 PSYKOLOG NYT NR\n17 Om undersøgelsen annelse Spørgeskemaet om holdninger til Lokal Løndannelse blev i sommer udsendt til de psykologer, der i Dansk Psykolog Forenings medlemsregister er registreret som menige ansatte eller ledere i kommuner, regioner og staten. 748 psykologer deltog. system som retfærdigt og fair. Det er ikke psykologernes oplevelse. Godt 61 procent svarer uenig eller meget uenig i, at lønsystemet er retfærdigt og rimeligt med hensyn til aflønning af den enkelte. Kun 8,5 procent svarer, at det er retfærdigt. Desværre, ingen penge Når vi spørger psykologerne, må vi konstatere, at de ikke finder, at formålene med Lokal Løndannelse er opfyldt. Lønsystemet har ikke skabt overensstemmelse mellem løn og kvalifikationer og funktioner, det findes uretfærdigt og i øvrigt vanskeligt at forstå. Det skal nævnes, at lederne ser formålenes opfyldelse en smule mere positivt end menige psykologer. I øjeblikket er Lokal Løndannelse under pres. Det skyldes nok især fagorganisationernes oplevelse af, at arbejdsgiversiden ikke gør noget for at få forhandlingssystemet til at fungere hensigtsmæssigt. I stedet for at tage udgangspunkt i den enkeltes kvalifikationer får tillidsrepræsentanterne blot at vide, at der ingen penge er. Forhandlingssystemet opleves ikke som lokalt, men som stærkt centralt styret. Undersøgelsen af psykologernes opfattelser og oplevelser af Lokal Løndannelse kommer blandt mange andre bidrag til at indgå i Akademikernes (AC) forestående overenskomstforhandlinger, hvor også selve forhandlingssystemet er bragt i spil. Lars Michaelsen, konsulent PSYKOLOG NYT NR SIDE 17\n18 Forår i Europa Fire psykologistuderende hev en uge ud af kalenderen og drog til Rumænien for at mødes med medstuderende fra det øvrige Europa. Hvorfor nu det, og hvad var udbyttet? Det har de interviewet hinanden om. SIDE 18 PSYKOLOG NYT NR\n19 V i tog fire af sted til EFPSA s årlige kongres, som i år fandt sted i Rumænien. Kongressen bestod af syv intense dage med et tætpakket fagligt, videnskabeligt og socialt program. De 250 studerende samarbejdede aktivt på kryds og tværs om at blive klogere på det videnskabelige tema, som dannede rammen for kongressen. Hvordan fortæller man nu om den oplevelse, så de mere end 1000 danske psykologistuderende forstår, hvad de går glip af, hvis de ikke lader sig friste af næste års kongres i Tjekkiet? Vi vælger at gøre det gennem et gensidigt interview. Hvordan var dit første møde med EFPSA? Marie: Jeg hørte om EFPSA gennem en studiekammerat på Aarhus Universitet. Det var lige op til, at den årlige kongres skulle afholdes, så jeg sprang ud i det og sendte en ansøgning af sted og endte med at kende alt til EFPSA efter en uge. Nina: Jeg kan huske, at jeg syntes, det var noget mærkelig noget dette EFPSA, og sådan et besværligt navn Men da jeg endelig blev overbevist af min veninde til at tage med på kongressen, undrede jeg mig over, hvorfor ingen havde overtalt mig før. Det var en uge fyldt med inspiration, læring, oplevelser og nye venskaber ret og slet et psykologieventyr. Hvad fik du fagligt ud af kongressen? Nadja: Jeg har været med på tre kongresser, og de har været kilde til stor faglig inspiration hver gang. Det at sidde til workshops og foredrag af ren og skær interesse og lærelyst frem for eksamensforberedelse er en fantastisk afveksling fra hverdagen. Det er meget værd at blive mindet om, at jeg har valgt det her studium, fordi det er utroligt spændende, og at jeg er en del af det enestående faglige netværk, som er psykologi i Europa. Marie: Jeg oplevede på kongressen, at min interesse for udviklingspsykologien blev udforsket mere ud fra en praktisk vinkel. Thorbjørn og jeg blev efterfølgende inviteret med i en arbejds PSYKOLOG NYT NR SIDE 19\n20 gruppe med fokus på mulige koblinger mellem teknologiske hjælpemidler og udvikling af sprogfærdigheder hos børn med autismespektrumsforstyrrelser. Her trak vi i høj grad på den viden, som vi fik med fra kongressen. Hvem har du mødt på kongressen? Thorbjørn: Jeg mødte den lille rumænske danseglade gøgler; den ambitiøse og alvorlige formand for foreningen, der viste sig at have en rebelsk side med hang til natbadning; den farverige svensker, der har læst i Danmark og arbejder i Norge; den aserbajdsjanske studerende, der argumenterede for, at autisme på nogle områder er en gave, som vi skal værdsætte; og så den jordnære forsker fra Cambridge, der spillede en habil omgang beer pong. Marie: Jeg mødte en ung mand fra Kosovo, som ligesom mig ved siden af psykologistudiet arbejder med ABA-træning til børn med autismespektrumsforstyrrelser. Vi havde lige pludselig rigtig meget at tale om! Nadja: Jeg har fået et stort internationalt netværk af psykologistuderende, som jeg har set ved flere lejligheder, haft det virkelig sjovt med og lært meget af. Herudover har jeg knyttet meget nære venskaber med de andre danske studerende, som også deltog i kongressen. På et personligt plan hvad har du taget med hjem? Nadja: Jeg er kommet hjem med en fantastisk