• Køb Jordstamper – Køb online i dag – Se udvalget her\nMasser af forretninger på nettet giver nu til dags mange forskellige billige leveringsmetoder til jordstamper. Det mest populære er lige nu udleveringssteder, som gør at du kan hente din nyindkøbte vare lige præcis når det passer ind i din kalender. Den er jo ret overkommelig, samt i mange tilfælde desuden den mest prisbevidste løsning til levering.\nDu bør endvidere udse dig at bestille produkterne til levering til hvor du bor eller ud til dit arbejde. Muligheden bliver gerne en kende mere bekostelig, men på den anden side ret så let med jordstamper online. Den mest billige type af levering er uden tvivl at du selv henter varerne, som jo er betinget af at du bor i nærheden af webshoppens byggecenter, eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på jordstamper kan i nogle tilfælde være vældig vigtig om man mangler dine nye varer inden for kort tid, og derfor er det nemlig passende at vi ser den anslåede leveringstid ved jordstamper. Masser af online firmaer – fx Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – giver billig 1 dags fragt på mange varer online, der dog er forudsat at bestillingen placeres tidligere end et angivent klokkeslæt, med hensynstagen til at de kan nå at få bestillingen klargjort forinden logistikpersonalet holder fyraften.\nEnkelte online forhandlere garanterer levering uden betaling på jordstamper online, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når du indkøber for en fastsat sum. Derudover burde man udvælge den mest letkøbte fragtmulighed, hvilket oftest vil være at få fragtmanden til at køre varerne til et udleveringssted.\nEn række webbutikker giver click-and-collect hvor man køber billig jordstamper online men selv henter i byggemarkedet. Fx XL-Byg, Silvan, Stark, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen og Bauhaus. Byggemarkederne frembyder eksempelvis klik-og-hent på jordstamper i disse områder:\nHerning, Nørresundby, Rødovre, Odder, Sønderborg, Albertslund, Kalundborg, Brønderslev, Frederiksværk, Hillerød, Lystrup, Kolding, Gentofte, Valby, Glostrup, Greve, Charlottenlund, Højbjerg, Frederikshavn, Korsør, Roskilde, Nakskov, Ikast, Rudersdal, Holbæk, Vallensbæk, Aarhus, Vejle, Vanløse, Herlev, Ølstykke, Nærum, Risskov, Lyngby, Hjørring, Næstved, Taastrup, Ringsted, Viborg, Værløse, Brabrand, Helsingør, Jyllinge, Birkerød, Dragør, Varde, Middelfart, Køge, Esbjerg, Svendborg, Stenløse, Odense, Skanderborg, Thisted, Aalborg, Slagelse, Allerød, Tårnby, Hedehusene, Lillerød, Hørsholm, Åbyhøj, København, Nykøbing Falster, Solrød Strand, Holstebro, Horsens, Søborg, Grenaa, Farum, Aabenraa, Vordingborg, Rønne, Hobro, Fredericia, Struer, Ballerup, Virum, Skive, Randers, Nyborg, Ishøj, Haderslev, Kokkedal, Brøndby, Tilst, Brønshøj, Silkeborg, Frederiksberg, Frederikssund, Haslev, Gladsaxe, Hedensted, og Hvidovre, .\nClick-and-collect for jordstamper er tilgængeligt i de fleste områder af Danmark: Jylland (Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland, Midtjylland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn, Østfyn) og Sjælland (Vestsjælland, Bornholm, Østsjælland, Amager, Lolland, Midtsjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Falster, Hovedstaden).\nNår man kigger i tendenserne bliver det tydeligt, at internet shoppere typisk leder efter fx køb jordstamper og jordstamper priser. Foruden dette oplever man jævnligt folk kigge efter fx jordstamper online, jordstamper tilbud og billig jordstamper, foruden de kendte byggemarkeder som XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Stark, Bygma, Davidsen og Harald Nyborg.\nRabat på jordstamper\nDet er jo efterhånden ultra enkelt for købere at sammenholde priser på billige jordstamper online hos forskellige internet outlets, og altså har flere internet webshops været presset til at at sænke prisniveauet på jordstamper helt i bund, og derudover byde på fragtfri levering.\nDet kan stadigvæk vise sig fordelagtigt at inspicere indtil flere outlets på nettet efter tilbud og rabatter på jordstamper online forud for at du gennemfører dit køb, sådan at du ikke er i tvivl om at få den laveste pris. Kig ikke blot hos de gængse byggemarkeder som Bygma, Stark, Jem og Fix, 10-4, Silvan, Davidsen, Bauhaus og XL-Byg.\nDu må trods alt være opmærksom på, at hvis en internet butik annoncerer billige jordstamper online for en salgspris som kan virke ekstraordinært billig, burde det tit være et karakteristika der viser en svindel butik. Kortbetalinger er imidlertid inkluderet i en retningslinje, som garanterer køberen overfor uoprigtige internet varehuse.\nVi foreslår generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kunne du vælge et tilbud som fx ViaBill, ifald du vil honorere betalingen af jordstamper i flere bidder. Det foreslåes typisk i specialiserede netshops, men sjældent de velkendte byggecentre som eksempelvis Silvan, Stark, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix og Bauhaus.\nNår vi kigger i tendenserne står det tydeligt, at mennesker tit søger blandt andet køb jordstamper og jordstamper priser. Derudover oplever vi ofte internet shoppere søge efter eksempelvis billig jordstamper, jordstamper tilbud samt jordstamper online.\nTrustpilot forærer dig i højeste grad habile muligheder for at tolke en længere række forhenværende kunders bedømmelser og af den grund tilrådes det, at du sonderer internet selskabets kritik inden du handler billige jordstamper online.\nFacebook forærer dig derudover super gavnlige løsninger til at få kendskab til e-handlens pålidelighed. Desuden møder vi faktisk online virksomheder hvor folk kan skrive en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ydermere bør tages i brug til at vurdere hvor glade kunderne er.\nForud for at folk bestiller billige jordstamper online på en internet shop kunne man i virkeligheden betragte dens forretningsbetingelser, men det er gerne et tidskrævende projekt, specielt ved de udbredte byggemarkeder som Bauhaus, Davidsen, Stark, XL-Byg, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Bygma og Harald Nyborg.\nEt andet forslag kunne måske være at bemærke om e-firmaet er e-mærket medlem, da det burde være et bevis på at internet shoppen forstår de officielle regler, udover at forretningen løbende overvåges af fagmænd som kender til vilkårene på området.\nDerudover giver det dig genvej til at få assistance, såfremt du møder problemer med dit køb af jordstamper. Tilmed foreslåes det at kunden er vidende om de fundamentale forhold der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen af jordstamper online, fx hvilken ombytningsrettighed online shoppen har.\nHer er det også afgørende, at man stadigvæk bibeholder sin e-mail kvittering, således man når som helst vil kunne bekræfte sin bestilling af jordstamper, uagtet om man har handlet ved Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Stark, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller 10-4.