følelse af at have gjort noget ekstra for at få mest muligt ud af psykologistudiet. Jeg har fået en fornyet kærlighed til faget og indblik i de mange muligheder, som psykologistudiet åbner op for. Det har været en personlig udfordring at kaste sig ud i, og det har givet mig mod på flere udfordringer. Thorbjørn: Ud over at indeholde et stærkt fagligt program var kongressen også en unik mulighed for at blive en del af enormt netværk af psykologistuderende på tværs af landegrænser. Dette har blandt andet inspireret mig til at udvide min faglige horisont ved at tage på udveksling i udlandet. Nina: Jeg har fået psykologivenner fra hele Europa og en indsigt i, hvordan psykologistudiet ser ud i andre lande. Vidste du for eksempel, at psykologistuderende i Ungarn ved studiestart skriver under på, at de har tavshedspligt i forhold til alle deres medstuderende? Dette gør de for at kunne bruge hinanden til at øve sig i både at være psykolog og klient det synes jeg at vi kan lære noget af herhjemme. Hvad er din bedste EFPSA-oplevelse? Marie: Det sjoveste var Cultural Evening, som er et socialt arrangement, der foregår en af aftenerne. Alle repræsentanterne fra de forskellige lande stiller op med lokale retter og drikkevarer, og det er en fantastisk fest med mange forskellige kulturelle indslag. Nina: På min første kongres var jeg med på en psykodramaworkshop om seksualitet. Det var en oplevelse, jeg nok aldrig vil glemme. Det var lidt grænseoverskridende for mig, men samtidig Baggrund EFPSA står for The European Federation of Psychology Students Associations, og samler 32 europæiske landes respektive psykologiforeninger for studerende. Organisationen bygger bro mellem psykologistuderende på tværs af lande i Europa for at udvikle det faglige, sociale og kulturelle samarbejde. Blandt aktiviteterne er kongresser, konferencer og sommerskoler. Tilmeldingen til næste års kongres i Tjekkiet åbner 5. december se Dansk mailadresse: Artiklens forfattere er Marie Korfits, 7. semester på Aarhus Universitet, 24 år. Nadja Thorbek Uldall, 9. semester på Københavns Universitet, 25 år. Nina Randby, 9. semester på Københavns Universitet, 25 år. Thorbjørn Larsen, 7. semester på Aarhus Universitet, 26 år. utrolig lærerigt og inspirerende. Det at vi kun var psykologistuderende i gruppen gjorde nok, at vi turde åbne os, til trods for at det kun var én session. Jeg lærte en masse om psykodrama og gruppeterapi og fik ny indsigt i mig selv, i mit liv, og hvordan det var for mig at være deltager i sådan en setting. Og samlet set? Alle: EFPSA-kongressen har været en enorm oplevelse for os fire studerende. Ved at deltage i kongressen har vi gjort os erfaringer, som man ikke får via de obligatoriske fag på studiet. EFPSA er således med til at skabe motiverede psykologistuderende med en stærk faglighed. Organisationen og kongressen lægger kimen til samarbejde og vidensdeling på tværs af lande, giver kig ind i kulturelle praksisser inden for faget og er inspirerende og udviklende for den enkelte deltager. Næste kongres finder sted i Tjekkiet foråret 2015, hvor det videnskabelige tema er Seksualitet. Lyt til et godt råd: Tag med! Marie, Nadja, Nina og Thorbjørn, stud.psych. SIDE 20 PSYKOLOG NYT NR


112 Skrevet af Christian Granhøj Skouboe | 19.10.20 | 10:36\nSøndag nat rykkede flere patruljer ud til et indbrud, der var i gang. Nu skal begivenhedernes gang efterforskes, bekræfter Den Uafhængige Politiklagemyndighed.\nMandag oplyser Den Uafhængige Politiklagemyndighed, at de efterforsker en sag fra Dragør, hvor en yngrer mand søndag blev skudt. Det fortæller Den Uafhængige Politiklagemyndighed mandag morgen i en pressemeddelelse.\nSamtidig bekræfter myndigheden over for nyhedsbureauet Ritzau, at den ramte er en dreng på 16 år.\n"Københavns Politi underrettede den 18. oktober 2020 kl. 02.23 Den Uafhængige Politiklagemyndighed (Politiklagemyndigheden) om en episode kort forinden, hvor en yngre mand i forbindelse med en politiforretning i Dragør blev ramt af skud fra politiet," skriver myndigheden i pressemeddelelsen, inden den tilføjer:\n"Den yngre mand er indlagt på sygehuset, og hans pårørende er underrettet."\nFantastisk nyhed: Nu har du en god grund til at springe havearbejdet over\nIndbrud i gang\nDen Uafhængige Politiklagemyndighed fortæller desuden, at grunden til de går ind i sagen er retsplejelovens § 1020 a, stk. 2.\nOverfor nyhedsbureauet Ritzau bekræfter specialkonsulent Christian Otto, at politiet rykkede ud til den pågældende adresse, fordi de fik en anmeldelese om, at der skulle være et indbrud i gang. Tre patruljer blev sendt af sted, fortæller specialkonsulenten.\nHeri står der, at Politiklagemyndigheden iværksætter en efterforskning, når en person er afgået ved døden eller er kommet alvorligt til skade som følge af politiets indgriben, eller mens den pågældende var i politiets varetægt.\nNår Politiklagemyndighedens undersøgelse er afsluttet, vil Politiklagemyndigheden udarbejde en redegørelse om sagen til Statsadvokaten i København.


Se billederne: 'Marsboere' afslutter fire måneders isolation på Hawaii | Ingeniøren\nSe billederne: 'Marsboere' afslutter fire måneders isolation på Hawaii\nI dag slutter 120 dages simuleret Mars-ophold for seks frivillige 'astronauter'. En kuppel placeret i et øde område 2,5 kilometer oppe på vulkanen Mauna Loa på Big Island i Hawaii har været deres hjem. Hawaii Space Exploration Analog and Simulation er finansieret af Nasa. Formålet var at undersøge, hvordan den langvarige isolation påvirker mennesker socialt og psykisk. I næste omgang skal et nyt hold forsøgspersoner blive på Hawaii-Mars i otte måneder.\nAf Henrik Bendix 24. jul 2014 kl. 11:26 7\nDenne kuppel var de seks frivilliges hjem i fire måneder. De bevægede sig kun ud af kuplen iført rumdragter.\n(Foto: Ross Lockwood)\nSelvfølgelig skulle Hawaii-astronauterne ud og foretage et væld af målinger i løbet af missionen.\nAstronauterne havde mad med til alle fire måneder, og de forsøgte sig med mange forskellige opskrifter.\nSå er der serveret. Habitaten var i to plan med fællesområde nederst.\nPå 1. sal havde de seks astronauter hvert sit lille værelse.\nDer var ikke plads til de store armbevægelser i soveværelserne, men en æske Lego-klodser er der da blevet plads til her hos den canadiske fysiker Ross Lockwood, der har taget alle billederne.\nOmrådet på Mauna Loa er valgt, fordi det minder om Mars. Det er helt øde og præget af sand og sten med samme kulør som på Mars.\nDe seks astronauter kunne ikke bare løbe eller cykle sig en tur udenfor, så de sørgede for at holde sig i form i kuplen.\nEt medbragt højteknologisk drivhus leverede en smule friske grøntsager til astronauterne.\nHer har astronauterne fundet en interessant sten på en vandring. Den skal selvfølgelig registreres ordentligt, som den ville blive det på Mars.\nPå Mars ville man nok ikke sidde og læse udendørs, men på Mauna Loa kunne det godt lade sig gøre. Beboelseskuplen og de solpaneler, der sørgede for strømforsyningen til kuplen, ses i baggrunden.\nJess Scharling 5 år siden\nDet er da fint at de kan have "døren" til at stå på klem. Den skal de nok lige huske at lukke når de kommer frem :-)\nJeg er fan af deres mars støvler :D det ligner langt fra noget Mars støvle princip.\nLigner nærmere vandrestøvler en hver person kunne have på :D\nRe: Jeg er fan.\nDet ligner ret meget vandrestøvler - et eller andet sted har de nok sparet.\nPå Mars går den ikke, da Mars støv skulle være både giftigt, og også elektrostatisk - så Mars støv må for alt i verden ikke komme indenfor i en Mars koloni.\nbevist at der er liv på Mars.\nRe: Så er det\nJa, der er i hvert fald vand på Mars:\nSlowly going metric, inch by inch\nFor mig ser det ud til at de måler i tommer, på det billede hvor der måles sten. Troede at erfaringerne fra Mars Climate Orbiter havde lært dem lektien.. http://en.wikipedia.org/wiki/Mars_Climate_...


Frankies Pizza | Visitcopenhagen\nFrankies Pizza finder du på Nørrebro, Østerbro, Frederiksberg og i Århus. Pizzaerne er eksperimenterne, rammen rå og prisen til at betale.\nFrankies har fokus på gode klassikere fra det italienske køkken, krydret med nogle regionale specialiteter. Det er stedet, hvor du finder lækre pizzaer der er til at betale, god musik, kolde øl og drinks i lange baner.\nPå Frankies er der altid god og festlig stemning. De rå lokaler byder på lyserøde balloner, neon-skilte og lyskæder i loftet. De energiske tjenere sørger for god stemning og hurtig betjening. Det er oplagt at starte din by-tur på frankies, da det er muligt at købe FRANKIES FEAST, som tilbyder all you can eat pizza og all you can drink i cocktails og vin i 1,5 time til blot 350 DKK. Det er derfor også oplagt at besøge Frankies, hvis man er en lidt større gruppe.\nMax kapacitet: 186 pax\nLongitude : 12.563019096851\nLatitude : 55.687885260373\nMadklubbens tredje restaurant ved Sortedam Dossering på Nørrebro i København serverer egnsretter og jazzede soultoner fra de amerikanske sydstater. Selvom restaurantens navn er Alabama Social, så kom...


Nye ambassadører til Washington, Ghana og Kroatien\nUdenrigsministeriet har rokeret på tre poster og udnævnt nye ambassadører til USA, Ghana og Kroatien. Rokaden træder generelt i kraft 15. august i år, Ghana dog 1. juli.\nStatsministerens udenrigspolitiske rådgiver, Lars Gert Lose, besætter posten som ambassadør i USA, der blev ledig efter udnævnelsen af Jeppe Tranholm-Mikkelsen til generalsekretær for EU’s Ministerråd. Tove Degnbol, chef for Udenrigsministeriets udviklingsfaglige kontor, overtager ambassadørposten i Ghana. Ghana er udover at være prioritetsland for dansk udviklingsbistand også i stigende grad en vigtig politisk samarbejdspartner for Danmark i Vestafrika, og et land hvor Danmark opprioriterer myndighedssamarbejdet med udsendelse af en søfartsrådgiver. Endeligt bliver Anders Christian Hougaard ambassadør i EU’s nyeste medlemsland, Kroatien.\nUnder forudsætning af, at der gives godkendelse (agrément) fra de pågældende modtagerstater, ser rokaden ud som følger:\nKontorchef for udviklingsfaglig tjeneste, Tove Degnbol, udnævnes til ny ambassadør. Ambassadør Margit Thomsen hjemkaldes til Udenrigsministeriet.\nDepartementsråd, Lars Gert Lose, Statsministeriet, udnævnes til ny ambassadør. Han afløser ambassadør Peter Taksøe-Jensen, der forflyttes til New Delhi.\nAmbassadør Anders Christian Hougård, pt. ambassadør i Tehran, udnævnes til ny ambassadør. Ambassadør Poul Erik Dam Kristensen hjemkaldes til Udenrigsministeriet.