En dag i ferien - af Far til 4\nI en af de utallige mails der fløj mellem os, skrev hun, at hun og hendes familie ville tilbringe et par uger i et feriecenter, i mit lokale område. Om der måske var mulighed for at ses, bare for at se hinanden og tale sammen.\nVi havde skrevet sammen længe, både som samtaler på mails, og som samarbejde om historier, med stærkt seksuelt præg. Vi havde aldrig mødtes før, eller set den anden. Nogle stærkt anonymiserede, forholdsvise sobre fotos, var det dog blevet til. Så der var en ide om den andens generelle kropstype.\nJeg svarede, at i uge nr. 2 var der en mulighed. I den uge var min kone nemlig på arbejde igen, så jeg var praktisk talt alene hjemme. Fuglereservatet, som var beliggende i min baghave, kunne være mødestedet. Der var en legeplads, hvis hun havde behov for, at tage sin søn med. Det ville også være behageligt anonymt, for mig. Ingen grund til at mødes inde i byen, hvor en bekendt af min kone kunne se os. Kunne levende forestille mig, hvilke forklaringsproblemer det ville medføre, og det ville jeg gerne undgå.\nDet var helt fint, lød hendes svar. Så hun fik mit mobilnummer, med strenge instrukser om, at det kun var, til at fortælle når hun var der. Lidt for flabet, syntes jeg, svarede hun, at hun godt var klar over, det helst skulle foregå inkognito, for ellers var det min røv, som fik en tur.\nJeg kunne være der inden for 1,5 minut. Som sagt, det lå i min baghave, og mine børn havde altid brugt den legeplads.\nEn formiddag, midt i den pågældende uge, ringede min mobil. En kvindestemme med jysk accent, bekendtgjorde at de snart var fremme. Så jeg parkerede min KV2 i søen på Lakeville, og fortalte mit team, at virkeligheden krævede mig, og jeg ikke lige ville forære rødt team mine HP. Fik lukket ned for World of Tanks og MacBooken, og smuttede hen på legepladsen.\nPå en af bænkene sad hun, og betragtede sin søns aktiviteter på legepladsen, der var også en anden familie med børn. Ikke nogle jeg vidste hvem var, heldigvis!\nJeg satte mig ned, ved siden af hende. ” Hej Studine”\n”Hej Kyk, glad for at De kunne komme”.\nJeg svarede, at jeg også var glad for muligheden for, at få ansigt på samarbejdspartneren. Ganske kort kiggede vi på hinanden, og fik øjenkontakt, før vi kigger ud over legepladsen igen. Vi blev afbrudt et par gange, af hendes søn, som krævende højlydt, at mor altså skulle se, hvad han kunne. Nysgerrigheden var næsten til at føle på, da sønnen spurgte hvem jeg var. Men hun smilede bare, og fortalte sønnen, at jeg var en ven, ligesom dem sønnen havde i børnehaven, hvilket var nok for ham.\nVi talte om løst og fast, emner vi havde skrevet sammen om i mails, samt historier vi arbejdede på den gang.\nEn af de ting, vi fik talt om, var det nærmest totale fravær af sex i hendes ægteskab. Hvordan hun havde tænkt sig at takle, at hendes løsning havde trukket sig pga. personlige problemer.\nHun fortalte, at i det sidste år, havde hendes eneste partner, været hende selv. Lidt smågrinede sagde hun, at man ellers skulle tro, det var fordelen ved ægteskab, altid at have en seksuel partner.\nMed blikket rettet mod jorden, og med den ene skosnude puffende til en sten, spurgte hun, om jeg, måske, havde lyst til at være sammen med hende. Prøve noget af det, som tænder hende, og som jeg tidligere havde nævnt, jeg gerne ville prøve. Jeg sad og kiggede på hende, tænkte på de gange, jeg havde smækket min kone, en smule under sex, uden at få mulighed, for at slå igennem. Her fik jeg nu overrakt et tilbud om, at give en kvinde en regulær endefuld, med røde balder og det hele. Tilmed en røv, hvor der var rigelig med plads til en hånd. Hvem kan sige nej til sådan et tilbud?\n”Ok, så skal det være i morgen, min søn skal sove hos en kammerat på landet i aften, så i morgen formiddag, er en mulighed.”\nHun accepterede, og mente, at hendes mand nok kunne bruge noget tid med sønnen, mens hun kiggede lidt mere på de ’butikker’ hun havde set i byen tidligere i dag.\nMed henvisning til tidligere skriverier, fik vi lidt styr på nogle praktiske ting, såsom hendes fremtoning osv. Jeg fortalte hende, at hun kunne komme ind via vores have, for som vi blev enig om, så var det bedst, der ikke kom til at holde en fremmed bil i indkørslen. Og forklarede, hun skulle lige over på den anden side af kanalen, hun kunne se lige derhenne. Fortalte at på den anden side af højen, var der en bro. Og at den hane man kunne høre, var min. ”Så De skal bare gå ind i haven med hønsegården.”\nVi skiltes med et ’hej’ og ’vi ses’, begge spændte på den næste dags underholdning.\nResten af dagen var mine tanker fyldte af, hvordan det ville føles at lægge hånd på en kvinde. Hvordan hendes røv vil føles. Efter min kone var kommet hjem, og vores søn kørt til sin kammerat, havde vi en dejlig omgang sex. Min kone nød min voldsomhed, som blev forstærket af tankerne om dagen efter.\nNæste dag stod jeg op, da jeg hørte min kone køre. Gik i bad og tjekkede, om huset var bare lidt præsentabelt. Nogle mennesker bor i et billede fra ’Bo Bedre’, hos andre kan man se, at der bor nogle. Hos os er det tydeligt at huset er beboet. Med 5 katte, en løs kanin og lejlighedsvise besøg af høns i stuen, udover de 3 mennesker, som også er der, så er ikke alle overflader lige blanke. Men det store solide spisebord, min far havde lavet, var rimeligt ryddet. Jeg gik rundt, havde svært ved at finde ro, og følte mig, som en skoledreng inden første date.\nMine seksuelle erfaringer indtil da, var min kone, og et enkelt sidespring for 5 år siden. Ingen af dem, var af den art, som jeg ventede på nu. Jeg gjorde nogle ting parat, som jeg forventede at få brug for, og kiggede skiftevis ud i haven og på min mobil.\nEndelig ringede den, et nummer jeg kunne kende fra dagen før. ”Jeg har lige parkeret bilen, og er på vej,” lød stemmen med den kælne jyske tone. Jeg forsøgte, at mande mig op, og indtage en passende streng holdning.\nJeg så hende komme gående op gennem haven, og snart stod hun i stuen - let smilende.\nJeg mønstrede hendes påklædning. En let, ganske tækkelig, sommerkjole, og forhåbentlig intet andet. Jeg forsøgte, at give hende et strengt blik, og spurgte om hun var som aftalt.