'Kunderne bliver ført bag lyset' | Information\nDet er blevet populært at være politisk forbruger. Men vil man være sikker på, hvad man støtter, når man shopper via velgørenhedssitet engodsag.dk, så kan det betale sig at se organisationerne igennem i sømmene. Det mener George Hinge, kirkepolitisk talsperson i Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske (LBL).\nHan mener ikke, at Engodsag.dk's hjemmeside giver brugerne en reel mulighed for at gennemskue for eksempel den kontroversielle forening Agape.\n"Foreningens diskutable terapi, der skal hjælpe homoseksuelle til at undertrykke deres seksualitet bliver ikke nævnt med ét ord. Brugerne kan derfor uforvarent komme til at støtte en forening, hvis grundlag de er lodret imod," siger han.\nMads Ellegaard fra engodsag.dk mener, at de gør alt, hvad der er muligt for at beskrive de organisationer, de samarbejder med.\n"Vi har en profilside for hver eneste af de 134 organisationer, som folk kan vælge skal have penge. Og fra profilsiderne linker vi også til organisationernes egne hjemmesider," siger han.\nPå engodsag.dk's hjemmeside, står der, at Agape hjælper mennesker med ondt i livet. Derudover er der et link til deres hjemmeside. Her skal man som bruger finde et nyt link til underafdelingen Basis, der arbejder med mennesker med "en problemfyldt seksualitet".\nPå denne side står: "Forsøg på at hjælpe personer med homoseksuel orientering, som ønsker at ændre deres seksuelle tiltrækningsmønster, har været virkningsfulde".\nDet er symboler for Ældre Sagen og Aidsfondet, der pryder Engodsag.dk's forside. Og ikke symboler for nogle af de mere kontroversielle organisationer, der også er på listen over støttemodtagere.\nMedstifter Mads Ellegaard forklarer, at man har valgt symboler for f.eks. Aidsfondets, fordi det er et symbol, som folk kender.\n"Vi er nødt til at sende nogle signaler med symboler, der er kendte og alment accepterede. Alle organisationerne får noget ud af, at det er noget, folk kender, der ligger på forsiden, når brugeren i et nanosekund skal vurdere om web-sitet er troværdigt eller ej," siger Mads Ellegaard.\nforbrughandel på internettethomoseksualitetseksualitetetik\nÆldre SagenEn god sag


USA: 27 millioner verden over er slaver - Politiken.dk\nAnnonce Internationalt 20. jun. 2012 KL. 09.27\nUSA: 27 millioner verden over er slaver\nSlaver. USA's udenrigsminister Hillary Clinton kr�ver opm�rksomhed om moderne slaveri. - Foto: SAUL LOEB/AP\nNy rapport fra USA viser, at hele 27 millioner mennesker i verden lever i slaveri.\nOp mod 27 millioner mennesker verden over er ofre for moderne slaveri, siger den amerikanske udenrigsminister, Hillary Clinton. Hun har netop pr�senteret USA's �rlige rapport om global menneskehandel. �Oph�velsen af det lovlige slaveri i USA og i andre lande indebar ulykkeligvis ikke en oph�velse af slaveriet i det hele taget. Et moderne slaveri forts�tter. Ofrene er kvinder, og m�nd, piger og drenge�, siger Clinton og tilf�jer: �Deres beretninger minder os om den umenneskelighed, som vi mennesker er i stand til at udvise. Clinton: N�dvendigt at finde l�sninger\nClinton siger, at menneskeheden m� fundere over, hvor �meget mere det er n�dvendigt at g�re for at f� frigivet de 27 millioner ofre�. Rapporten om slaveri, der offentligg�res samtidig med, at USA markerer 150-�rs-dagen for beslutningen om en frigivelse af landets slaver. Ud af de 185 lande, som er medtaget i 2012-rapporten, har kun 33 lande i fuldt omfang vedtaget love, der skal hindre og standse menneskesmugling. L�S OGS� Ung mand fra irsk slaveholderfamilie anholdt i DanmarkH�rdt kritik af Saudi-Arabien\nBlandt de lande, som kritiseres h�rdest i rapporten, er Algeriet, DRCongo, Libyen, Nordkorea og Saudi-Arabien. Men Clinton pointerede, at i alt 29 lande f�r bedre karakterer i �r end sidste �r, og flere personer bliver retsforfulgt. Rapporten i �r har fokus p�, hvordan beskyttelsen af ofrene kan beskyttes bedre. �Menneskesmuglere er kriminelle, og vi opfordrer regeringerne til at konfrontere dem direkte og h�rdt og samtidig hj�lpe ofrene�, siger hun. FACEBOOKBliv ven med Politiken ritzau


Oversættelse til kinesisk\nKan du hjælpe mig med at forklare hvordan jeg sender en mail til en kinesisk PC`her i Danmark skrevet på dansk og oversat til kinesisk.\nAutomatisk oversættelse er svært, selv om programmerne er blevet meget bedre de senere år. Det suverænt bedste maskinelle oversættelsesprogram, jeg har benyttet mig af er et af Googles mange gratis programmer "Google Translate", hvor jeg tit har fået forståelige (og nogle gange kun næsten forståelige) oversættelser fra.\nHer har jeg nu forsøgt at oversætte en sætning fra dansk til kinesisk og derefter tilbage igen.\nSætningen "Indtast et søgeudtryk på dit eget sprog for at finde oplysninger på andre sprog." blev på kinesisk oversat til "??????????????????????", som blev oversat tilbage til "Indtast dit eget sprog søgetermer at finde oplysninger på andre sprog". At oversættelsen af sætningen efter TO oversættelser næsten er forståelig tager jeg som et godt tegn...\nPrøv programmet på:


Hollow Man / Hollow Man II (Blu-ray) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nHollow Man / Hollow Man II (Blu-ray)\nUdgivet 8. juli 2019 af 88 Films 88FB347 / UPC# 5060496453013\nColumbia Pictures - 2000/2006\nUSA - Farve - 113/91 min\nOriginal titel: Hollow Man / Hollow Man 2\nMichael Griffin Christian Slater\nPaul Verhoeven har med film som RoboCop, Total Recall og Starship Troopers etableret sig som en Sci-fi nstruktør, der ikke er bleg for også at smide lidt blod og indvolde mod kameraet, og Hollow Man er endnu et bevis på dette.\nChristian Slater spiller supersoldaten, Michael Griffin, der mister sin forstand, da han bliver usynlig. Han går på et blodigt hævntogt og smadrer alt på sin vej for at finde det serum, der kan gøre ham normal igen, og straffe de ansvarlige! Politimanden, Frank Turner, bliver sat til at beskytte molekylær-biologen, Maggie Dalton, og der går ikke lang tid, før supersoldaten dukker op for at få hævn. Men hvordan kæmper man mod en mand, man ikke engang kan se?\nSkriv din egen anmeldelse af Hollow Man / Hollow Man II - klik her\nStart en debat om filmen Hollow Man / Hollow Man II - klik her\nStart en debat om denne udgave af Hollow Man / Hollow Man II (Blu-ray) - klik her