\nHun løftede op i kjolen, hvilket afslørede manglen på trusser. Jeg kunne se hendes barberede skød og skamlæberne. Hun drejede velopdragen rundt og bøjede sig frem, så jeg fik set den røv, jeg skulle arbejde med.\nHun slap kjolen, idet hun rejste sig op, og jeg gik hen og tog hende på brysterne. Mærkede de enorme meloner, så meget mere end på min kone, som er en pæn D-skål. Følte deres vægt, og klemte dem ikke blidt. Hun skar lidt ansigt, da jeg klemte begge brystvorter. De føltes allerede stive, jeg var vist ikke den eneste som glædede sig. Brystvorterne aftegnede sig tydeligt mod kjolestoffet, da jeg slap.\nJeg trådte tilbage og bad hende indtage sin position. Hun gik hen til bordet og lænede sig lydigt ind over, støttede på armene, så hendes fyldige røv stak frem. Jeg trak kjolen op over ryggen. Nød synes af den frodige kvindebag, kunne tydeligt se fissen. Modstod trangen til, lige at røre en anden kvinde der, hvor mænd gerne vil pille.\n”Er De klar?”\nHun nikkede, og jeg gav hende et slag på den ene balde.\n”Er De klar?” spurgte jeg igen.\nHun tøvede, og fik en på den anden balde også.\n”Ja, ja, jeg er klar,” og lidt efter ”Herre”.\n”Jeg forventer, ikke at skulle stille Dem et spørgsmål 2 gange!”\n“Nej Herre, det skal ikke gentage sig.”\nSå begyndte jeg, at slå på den modtagelige røv.\nJeg nød fornemmelsen af hendes balder mod min hånd, bløde men alligevel faste. Den motion hun dyrkede, kunne klart fornemmes i strukturen. Hun fik skiftevis slag på den ene og den anden balde, jeg kunne mærke varmen i min hånd, se farven komme på hendes røv - mere og mere rød.\nBegge dele gav mig en behagelig fornemmelse i kroppen. Hun tog godt imod, ikke en lyd kom der. Ingen støn eller lyde af anstrengelse. Kun hendes åndedræt, afslørede hendes ophidselse. Jeg slog med min højre hånd, og lejlighedsvis kærtegnede jeg balderne med den venstre. Den var ikke varmet op af slagene, så jeg kunne med den mærke varmen, som den øgede blodtilførsel i balderne gav.\nEfter noget tid, og jeg ved ikke hvor mange slag, syntes jeg, det var tid til en forandring. Så jeg tog den bambusstok, jeg havde lavet. Pressede den ind mellem balderne, lidt skråt, så hun også fik den mellem skamlæberne.\nKørte den lidt frem og tilbage på hende, et suk undslap hendes læber. Jeg tog stokken væk og undersøgte den. Tydelige våde aftryk fra fissen. Jeg både lugtede og smagte på dem. Nød både lugten og smagen af fremmed kvinde.\nJeg slog stokken med et smæld ned i bordet. Hun gav et ryk af overraskelse. Og var det et undertrykt udbrud af overraskelse, jeg fornemmede??\n”Er De klar til anden runde?”\nPrompte kom det ”Ja Herre.”\nJeg lagde stokken prøvende over begge balder, svingede den væk og KLASK. Begge balder fik en tydelig rød streg.\nHun stønnede svagt, og jeg begyndte, at tegne streger på hendes balder.\n2 på den venstre, 2 på den højre og så nogle slag der ramte begge balder på en gang.\nDer var nu lyd på tøsen, dette var tydeligt mere mærkbart end hånden.\nIngen jamren og hylen, men mere lystfyldte lyde - stønnen og gispen. Der kom røde streger på kryds og tværs af røven. Det så flot ud, og jeg kunne mærke virkningen i mit skidt.\nDet var nu tid til min lille overraskelse. Uden forklaring gik jeg, lod hende stå, som hun var. Med røven flot dækket med mørkerøde streger, over en lysere rød baggrund. Jeg gik ud i køkkenet, og hentede den skål med isterninger, jeg havde lavet tidligere.\nDa jeg kom ind i stuen, stod hun stadig pænt over bordet, åndede tungt.\nJeg satte mig på hug, bag ved hende, kunne se lige op i hendes fisse. Skamlæberne var lidt adskilte, og hun var ganske våd. Hun duftede kraftigt af lyst og liderlighed.\nDen røde røv, begyndte jeg, at kysse og kæle for. Lod min tunge følge striberne, og hun begyndte at stønne mere. Hendes krop spændtes, og hun gav et gisp af overraskelse, da jeg tog en isterning, og lod den glide rundt langs striberne. Tidligere havde jeg lagt et håndklæde på gulvet, og snart begyndte smeltevandet fra 2 isterninger, at løbe ned af hendes ben. Når isterningerne var brugte, tog jeg et par nye. Ind imellem løb en sitren gennem hendes krop, over den store kontrast mellem varmen og kulden, hvilket jeg tydeligt sansede.\nJeg lod en isterning glide mellem balderne, trykkede lidt på stjernen og ned til fissen. Jeg så en svag trækning, som ville hun vride sig væk, men blev stående. Det var ganske imponerende, for Fruen i huset ville på nuværende tidspunkt, havde lavet en mindre krigsdans, over de kolde isterninger.\nFørst glidende langsomt hen over skamlæberne med isterningen, så pressede jeg den ind mellem dem. Hendes ben sitrede, mens jeg gned isen mod klitoris, og derefter, simpelthen, proppede den op i kussen på hende. Hun gøs af den iskolde fornemmelse i sit køn. Det var umuligt at afgøre, om det var den smeltet isterning der stille løb ud af hende, eller om det var hendes egne safter.\nJeg sagde, at nu var det hendes tur til at arbejde. Mit efterhånden godt stive lem, fik jeg frem, og hun rejste sig op, satte sig lydig, på hug foran mig.\nJeg kunne nu virkelig se, hendes store bryster gennem udskæringen på kjolen. Hun tog fat om min pik, og lod sin tunge kører hen over og rundt om hovedet. Legede drillende langs glansen, mens hun kiggede op på mig. Tog min pik ind mellem sine læber, sugede svagt pikken ind i munden. Tungen arbejde inden i munden - snoede sig rundt om skaftet. Gled længere og længere ned ad min pik. Bevarede hele tiden øjnene rettet op mod mig. Læberne nærmede sig roden, mærkede hovedet ramme svælget. Hun tog et ekstra åndedrag og hovedet gled forbi, og snart havde hun hele mit lem i munden og halsen. Noget min kone stadig arbejder på, hun mangler de sidste 3-4 centimeter. Men denne kvinde kunne det. Hun trak sig tilbage, pikken kom ud igen, jeg kunne se at den glinsede af hendes spyt. Hun kyssede og slikkede op og ned af pikken, også en tur ned omkring nosserne, inden hun tog den i munden igen.\nHestehalen svingede lokkende under hendes arbejde, så jeg tog fat i den, og begyndte at bolle hendes mund, dybt og hårdt. Hun havde jo lige vist at hun kunne, så jeg kom helt i bund. Hun hostede noget, når pikken var ude, og spytte hang i fine tråde fra hendes læber til min pik. Når det slap, rendte salven ned af hagen, videre ned til de store bryster, før det gled ned og forsvandt i kavalergangen.\nJeg trak mig ud, kiggede på hende og sagde, at jeg havde været meget tilfreds med tøsens opførsel, og ville derfor bevilge tøsen en belønning. Noget tøsen kunne tænke sig?\nHun gispede. ”Hvis Herren ønsker det, må han godt tage tøsen rigtigt.”\nJeg havde lidt håbet på denne mulighed, så jeg havde en dyne liggende i den anden stue. Den hentede jeg, og lagde på bordet. Hun kravlede op, lagde sig på ryggen med løftede og spredte ben.\nFissen var vidt åben, hun var våd på inderlårene, og duften rev mig i næsen.\nJeg stillede mig hen til hende, i et hårdt stød kom pikken helt i bund på hende. Satte hænderne mod knæhaserne - pressende ned ad, så fisse blev mere blotlagt. Satte et vildt tempo - stoppede op, og trak mig helt ud, før jeg jog pikken helt bund. Jeg nød at gennemkneppe en anden kvinde. Fornemmelsen var anderledes end min kones mis. Selvom hun var en større kvinde, klemte hendes fisse mindst ligeså meget, som kones. Måske den anderledes følelse skyldes én barnefødsel mod fire.\nTrak mig helt ud flere gange, for at støde pikke hårdt op. Hver stød var efterfulgt af en kommentar. Trak vejret tungt.\n“Sådan en ulækker tøs, der bare lader andre bruge din kusse.” Ud og ind igen.\n“Det eneste du kan bruges til, er som spermbeholder.”\nHver gang jeg bankede mig hårdt op i hende, bevægede hendes store bryster sig vildt frem og tilbage. Synet ophidsende mig endnu mere, og jeg mærkede at det have en kraftig indvirkning på min pik. Ophidset og liderlig over hele situationen, fik mig til at kneppe, som en vild og som gjaldt det mit liv.\nVi stønnede højlydt om kap, og inden længe kom jeg i et brøl oppe i hende. Pressede mig helt ind, og mærkede spermen blive pumpet ud i hendes indre - i tykke sprøjt.\nJeg trak mig ud, og lidt sperm løb ud af hende - ned ad til dynen.\nFølte mig, udover den normale tilfredsstillelse efter sex, en yderlig fryd over, at have udlevet 2 skjulte drømme og længsler på samme dag.\nMed mobilen tog jeg et billede af den dejlig brugte kusse. Fandt nedtællingsuret, satte det på 30 sekunder.\n”De har været en god og lydig tøs, og har givet mig en god oplevelse. Derfor vil jeg tildele Dem en gunst” Jeg viste hende skærmen.\n”De har 30 sekunder til, at give Dem selv en orgasme, hvis det ikke lykkes, så må De ikke røre ved Dem selv resten af Deres ferie.” Hendes øjne var sløret af liderlighed.\n“Ja, tak Herre, det er forstået.”\nNedtællingen blev startet, og hun gav sig til at spille sin fisse, som en galning. Gned og hev i sin klitoris og skamlæber, hev og æltede sine bryster. Hele tiden holdt jeg mobilen så vi begge kunne se tiden.\n18, 17, 16, 15, sekunderne gled ubønhørligt væk, mens hun kæmpede med sin fisse.\n12, 11, 10, 9, hun stønnede og hylede, tydeligvis liderlig og trængende til forløsning.\nTallene blev røde, og da der kun var få sekunder igen, stak jeg 3 fingre brutalt op i hendes åbne fisse. Så langt ind jeg kunne, og med 1 sekund igen kunne jeg mærke, at det strammede om dem.\nHun kom højlydt skrigende, det hele dirrede på hende, og hun gik i bue, og jeg kneppede hende med fingrene imens. Fik holdt orgasmen i gang, eller kom hun i virkeligheden flere gange efter hinanden, uden pause?\nJeg fik mine fingre ud, stak dem uden videre i munden på hende. Hun suttede og slikkede dem rene for egne safter og min sperm, uden nogen form for brok. Min kone skulle nok have brokket sig. Jeg hjalp hende op at sidde. Smilede til hende og hun smilede tilbage.\n”Nå, det var vist noget, De kunne bruge?”\n”Det kan man roligt sige, jeg gjorde. De kan godt blive bedre til det i starten, men afslutningen manglede ikke noget.” Med smil i øjnene fortsatte hun. “De kunne overveje, at slagene skal tælles højt af modtageren.”\nVi sad lidt i haven bagefter, nød en kølig sodavand på dåse i solen. Snakkede om, at det havde været en dejlig oplevelse, men at vi nok var mere partnere om historierne, end elskende.\nDet eneste vi aldrig fik snakket om var prævention.\nEfterskrift - Studinen\nVores kommunikation fortsatte, som intet var hændt imellem os, dog gav vores lille eventyr lidt ekstra i forhold til vores samarbejde på historierne.\nSå blev hun tavs fra den ene dag til den anden. Hvilket jeg fandt meget besynderligt, da vores hidtidige kontakter, på mails og diverse, mere eller mindre lumre kommentar, på de historier vi var i gang med, var flere gange dagligt.\nDagene gik, og jeg havde opgivet, at høre mere fra hende.\nEn tidlig morgen, hvor jeg som sædvanligt havde logget på mailen, lå der en mail fra hende. Det eneste jeg kunne se, uden at åbne, var: Kære Kyk.\nLænge sad jeg og kiggede på den - kæmpede med mig selv, om jeg skulle åbne eller ej. Langsomt så jeg markøren vandre hen over skærmen - KLIK - mailen kom til syne. Der stod:\nJeg beklager dybt min lange tavshed. Det har jeg ikke kunne tillade mig, men der har været forskellige ting, jeg har haft behov for ro til at bearbejde.\nEn af dem har været, jeg er gravid!\nHåber alt er godt hos Dem, og at konen plus afkom har det godt.


Hvad er bedre bimetalliske radiatorer eller støbejern - en sammenligning af tekniske egenskaber - Radiatorer June\nSådan vælges et termostatisk hoved\nHvad er bedre bimetalliske radiatorer eller støbejern - en sammenligning af tekniske egenskaber\nIkke alle typer radiatorer kan klare det hårde hverdagsliv i centraliseret opvarmning. Som det viste sig, blæser kun bimetal og støbejern ikke fra højt tryk og spises ikke af korrosion i et par årstider. Men stadig, hvilke radiatorer der er bedre - bimetallisk eller støbejern - overveje og sammenligne deres tekniske egenskaber.\nStrukturelle forskelle og udseende\nLad os starte med støbejerns radiatorer, som i dag har ændret deres design, men som tidligere har brede vandkanaler og består af flere støbesektioner. Varmebestandige pakninger af gummi eller paronit, som er indesluttet mellem sektionerne, giver den ønskede tæthed. Længden af den færdige radiator bestemmes af antallet af sektioner, højden varierer fra 0,35 til 1,5 meter, og dybden kan være 0,5 meter og flere centimeter. I overensstemmelse med rummets rum kan du vælge den ønskede størrelse på radiatoren, mens det er muligt at ændre det (f.eks. Fjern den ekstra sektion eller tilføj nogle nye).\nTyper af støbejerns radiatorer.\nDet er værd at nævne modellerne af radiatorer, kunstnerisk støbejern. De opvarmer ikke kun værelset perfekt, men er også i stand til at give det charme og charme. Sådanne radiatorer med dygtigt udført på deres overflade sprøjtestøbemønstre produceres hovedsageligt af udenlandske producenter. Ligesom ethvert kunstgenstand koster sådanne enheder mange penge.\nFlere typer kunst støbejern radiatorer.\nSagen af bimetalliske radiatorer er aluminium, dens form er ribbet og tegnet. Så det er designet til bedre varmeoverførsel. Under sagen ligger en holdbar stålkerne - dette refererer til de "rigtige" bimetalliske radiatorer. Der er dog også polibimetalliske (eller pseudobimetalliske) radiatorer - deres forskel er, at kun lodrette radiatorkanaler er forstærket med stål. Resten af den er lavet af aluminium. En sådan anordning koster 20 procent mindre end en fuldt bimetallisk, og giver mere varme. Men det er mindre pålideligt og holdbart, og det er meget uønsket at bruge det i et centralt netværk.