Kærlighedsklummer af Birgitte Gyrd - Hardback Bog - Gucca.dk\nKærlighedsklummer - Birgitte Gyrd - Bog\nFra et polyamorøst ægteskab. KærlighedsKlummer indeholder 25 kapitler og malerier af Birgitte Gyrd. I 2014 åbnede hun og hendes mand lågen i deres ægteskab for at forstærke saften, kraften... Læs mere.\nFra et polyamorøst ægteskab.\nKærlighedsKlummer indeholder 25 kapitler og malerier af Birgitte Gyrd.\nI 2014 åbnede hun og hendes mand lågen i deres ægteskab for at forstærke saften, kraften og erotikken i deres parforhold. I bogen får man et ærligt indblik i den glæde og eufori, udvikling og udfordring, der er i et polyamorøst liv med flere partnere. Hun sætter samtidig danskernes kærlighedsliv i perspektiv med klare og kærlige pointer.\nDen vigtigste er, at når vi lærer at elske og acceptere os selv fuldt og helt som vi er, bliver vi bedre partnere og får dybere adgang til et rigt kærlighedsliv. Bogen kan derfor læses med stort udbytte af monogame par.\nBirgitte Gyrd er bosiddende med sin mand, Hans Erik Rasmussen, i Førslev Gl. Mølle på Sydsjælland. I 2019 fejrer de sølvbryllup. Sammen har de to voksne børn. Hun har i mere end 20 år været professionel, udøvende kunstnerinde. I dag arbejder hun og hendes mand som parterapeuter, kærlighedscoaches og foredragsholdere.\nDe 25 kapitler i bogen har været bragt som klummer i dagbladet BT i 2018-19.\nIllustreret af: Birgitte Gyrd\nSikkerhed er meget vigtig, når man handler online, og vi vægter selvfølgelig sikkerheden højt. NETS har godkendt vores online betalingsløsning, og det fungerer som den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Handel og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi giver 30 dages returret på alle produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du har fortrudt dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker din vare, kan du sende din vare retur til os uden videre, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur. Du er selvfølgelig altid velkommen til at tage kontakt til os, såfremt du har spørgsmål, inden du sender en vare retur.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Hvis din vare er på lager, så vil du som regel få varen tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den præcise lagerstatus på den enkelte vare. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstiden? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nI vores shop har du mulighed for at foretage betaling på mange forskellige måder. Her bør du selvfølgelig gøre brug af den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du vælger, så kan du altid handle sikkert og trygt hos os. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Benytter du betalingskort, så har du den fordel, at pengene først hæves fra din konto, den dag din vare sendes afsted til dig.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores webshop har spørgsmål eller møder udfordringer, er du selvfølgelig altid velkommen til at tage fat i os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi er parat på e-mail eller ved telefonen til at give dig kompetent hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nNår du køber hos os, har du mulighed for at tracke ordren. Når du har færdiggjort dit køb, kan du tilgå din personlige ordreside. På din personlige ordreside har du mulighed for at se, hvornår dine varer er blevet sendt afsted. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, lige så snart vi har sendt din ordre.\nParforhold, Polyamori, Ægteskab, Åbent Forhold, Kærlighedsklummer, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Kærlighedsklummer\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__kropogsind path__birgittegyrd path__kærlighedsklummer


Montenegro – “Det sorte bjerg”.\nI det 4. århundrede f.v.t. var Balkan og adriaterhavskysten beboet af illyrerne, trakerne, panteonerne samt græske kolonister. Midt i det 2. århundrede f.v.t. nedkæmpede Rom en alliance af illyriske folk, og indledte koloniseringen af den nye illyriske provins. Der blev oprettet en række vigtige romerske byer som Emona (i dag Ljubljana), Mursa, (i dag Osijek) og Singidunum (i dag Beograd). Da det romerske imperium blev delt op i en østlig og vestlig del, gik grænsen gennem Jugoslavien. Ved slutningen af det romerske overherredømme indførtes kristendommen.\nI det 5. og 6. århundrede e.v.t. blev området invaderet af en række forskellige nomadefolk som vest og østgoter, hunner, bulgarer og slaver. De medbragte deres egne religioner. Kristendommen vandt først fodfæste i det 9-11. århundrede. I det 7. til det 13. århundrede opstod der en række feudalstater. Serberne var delt op i flere fyrstedømmer og var ikke i stand til modstå presset udefra. Bosnien blev underkastet Ungarn og resten af Byzans frem til dannelsen af staten Ducla. Midt i det 11. århundrede frigjorde Serbien sig, under Esteban Nemanics kongedømme (1168-1196), fra den byzantinske dominans. De serbiske ledere i Nemanics dynastiet kæmpede mod de ikke-kristne religioner, der fandtes på Balkan. Formålet var især at motivere paven til at give dem titel af konge. Dette lykkedes i 1217, men førte ikke til øget udbredelse af den katolske tro. I 1219 blev den serbiske kirke oprettet, og der gennemførtes messer på serbisk. Montenegro (“Crna Gora” eller “Sort Bjerg” på Montenegrinsk) fik vist nok sit nuværende navn i 1276 af Kong Milutin, efter et kig ud over de tætte skove, der dækkede Lovcen-bjerget og det omkringliggende område. Skovene var så mørke, at han fik indtrykket af et “sort” bjerg. Under Esteban Ducáns kongedømme (1331-1355) opnåede den middelalderlige serbiske stat sin største udbredelse, da den også havde besat Albanien og Makedonien.\nDet osmanniske imperium viser styrke\nFra midten af det 14. århundrede indledte det osmanniske imperium erobringen af Balkan og besejrede i 1389 de serbiske styrker i slaget om Kosova. 489 års osmannisk herredømme var dermed indledt. Makedonien blev optaget i det osmanniske imperium i 1395. I det 16-18. århundrede var området, der frem til 1991 udgjorde Jugoslavien delt mellem det Osmanniske Imperium (Serbien, Bosnien, Hercegovina, Montenegro og Makedonien), Habsburgerne (Kroatien, Slovenien, Slavonien, dele af Dalmatien og Vojvodina) samt republikken Venezia, der rådede over Istria og Dalmatien. Efter et folkeoprør i 1690 var blevet slået ned i det gamle Serbien, flygtede 70.000 mennesker til det Habsburgsk kontrollerede område. Det Osmanniske imperium overførte i stedet albanske muslimer til de forladte områder i Kosova og Metohija. Efter den tyrkisk-russiske krig (1768-74) fik Rusland med Kuchuk-Kainardzhitraktaten lov til at stå som beskytter af de ortodokse kristne i det osmanniske imperium. Som konsekvens af Napoleonskrigene erobrede Østrig i 1797 Balkan. Den nordlige del af Serbien, der ellers tilhørte det osmanniske imperium fik internt selvstyre som konsekvens af det første serbiske folkeoprør (1804-13), den russisk-tyrkiske krig (1806-12) og det andet serbiske folkeoprør. I 1829 fik Serbien status af uafhængigt fyrstedømme indenfor det osmanniske imperium med Milos Obrenovic som prins. Den serbiske modstand mod det østrig-ungarske imperium førte i 1914 til mordet på imperiets tronfølger Ferdinand, hvilket udløste 1. verdenskrig. Som følge af de omvæltninger, der førte til imperiets fald, oprettedes i 1918 et serbisk-kroatisk-slovensk kongedømme, der omfattede Serbien, Montenegro, Slovenien, Kroatien, Slavonien, Bosnien og Hercegovina. Monarkiet var centralistisk og domineret af én etnisk gruppe, serberne. De folkevalgte organer var ineffektive, og de kontrollerede ikke de udøvende organer. Partier, som repræsenterede arbejdere og bønder, blev undertrykt. Partisystemet satte regioner samt etniske og religiøse grupper op mod hinanden. Efter skarpe konflikter med tilhængere af føderalisering, demokratisering og etnisk ligestilling overtog kongen, Alexandr Karagueorgevitch i 1929 magten, og al partipolitisk virksomhed blev forbudt. Kommunistpartiet opererede i hele perioden 1921-41 under jorden. I 1929 blev landet omdøbt til Jugoslavien. Serberne bevarede regeringsmagten og kongedømmet udviklede sig til diktatur. Regimets nationalistiske politik førte til opblomstringen af en stærk, antiserbisk bevægelse blandt kroater og andre etniske minoriteter. Modsætningerne førte til, at kongen i 1934 blev dræbt i Marseilles.\nJugoslavien angrebet af tyske, italienske og bulgarske tropper\nUnder anden verdenskrig sluttede regeringen sig til aksemagterne. I løbet af to dage blev den afsat og en koalitionsregering blev dannet. Kort efter, den 6. april 1941, blev Jugoslavien angrebet af tyske, italienske og bulgarske tropper uden nogen forudgående krigserklæring. Regeringen og kongen flygtede til London og erklærede, at den fortsatte krigen på britisk side. Landet blev nu delt mellem Tyskland, Bulgarien, Italien, Ungarn og Albanien. Krigen var meget blodig. Tyskerne og deres fascistiske, kroatiske allierede, ustasha, gennemførte etniske udrensninger blandt den serbiske og muslimske befolkning. Ved den endelige befrielse i maj 1945 blev der dannet en provisorisk regering under ledelse af Tito. Den fik støtte fra både Sovjetunionen og England. 2 millioner jugoslaver var døde under krigen og 3,5 millioner havde mistet deres hjem. Med andre ord: Landet lå i ruiner.\nI den provisoriske regering, som Tito dannede i 1945 sad kun få ikke kommunistiske regeringsmedlemmer. Den 29. november 1945 afskaffede en grundlovsgivende forsamling formelt monarkiet og udråbte den Føderale Folkerepublik Jugoslavien, der skulle bestå af 6 republikker nemlig Slovenien, Kroatien, Serbien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Makedonien. Endvidere skulle den bestå af 2 autonome provinser i form af Vojvodina og Kosova i hhv. det nordøstlige og sydvestlige hjørne af Serbien. I løbet af 1946 blev de fleste oppositionsledere dømt og fængslet. Dragoljub Mihajlovic, som var leder for de serbiske kongetro tjetnikker under krigen, fik dødsstraf. Ærkebiskop Stepinac i Zagreb blev idømt til 16 års straffearbejde. Det var kommunisternes mål at skabe ligevægt mellem de forskellige etniske grupper i den nye føderation. Makedonien blev derfor etableret som selvstændig republik, og makedonsk blev godkendt som egen nationalitet og med eget sprog. Folket i Montenegro blev kaldt montenegrinere i stedet for serbere. Bosnien-Hercegovina blev etableret som selvstændig republik. Ikke mindst for at undgå problemer ved at skulle dele området mellem Serbien og Kroatien, men også for at tilfredsstille muslimerne, som i 1948 udgjorde ca. 1/3 af befolkningen i denne del af landet. Vojvodina, med dens store grupper af ungarske og andre minoriteter, samt Kosova-Metohija, med sin store albanske befolkningsgruppe, fik speciel status som autonome provinser indenfor republikken Serbien.\nVed Jugoslaviens opløsning i begyndelsen af 1990’erne valgte den montenegrinske befolkning, ved en folkeafstemning (1992), at forblive i en føderation med Serbien, idet den såkaldte civile sektor og anti-Milosevic fløjen i Montenegro advokerede uafhængighed, mens bl.a. Montenegros centrale, politiske skikkelse, premierminister Milo Djukanovic, dengang arbejdede for bevarelse af føderationen. Det afgørende skifte skete omkring 1997, da Milo Djukanovic brød med Milosevic og Beograd. Siden gik han ind i en politisk alliance med uafhængighedsfløjen og repræsentanter for minoritetsgrupperne, om at søge uafhængighedsoptionen realiseret. Fra d. 4. februar 2003 udgjorde Montenegro sammen med Serbien, staten Serbien og Montenegro. Under opsplitningen af det tidligere Jugoslavien lykkedes det Montenegro at holde sig udenfor krigshandlingerne, og at forblive uskadt. Ved en folkeafstemning den 21. maj 2006 stemte den montenegrinske befolkning for løsrivelse fra statsunionen Serbien og Montenegro. Den 3. juni 2006 erklærede Montenegro sin uafhængighed. EU anerkendte den 12. juni afstemningsresultatet. Danmark anerkendte den 15. juni Montenegro som selvstændig stat.