\nEnheden er en bimetallisk radiator.\nLigesom støbejerns radiatorer er deres bimetalliske modstykker sædvanligvis sektionelle, hvilket gør det muligt for dem at blive ændret. Normalt solgt modeller med et lige antal sektioner. Et lille segment af markedet er optaget af monolitiske modeller, som ikke er underlagt demontering, montering og forbedring. Designet af alle bimetall radiatorer er meget attraktivt.\nUdseende: Støbejern + - | Bimetallisk +\nSammenlign varmeoverførings radiatorer\nStøbejern Og vi begynder igen med traditionelle støbejerns radiatorer. De er så langsomt, at du til tider kan fryse, og venter på, at det kolde rum opvarmes. Men sådan radiatorer afkøles i lang tid - og det er en helt anden sag. Der er trods alt tilfælde, hvor der opvarmes en gang - og sluk. På grund af en ulykke eller reparation, for eksempel. Og i nærheden af støbejernsbatteriet kan du varme op i temmelig lang tid.\nDen store fordel ved støbejernsprodukter er, at de opvarmer rummet ikke kun ved konvektion, men også ved den radiale metode. Det vil sige, når de tændes, undtagen luft, bliver genstande, der er tæt på batterierne, varme. Med hensyn til termisk effekt er det normalt givet til en sektion og varierer fra 100 til 160 watt. Disse er gennemsnitsværdier, der varierer efter model.\nBimetal. Det gode ved disse radiatorer er, at de opvarmer straks. Men køle ned lige så hurtigt, desværre. Opvarmning i dem udføres hovedsageligt i overensstemmelse med konvektionsprincippet - den radiale komponent er meget mindre. Dette er nogle minus. Termisk effekt af sektionsmodeller er sammenlignelig med støbejernsprodukter. Denne tal varierer fra 150 til 180 watt (i gennemsnit). Hvis vi sammenligner opvarmningshastigheden i rummet, så vinder de helt sikkert over støbejernene.\nVarmeafledning: Støbejern + - | Bimetallisk +\nEvne til at holde tryk\nI det traditionelle centralvarmesystem, der er typisk for flere etagers bygninger, er trykket på ingen måde stabilt. Nogle gange sker der endda vandhammerslag. Tapperne i cirkulationspumperne skal trods alt være slået til i overensstemmelse med reglerne, men ofte følger arbejderne ikke disse regler. Og med et skarpt overlap af varmt vand springer dets tryk i hele systemet, så mange batterier brister. Derfor bør beboere i lejlighederne helt sikkert vælge radiatorer med en god trykmargen.\nStøbejerns radiatorer kan modstå 9-12 tryk atmosfærer. Dette kan være nok, indtil der opstår en stærk vandhammere. Hvis det sker, kan det skrøbelige støbejern desværre briste. Derfor, hvis du ser ud fra dette synspunkt, at støbejerns radiatorer eller bimetalliske radiatorer er bedre, så er det bedre at fejl og tage bimetall, selvfølgelig.\nEn bimetallisk radiator er trods alt ikke bange for nogen trykstigninger - i sit pas har det angivet indikatorer for denne parameter op til 20-50 atmosfærer (afhængigt af modellen). Så selv den kraftige vandhammere af et højkvalitetsprodukt fra bimetal er ikke i stand til at bryde. Vi nævner også modeller med en monolitisk stålkerne - de kan nemt modstå op til 100 atmosfærer. Et eksempel på sådanne radiatorer kan være radiatorer fra den russiske produktion Rifar Monolit, dens tekniske egenskaber, du kan se på billedet nedenfor.\nEvne til at holde tryk: Støbejern - | Bimetallisk +\nModstandsdygtighed over for lavkvalitets kølevæske\nEn anden ulempe ved centralvarme er den tvivlsomme kvalitet af varmebæreren. Det varme vand, der går fra rørene til radiatorerne, er hverken renheden eller den kemiske neutralitet. Og der er mange små sand og småsten der kan påvirke batteriets indre vægge som et slibemiddel.\nStøbejern er kemisk absolut "roligt", så et højt niveau af alkalier eller syrer i varmt vand vil ikke skade det. Og om sommeren, når der er en generel udledning af vand fra systemet, vil det ikke ruste. Men hun kan ikke lide små sten-slibemidler - de går gradvist ud. Men hvis radiatorens vægge er temmelig tyk, er det ikke så kritisk.\nBimetal i varmesæsonen er også resistent over for kemisk aktivt vand. Men om sommeren, når vand drænes fra systemet til reparations- og vedligeholdelsesarbejde, vises der luft i radiatorerne, og stålkernen kan blive angrebet af korrosion. Så lidt når man ikke bimetal til støbejern for udholdenhed.\nIkke-kvalitetsvarmebærer: Støbejern + | Bimetallisk + -\nMaksimal kølemiddeltemperatur og dens variationer\nOg kølemiddelets temperatur i vores varmesystemer skinner ikke med stabilitet. Rørene var næppe varme, så varme, som brand. Det er vigtigt for os, hvordan radiatorerne opfører sig i sidstnævnte tilfælde, uanset om de kan modstå for varmt vand. Ifølge denne parameter er følgende indikatorer. Til støbejerns radiator kan kølemidlet opvarme op til 110 grader. Varmt vand, som strømmer gennem bimetallens radiatorkerner, kan have en temperatur på op til 130 grader. Men i almindelighed tolererer begge typer radiatorer temperaturvariationer. Det eneste er, at på grund af forskellen i udvidelser af stål og aluminium, med en skarp temperaturændring, kan små knitringer høres i den bimetalliske radiator.\nMaksimal temperatur på varmebæreren: Støbejern + | Bimetallisk +\nStøbejernsprodukter med ordentlig pleje og periodisk vask lever i meget, meget lang tid - et halvt århundrede eller mere. I nogle gamle huse er der endda tilfælde, hvis alder er gået i hundrede år. De bimetalliske radiatorproducenter frigiver 15-20 år (sektionel) og 25 år (monolitisk). Støbejern i denne henseende "taxier", som du kan se.\nHoldbarhed og levetid: Støbejern + | Bimetallisk -\nHvilke radiatorer er nemmere at installere\nDer er intet at argumentere for her - naturligvis vil der være flere problemer med installation og bærbarhed med støbejern. Og det er umuligt at løfte et sådant batteri alene, og beslag til det har brug for specielle - særligt stærke, og gipspladen vægter ikke det.\nOg endnu en ting: når man køber billige indenlandske radiatorer, må man være forberedt på, at de også vil have brug for maleri og broaching.\nMen at arbejde med bimetalliske radiatorer kan siges at være en fornøjelse. De er så lette og ryddelige at hænge dem (og på enhver overflade) ikke er svært. Og hvis du i første omgang har den nemme installation, er svaret på spørgsmålet, hvad der er bedre - bimetalliske radiatorer eller støbejern, utvetydigt. Selvfølgelig bimetal.