Bedste Trapezplader Klar online [Se bedste tilbud]\nTemmelig mange online webshops foreslår i vore dage en lang række forskellige billige løsninger til levering til trapezplader klar. Den mest almindelige er i vore dage levering til et afhentningssted, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente dine nye varer når det passer ind i din hverdag. Løsningen er altså ret hensigtsmæssig, og ofte tilmed den prisbilligste leveringsmanér.\nDu kunne også vælge at vælge at få udbragt hjem til dig eller ud på dit arbejde. Muligheden bliver desværre et hak mere omkostningsfuld, men samtidig ekstremt gnidningsløs for trapezplader klar online. Den billigste mulighed for fragt vil dog altid være selv at hente produkterne, hvilket dog stiller krav om at du befinder dig tæt på e-forretningens byggecenter, fx Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nFragtperioden på trapezplader klar er jo særligt vital ifald vi har behov for din ordre omgående, så i det øjemed er det særdeles klogt at du tjekker tidshorisonten for levering for trapezplader klar. En lang række online selskaber – fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix – reklamerer med billig levering på blot en enkelt hverdag på mange af deres varenumre online, men vær obs på at det regnes ud fra at der bestilles forinden et fastsat tidspunkt, så de kan nå at få de nye varer afsendt før pakkemedarbejderne får fri.\nFlere forretninger på nettet lover levering uden betaling på trapezplader klar online, men oftest er det under betingelse af at man aftager for en konkret pris. Desuden skulle du udvælge den mest billige mulighed for fragt, der i mange tilfælde er at få dem til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nDe største byggemarkedskæder giver click-and-collect hvor du handler billig trapezplader klar på nettet og afhenter i byggemarkedet. Fx Davidsen, Stark, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg, 10-4 og Harald Nyborg. De foreslår fx click-and-collect på trapezplader klar i følgende områder:\nBrabrand, Frederikssund, Højbjerg, Kalundborg, Vordingborg, Risskov, Charlottenlund, Søborg, Haderslev, Randers, Vejle, Albertslund, Vanløse, Hjørring, Virum, Frederiksberg, Greve, Skive, Brønshøj, Solrød Strand, Stenløse, Nakskov, Kokkedal, Korsør, Næstved, Herlev, Frederikshavn, Fredericia, Tilst, Middelfart, Brønderslev, Struer, Varde, Ølstykke, Frederiksværk, København, Hedehusene, Skanderborg, Hvidovre, Køge, Allerød, Odense, Aalborg, Hillerød, Ballerup, Holstebro, Nærum, Silkeborg, Tårnby, Valby, Nyborg, Glostrup, Esbjerg, Lystrup, Nørresundby, Svendborg, Rønne, Vallensbæk, Thisted, Ishøj, Hørsholm, Jyllinge, Sønderborg, Slagelse, Gladsaxe, Gentofte, Aarhus, Horsens, Haslev, Rødovre, Værløse, Holbæk, Ringsted, Dragør, Ikast, Åbyhøj, Aabenraa, Taastrup, Odder, Lillerød, Brøndby, Farum, Grenaa, Lyngby, Rudersdal, Roskilde, Hedensted, Kolding, Nykøbing Falster, Herning, Hobro, Viborg, Helsingør, og Birkerød, .\nClick-and-collect for trapezplader klar er muligt i alle områder af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Amager, Hovedstaden, Lolland, Vestsjælland, Sydsjælland, Falster, Nordsjælland, Bornholm, Østsjælland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn) og Jylland (Syddanmark, Sydjylland, Østjylland, Midtjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Nordjylland).\nNår man ser på tallene fremstår det tydeligt, at folk tit søger efter bl.a. trapezplader klar online og trapezplader klar priser. Derudover ser vi mange gange internet shoppere efterspørge blandt andet billig trapezplader klar, køb trapezplader klar og trapezplader klar tilbud, plus de velkendte byggekæder som XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Bygma og Stark.\nDet er i dag rigtig bekvemt for forbrugerne at finde frem til tilbud på billige trapezplader klar online på diverse internet virksomheder, og så har de fleste forhandlere på nettet været nødt til at nedskære prisen på trapezplader klar enormt, og endda yde fri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid være gavnligt at studere nogle enkelte internet varehuse i Danmark efter billige priser på trapezplader klar online før du bestiller, sådan at man er tryg ved at få den mest betalelige pris. Kig ikke kun hos de gængse byggecentre som Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan og 10-4.\nMan skal blot være klar over, at ifald en online forretning tilbyder billige trapezplader klar online på tilbud til en pris som kan virke ekstraordinært billig, så burde det ofte være et fingerpeg om en bedragerisk online forretning. Bestillinger med kort er heldigvis dækket ind under en lov, hvilket sikrer dig overfor uægte internet firmaer.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Alternativt kunne du udnytte en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, når du foretrækker at honorere regningen på trapezplader klar senere. Det fås typisk ved online nichebutikker, men ikke de velkendte byggecentre som eksempelvis Davidsen, 10-4, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan.\nNår vi kigger i søgedata bliver det klart, at mennesker ofte efterspørger fx køb trapezplader klar og trapezplader klar tilbud. Derudover oplever vi tit internet shoppere kigge efter fx billig trapezplader klar, trapezplader klar priser samt trapezplader klar online.\nTrustpilot genererer temmelig passende genveje til at gennemrode forskellige øvrige køberes ratings og herved er det godt, at du eftergår internet virksomhedens kritik forinden du shopper billige trapezplader klar online.\nFacebook giver dig tilsvarende i højeste grad sikre genveje til at få et kig ind i internet butikkens pålidelighed. Herinde ser vi endda online webshops som giver kunderne mulighed for at udforme en kritik af købsoplevelsen, hvilket også må benyttes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nForinden folk handler billige trapezplader klar online hos en internet webshop burde de i og for sig gennemse deres betingelser, men det er i mange tilfælde ikke specielt ophidsende, især på de store byggecentre som Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, XL-Byg, Stark, Bygma og Davidsen.\nEt alternativ kunne derfor være at bemærke om e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, som almindeligvis er et sympol på at online virksomheden opretholder de opstillede regler, og at internet forhandleren rutinemæssigt evalueres af fagmænd der har ekspertise inden for de gældende love.\nDesuden tilbydes du genvej til en håndsrækning, for så vidt du bliver udsat for dilemmaer i processen med dit køb af trapezplader klar. Tilsvarende støtter vi at køberen er vaks omkring de mest centrale vedtægter der indvirker på bestillingen af trapezplader klar online, eksempelvis den returret forretningen benytter.\nPå grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man stadigvæk gemmer ens ordremail, således man senere kan bekræfte sit køb af trapezplader klar, hvad end man køber hos Bauhaus, Silvan, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Stark eller 10-4.


Glas genbruges i Holmegaard - Folkebladet\n3. jun 2015, 12:25 - Sidst redigeret 26. nov 2018, 10:22\nGlas klar til at blive genbrugt. Foto: Jesper Ernst Henriksen\nBRØNDBY. På Sydsjælland ligger Ardagh, der genbruger glasset fra Brøndby\nSmadret glas kommer ind i den ene ende og ud i den anden kommer fine nye flasker. Intet andet sted i Danmark er genbrugsprocessen mere synlig end i Holmegaard på Sydsjælland. Det gamle Holmegaard Glasværk, der i dag hedder Ardagh, genbruger glasset, der bliver indsamlet i Brøndby Kommune. Lastbilerne fra Vestforbrændingen kommer og læsser glasaffaldet af i store dynger. Hele pladsen omkring glasværket er fyldt op, og der er planer om at sorteringen af glas skal flyttes. Den nærliggende mose sætter for store fysiske begrænsninger på genanvendelsen. Det meste glas er mast til ukendelighed, når det ankommer til pladsen. Vi har sikkerhedssko på, for hele jorden er dækket af knust glas. Det knuste glas ligger i store dynger og lugter lidt som i din stue dagen efter en fest med masser af rødvin. Vi kigger på en bunke glas, der netop er kommet fra Vestforbrændingen. En flaske Mokai er det eneste, der er helt. Der er også en halv avis og lidt andet irrelevant med. Det er selvfølgelig en udfordring for glasværket, men de har faktisk en maskine, der kan klare det.\nBåde manuelt og af maskine\nEn kæmpe gravko skovler det knuste glas op på et transportbånd, der tager glasset ind i en gammel bygning. Først kører transportbåndet forbi en kraftig magnet, der suger metallåg fra. Inde i bygningen står der to mand og holder øje med glasset, der kører igennem. Deres opgave er at fjerne andre ting i glasset, som for eksempel den gamle avis. Især keramik er det vigtigt at få med ud. En halv hank fra en kaffekop kan ødelægge et helt ton glas. Derefter bliver glasset kørt gennem en maskine, der kan sortere det klare glas fra det brune og grønne. Glasset kører ud over en kant. Øverst sidder en lysscanner og lidt længere ned sidder en blæser. Når scanneren ser noget glas, der kan bruges, giver blæseren et kraftigt pust, og glasset bliver blæst over på et nyt transportbånd. Affaldet ryger ud i bunden, samlet op og kørt igennem et par gange til, så næsten alt glas bliver genbrugt.\nLige ved siden af den store plads med glas ligger glasværket. Værket kan lave 2 millioner flasker, glaskrukker eller lignede hver dag. Lige nu laver de brune ølflasker, vidst nok til det tyske marked. Det knuste genbrugsglas bliver blandet med lidt nyt glas og kommer ind i en kæmpe ovn. Her bliver glasset smeltet og dryppet ned i en form. Dryppene er 1100 grader varme, og det kan mærkes. Det er som at stå lige foran en åben ovn, selvom vi står flere meter væk. Maskinen spytter 20 nye flasker ud af gangen, det tager mindre end 10 sekunder at lave 20 nye flasker, der efter at have stået et kort øjeblik kører ud på et langt transportbånd, hvor de langsomt bliver kølet af, inden de til sidst bliver stablet på paller og kørt ud til bryggerierne.


Løkken, Jammerbugten, Danmark, Feriehus 74585, 12 personer\nDorit - Randers (Familieferie med børn, oktober 2019)\nAnnette - Storvorde (Familieferie med børn, juli 2019)\nKirsten - Spøttrup (Familieferie med børn, mai 2018)\nCarl - Viborg (Familieferie med større børn, juli 2017)\nMagnus - Oslo (Familieferie med barn, juli 2017)\nBygget 1960, renovert i 2016\nKjøkkenavd.: Propan-komf., kjøl/frys, mikro, kjøkkenvifte, kaffetrakter, oppvaskmask., vaskemask., tørketrommel\nOg: Terrasse, boblebad, el-varme, luft-luft varmepumpe, lekeapp., utegrill, naturtomt 1550 m², moderne møblering, hytteområde, røykfritt hus\nSommerhus beliggende tæt ved hav og strand i det efterspurgte Løkken Syd i rolige, naturskønne omgivelser og gåafstand til Løkken by. Der er badeværelse med spabad og bruseniche. Huset er opført i 1960, moderniseret og tilbygget i 2016, og indeholder opholdsstue i åben forbindelse med køkkenet, tre soverum samt anneks med 2 værelser og bad. De 2 soverum i annekset er adskilt ved væg men med en åbning i den ene ende. Der er trådløst internet samt PlayStation. Til opvarmning er der både luft/luft varmepumpe og brændeovn. Moderne og lys indretning. Stuen er stor og rummelig. Der er stor terrasse, som er delvist overdækket. Grunden er en plan plænegrund med trampolin (benyttes på eget ansvar/forsikring). Udlejes ikke til ungdomsgrupper.\nDu er her: Løkken, Jammerbugten, Danmark, Feriehus 74585, 12 personer


Raffigina: Sure pligter...\nIndsendt af Anette kl. 00.05\nBrilleting 30. maj 2011 kl. 07.12\nSikken et supergodt indlæg - mine børn er jo kun 3½ og 1½ så deres hjælpen til begrænser sig til lidt oprydning og borddækning, men mind mig lige om at læse dette indlæg igen når de bliver større, for jeg vil være ligesom dig og have ligeså dygtige børn som dine! ;-)\nJeg er nemlig HELT enig med dig i, at børn har godt af ansvar og 'uddannelse til livet' som du så fint kalder det!\nDu kan godt klappe dig selv på skuldrene (begge 2) for du har helt klart opnået hvad du gerne vil efter hvad du fortæller! Det lyder rigtig godt!\nHa' en superfed dag på den toplækre systue!! :-)\nrestauranter i København 7. juni 2011 kl. 15.13\nSuper godt indlæg, og jeg er helt enig i dine betragtninger omkring børn og pligter/ansvar :)