\nLet installation: Støbejern - | Bimetallisk +\nLad os tale om forskellen i prisen på radiatorer\nStøbejern er uden tvivl billigere, især indenlandsk produktion. Så koster den billigste del af MC-modellen f.eks. Kun ca. 300 rubler. En sådan "velsmagende" pris vil dog kun være for klassiske modeller. Men radiatorerne i stil med "retro", fremstillet ved metoden til kunstnerisk støbning, er flere gange dyrere. Sådanne modeller af Konner-mærket koster fra 2000 rubler (for et afsnit).\nAfsnitsmodeller af bimetalliske radiatorer vil være noget dyrere end lignende støbejern. For eksempel vil en radiator fra firmaet Rifar (Rusland) koste mindst 500 rubler. Prisen på sektionen af den samme italienske radiator starter fra 600-700 rubler.\nPris: Støbejern + | Bimetallisk -\nTegn konklusioner og fastlæg radiatorens type\nNu, efter at have sammenlignet støbejern og bimetalliske radiatorer, kan vi med sikkerhed sige, at i gamle boligbygninger op til fem etager højt, vil radiatorer af støbejern være en god mulighed. Det tryk, der påføres systemet, kan de modstå. Naturligvis, hvis der ikke er nogen kraftig vand hammer. Men her har du et valg og hvis økonomi tillader det, så kan du selvfølgelig også sætte et mere stilfuldt bimetal.\nHvis lejligheden er placeret i en højhus, vil kølevæskens arbejdstryk være betydeligt højere. Derfor er det i dette tilfælde mere rimeligt at sætte bimetalliske varmeanlæg, som har en større trykressource.\nNå, en ting mere. Hvis du plejede at have støbejerns radiatorer i din lejlighed, kan du ændre dem til mere moderne støbejerns radiatorer og til bimetalliske produkter. Men efter stål eller aluminium er det absolut bedre at sætte en bimetall.\nNår du har et autonomt varmesystem, kan du installere nogen af radiatorerne, men som regel er det i sådanne systemer mest hensigtsmæssigt at bruge stål eller aluminium radiatorer.\nHvilke radiatorer er bedre: støbejern eller bimetall?\nValget af varmeapparater er en kompleks og krævende proces. Nu vises flere og flere nye modeller på markedet, de adskiller sig i deres materialer og egenskaber. Men mange har et spørgsmål, som opvarmning af radiatorer er bedre: støbejern eller bimetallisk?\nHvad er forskellen mellem disse muligheder:\nSammensætningen af legeringen. Støbejern er en klassisk version, der i mange årtier har været brugt til produktion af varmeapparater. Bimetalliske strukturer begyndte at blive meget udbredt relativt for nylig.\nEffektivitet og ydeevne.\nVirkelig termolyse og levetid.\nStøbejern og bimetall radiatorer. Hvordan er det bedre?\nDerefter analyserer vi hvilke radiatorer der er bedre: støbejern eller bimetallisk, lad os kalde deres egenskaber og lave en lille sammenligning.\nDet er vigtigt! Husk at hver indstilling har visse fordele og ulemper. Derfor bør de tages i betragtning under udvælgelsen, fastlægge deres egne behov og krav til varmeapparatet.\nSammenligning af støbejern eller bimetalliske radiatorer af opvarmning, hvad der bedre forstås kun efter en tæt bekendtskab med hver model. Støbejern er en klassisk mulighed, det har været brugt i mange årtier.\nStøbejerns radiatorer er altid forbundet med noget grimt. Men moderne modeller kunne gå langt fremad. Nu har de et godt udseende, de kan passe ind i rummet.\nModerne modeller har et ret attraktivt udseende.\nLav produktionsomkostninger, disse radiatorer varierer i den reducerede pris.\nLang levetid. Batteriet kan vare i mange årtier.\nNem installation, minimal risiko for beskadigelse af materialet.\nStort udvalg af støbejernsbatterier med forskellige designs.\nRadiatorer modstår rustfrit vand og uønskede faktorer.\nDen største fordel er netop i den lange levetid. Støbejern kan betjenes i lang tid, disse modeller holder i lang tid deres oprindelige udseende. Men der er en række ulemper:\nStøbejern har lav varmeledningsevne, batteriernes effektivitet er ikke på højeste niveau.\nSystemets inertitet øges, efter opstart er der brug for en stor del tid til opvarmning af metalet.\nIkke det bedste udseende, men producenterne forsøger konstant at forbedre designet.\nSom et resultat er dette metal ret holdbart og uhøjtideligt, vil radiatoren koste dig en forholdsvis lille mængde. Men den virkelige effektivitet er ikke så høj, enheden opvarmer i lang tid og reducerer den reelle varmeoverførsel.\nBimetalliske radiatorer fremkom som følge af forbedringen af aluminiumsmodeller. Alle de første batterier fra denne legering var ikke forskellige med høj holdbarhed. Aluminium er ret følsomt over for aggressive medier, det er ødelagt af varmebærere.\nFabrikanterne raffinerede designet og tilføjede stålrør til det. Disse legeringer er mere pålidelige, hvilket betyder, at batterilevetiden er steget flere gange. I dag betragtes bimetalliske radiatorer som en af de bedste løsninger på markedet, der kombinerer fordelene ved stål og aluminium.\nLad os nævne nogle hovedfordele ved disse modeller:\nHøj pålidelighed, design modstår barske miljøer og vandhammere.\nTilstrækkelig lang levetid.\nAttraktivt udseende, i denne parameter vinder bimetal betydeligt på baggrund af støbejern.\nVarmeledningsevnen af disse modeller er signifikant højere end støbejerns. Dette øger effektiviteten.\nBlandt det store antal fordele kan man identificere en betydelig ulempe - den høje pris. Bimetalliske modeller er blandt de dyreste på markedet, det skyldes deres tekniske kompleksitet og en række andre faktorer.\nDet er vigtigt! Der er mange modeller til salg, prisen afhænger ikke kun af materialet, men også på producenten. Det er muligt at finde en bimetallisk radiator, som for prisen ikke er dyrere end jern. Men det er bedre ikke at spare penge og købe en kvalitetskonstruktion.\nFor at bestemme den bedste mulighed for købet er det nødvendigt at sammenligne jern- og bimetall radiatorer. For at gøre dette skal du gennemgå deres individuelle parametre:\nVarmeoverførsel. Det afhænger stort set af modellen, i støbejern er disse parametre fra 100 til 160 W pr. Sektion, i bimetall 150 til 180. Værdierne er kun omtrentlige, men favorit er klart, moderne design har større energieffektivitet.\nModstand mod højt tryk. Støbejern virker ret pålideligt, men det kan modstå op til 12 atmosfærer, hvilket anses for et middelmådigt resultat. Bimetal er betydeligt foran det, og disse strukturer bærer 20-50 atmosfærer. Specifikke parametre afhænger af modellen.\nModstandsdygtighed over for dårlige varmebærere. Støbejern er ufølsomt overfor ugunstige omgivelser. Det er i stand til at modstå mange års drift, vand med et højt indhold af syrer eller alkali kan anvendes. Stålrør modstår også uheldige forhold, men efter at systemet er drænet i foråret, kommer luft ind i dem, og der opstår korrosion. Med hensyn til holdbarhed foretrækkes støbejerns radiatorer.\nMaksimal vandtemperatur. For støbejern er det 110 grader, til bimetall - 130. Men begge typer radiatorer er meget modstandsdygtige over for pludselige dråber.\nLevetid Støbejernsbatterier kan modstå mere end et halvt århundrede. Bimetalliske strukturer kan ikke prale af sådanne resultater, varigheden af deres drift overstiger ikke 25 år.\nPris. Bimetal er dyrere end støbejern med 1,5 - 2 gange. Hvad angår omkostninger, er den anden mulighed at foretrække.\nHvilket er bedre: bimetalliske eller støbejerns radiatorer? Den første mulighed gavner med hensyn til pålidelighed og effektivitet. Støbejern giver mindre varme, men det har en lav pris og en utrolig lang levetid. Valget om kun at gøre dig, overveje dine egne præferencer og behov.\nCentraliseret opvarmning har sine egne egenskaber, og de påvirker betingelserne for radiatorer installeret i lejligheder. Trykket i systemet er undertiden for højt, og kølevæskens kvalitet er ofte utilfredsstillende. Det opvarmede vand, der passerer gennem radiatorkanalerne, kan korrodere dem, fordi bærer kemisk aktive stoffer og faste partikler. Under varmesæsonen oplever batterierne alvorlig belastning, og når det løber ud og vand drænes fra systemet, begynder korrosionsprocessen. Hvilket materiale kan klare alle udfordringerne? Hvad skal man vælge - bimetalliske radiatorer eller støbejern?\nStøbejern - materiale "ude af tid"\nI løbet af de sidste årtier har i verden af konstruktion og interiør mode ændret sig, om ikke alt. Støbejern forbliver så populært som det var for 20-30 år siden, og det vil ikke give op. Tekniske og driftsmæssige egenskaber ved materialet er stadig efterspurgt i produktionen af radiatorer. Moderne støbejernsbatterier har klare geometriske former, og sektionerne adskilles af varmebestandige gummi- eller paronitovye-pakninger. Der er modeller af forskellig størrelse, form og design, men de har alle en god varmeafledning. Afsnit design giver dig mulighed for at justere effekten af varmeapparater: Du kan altid tilføje eller fjerne sektioner afhængigt af rummets rum og den ønskede temperatur.\nStøbejernsbatterier i designfortolkninger\nDet er værd at være opmærksom på de udsøgte designer modeller med luksuriøs indretning. De er ideelle til værelser i klassisk stil, ser godt ud selv i minimalistisk interiør. Mange needlewomen opdaterer uafhængigt gamle støbejernsbatterier, dekorerer dem med flerfarvede tegninger ved hjælp af decoupage teknik eller dekorere med ekstra elementer. En sådan radiator er ikke længere blot en varmeanordning, men en lys dekoration, en form for selvudfoldelse af husets ejere. Originale dekorerede radiatorer med detaljerede funktionelle og dekorative detaljer kan købes eller bestilles i specialbutikker.\nHvad er så værdsatte støbejerns radiatorer\nBlandt de positive egenskaber af materialet bør der indbefattes sådanne:\nHøj kemisk resistens. Støbejern er ikke særlig modtageligt for kølevæskens kvalitet. Det reagerer næsten ikke med et stærkt alkalisk miljø, klipper ikke fra små partikler, der bæres af forurenet vand i et centraliseret varmesystem.\nKorrosionsbestandighed. Støbejern har en bestemt egenskab: Den bliver hurtigt dækket af tør rust, hvorefter det korroderer lidt.\nHoldbarhed. Batterier kan vare i årtier, på trods af ugunstige driftsforhold. Tykke vægge roder langsomt og langt. Støbejerns radiatorer kan installeres i alle varmesystemer. De er modstandsdygtige overfor høje temperaturer og tryk.\nHvorfor er støbejern stadig på udkig efter et alternativ\nFordelene ved materialet er så vigtige, at de fortsat anvendes succesfuldt i moderne systemer, men det er værd at påpege ulemperne:\nStor vægt. Installationen af støbejernsbatterier er en stor begivenhed, der kræver deltagelse af flere personer. Radiatorer er tungt at hænge, du skal passe på stærke monteringer, fordi Et batteri fyldt med vand vejer flere tiere kilo. Nogle gange er den bedste vej ud en gulvinstallation med specielle ben.\nLangsom opvarmning af rummet. Et støbejernsafsnit har en varmeoverførsel på 110 W, hvilket er signifikant mindre end for aluminium eller bimetallisk modstykke. Det tager meget længere tid at varme rummet, men det køler ned langsommere.\nStor volumen af varmebæreren. For at udfylde en sektion har du brug for 0,9 liter vand. Dette er meget mere end det, der er nødvendigt for at udfylde andre typer radiatorer. Støbejernsbatterier betragtes fortjent som mindst økonomisk.\nBimetallisk radiator - en økonomisk erstatning for støbejernsbatterier\nDisse er ribbetformede strukturer med en aluminiumskrop og en holdbar stålkerne. På grund af metalfinerne er varmeoverføringsområdet markant forøget. Opvarmning af luft i rummet udføres ikke kun på grund af stråleopvarmning (som i støbejerns radiatorer), men også ved konvektiv metode. Bimetalliske modeller kommer i forskellige former, designs og designs.\nDe fleste af de designs - sektionelle. Dette gør det muligt for udlejeren selvstændigt at samle enheden med den nødvendige effekt. Antallet af sektioner er som regel ens. Der er også monolitiske ikke-separable modeller, der ikke kan udvides sektioner eller reduceres ved vilje. Alle bimetalliske enheder er meget smukke, pæne udseende og passer ind i ethvert interiør.\nPoly-metalliske konstruktioner: Forskelle fra "Full-Like" -analoger\nDer er modeller, der hedder polybimetallisk eller pseudobimetallisk. De er kendetegnet ved, at stål kun anvendes i lodrette kanaler af enheder, og resten af designet er aluminium. Disse er billigere radiatorer, deres omkostninger er ca. 20% lavere, men der er flere begrænsninger i brug. De tolererer ikke belastningen af det centraliserede varmesystem, er følsomme for højt tryk. Strukturer anvendes kun i opstilling af varmeanlæg i private huse. De er mindre holdbare end konventionelle bimetalliske.\nTre "ja" bimetalliske sektionsradiatorer\nDisse designs kombinerer de mest værdifulde egenskaber ved stål og aluminium radiatorer:\nHøj varmeafledning. Varmeproduktionen af bimetalliske radiatorer er højere end støbejern - 170-190 watt.\nKomfortabel temperatur. Radiatorer reagerer næsten øjeblikkeligt på signaler fra termostatiske enheder. Værelset opvarmer meget hurtigt.\nHoldbarhed. Bimetal tjener mindre støbejern, men radiatorer kan stadig arbejde i 20 år. Det vigtigste er ikke at spare på kvalitet, når de køber. På grund af den vellykkede kombination af metaller er apparaterne modstandsdygtige over for korrosion, tryk, vandhammere.\nSammenligning af jern- og bimetalliske radiatorer\nBimetalliske radiatorer opvarmer rummet meget hurtigere end støbejern, men rummet køler også hurtigt. Støbejern holder temperaturen godt.\nVarmeoverførsel af bimetalliske og støbejerns radiatorer adskiller sig en og en halv til to gange. For førstnævnte er indikatoren 170-190 W, for sidstnævnte - 110 W.\nEvnen til at modstå trykket af et bimetal er højere. Støbejern holder op til 9-12 atmosfærer, bimetall - 20-50 atmosfærer, og nogle modeller kan modstå op til 100 atmosfærer.\nLevetiden for bimetalliske modeller er op til 20 år. Fabrikanter af støbejernsvarmer angiver i dokumentationen 10-30 år, men i praksis for dem, og et halvt århundrede er ikke grænsen.\nFor at udfylde sektionen af den bimetalliske model har du brug for 2-3 gange mindre kølevæske end til støbejern.\nInstallation af støbejernsprodukter er besværlig og kompliceret, og der er ingen problemer med letvægts bimetalliske strukturer.\nSå hvad skal man vælge varme radiatorer - bimetallisk eller støbejern? Den endelige beslutning er din. Købere foretrækker i stigende grad bimetall og fortryder det ikke, men det gode gamle støbejern er med selvtillid at holde positionen. Beslut om dine prioriteter og gør det bedste valg.\nMange forbrugere har ikke tendens til at fejlberegne, når de gamle "harmonika" erstattes fra støbejern til nye analoger. Det naturlige spørgsmål bliver, om man skal udskifte støbejernsbatterier med bimetalliske, stål- eller aluminiumstrukturer. For at få et svar, er det nødvendigt at overveje de tekniske indikatorer for hver type, og kun derefter lave det endelige valg.\nStøbejerns batterier: Fordele og ulemper\nFor mange forbrugere er skilt fra gamle støbejerns radiatorer alarmerende. Selvom de var trætte og ofte lavede støj, varmet de lejlighederne i årtier uden at kræve særlig pleje. I dag er parametrene for støbejernsvarme-radiatorer sådan, at de afviger kvalitativt fra deres sovjetiske "brødre", og kræver stadig ejernes opmærksomhed.\nHvis den gamle "harmonika" vejer mere end 7 kg et afsnit, så er det moderne støbejernsbatterier - 4 kg, hvilket i høj grad letter belastningen på væggen og klemmerne.\nVolumenet af sovjetiske modparter var 1,5 liter, mens de nye modeller - 0,8 liter, hvilket er næsten to gange mindre.\nPrisen for dem er stadig den laveste på markedet. Selvom aluminium også betragtes som et billigt metal, viser en sammenligning af støbejern og aluminium radiatorer, at de førstnævnte er mere omkostningseffektive.\nModerne støbejernsbatterier består af sektioner, som er blevet meget nemmere at montere, tilføje eller fjerne.\nDeres varmekraft er stadig i stand til effektivt at opvarme lejligheder, så når du skal ændre gamle sovjetiske strukturer, spørger mange forbrugere hvilke radiatorer der er bedre: støbejern eller bimetal, aluminium eller stål? Eller sætte i deres plads en ny version af støbejern?\nDet er usandsynligt, at sådanne spørgsmål og tvivl vil vise sig, hvis folk kendte egenskaberne i det centraliserede lejlighedsvarmesystem og de tekniske parametre for moderne radiatorer.\nSammenligning af jern og stål\nNogle gange er spørgsmålet "hvad der er bedre", når det kommer til forskellige typer radiatorer, ikke helt korrekt. Ofte bruges varmeapparater simpelthen i forskellige typer varmesystemer, så det giver ingen mening at sammenligne deres tekniske egenskaber.\nSpørgsmålet er, hvilke batterier der er bedre, støbejern eller stål, fra samme kategori. Sammenligning af disse enheder vil bevise det:\nSom det fremgår af bordet, er spørgsmålet ikke om, hvorvidt stål- eller støbejernsbatterier er bedre, men at de førstnævnte fungerer godt i autonome systemer, hvor der ikke er vandhammere, og kølevæsken er ren, og sidstnævnte er under betingelser for centralvarme.\nStålpaneler har flere ulemper, som er fraværende i analoger af støbejern:\nI tilfælde af lækage er det nødvendigt at reparere eller helt udskifte hele panelet, mens i støbejerns radiatorer kan du ændre den defekte sektion til en anden.\nPanelerne er forbundet med hinanden ved hjælp af en svejsesøm, og uanset hvor høj kvalitet det er, under konstant vand hammering kan det lække.\nSmalle kanaler til varmebærer giver på den ene side sin lille mængde i enheden, hvilket har en positiv effekt på dens varmeudgang, og på den anden side bliver det hurtigt tilstoppet på grund af dårlig varmebærer i centralvarmenettet.\nOmkostningerne ved rustfrit stålindretninger over støbejern. Installation af dem i en lejlighed med centraliseret opvarmning er ikke tilrådeligt, men i et privat hus vil de ikke kun opvarme det effektivt, men også dekorere interiøret.\nForskellen mellem støbejern og bimetalliske batterier\nRadiatorer, der bestod af to typer metaller på en gang, kom til hjemmemarkedet fra Italien og vandt hurtigt forbrugernes hjerter på trods af deres høje omkostninger. Dette kan forklares med ét ord: "pålidelighed". Hvis du vælger hvilket der er bedre, støbejerns batterier eller bimetallisk, skal du henvise til sammenligningen af deres tekniske indikatorer:\nStøbejernsstrukturer ser nu stilfulde ud, men er også samlet fra sektioner udstyret med en ret bred kanal til varmebærer. Deres vægt blev betydeligt mindre (3,5 kg mod 8 kg tidligere), udsigten er præsentabel, og pålideligheden er den samme. På markedet er klassiske snitmodeller og kunst, i retrostil. Sidstnævnte er meget dyre og importeres for det meste.\nBimetalliske strukturer består af en stål- eller kobberkerne med aluminiumfinner og krop. Kølevæsken er kun i kontakt med rustfrit stål, som beskytter enheden mod korrosion, og huset giver høj varmeoverførsel. En sådan varmelegeme vejer lidt, det er let at installere, og yderligere temperaturregulatorer giver dig mulighed for at overvåge opvarmningsvæsken.\nHvis det er besluttet, om støbejerns radiatorer eller bimetalliske radiatorer bliver bedre opvarmet, vil deres indikatorer være omtrent ens. Så varmen overføres fra sektionen af støbejern i området fra 100 watt til 160 watt. Mange forbrugere mener, at de opvarmer for længe, og de har ret. Samtidig glemmer alle, at disse batterier køler ned i meget lang tid.\nVarmeproduktionen af en sektion af en bimetallisk radiator er 150-200 W, som med øjeblikkelig opvarmning bringer denne type varmelegemer til de ledende stillinger.\nSelv om mange års erfaring i drift af støbejerns batterier tyder på, at de er stærke og pålidelige, er det ikke helt sandt, når det kommer til højhuse. Selv i fem-etagers bygninger kan vandhammere i varmesystemet være ret stærk, hvad kan vi sige om bygninger på 16 etager og derover. Arbejdstrykket i støbejernsbatterier er lig med 9-12 atmosfærer, hvilket måske ikke er nok med en kraftig trykstigning, fx op til 15 atmosfærer. I dette tilfælde briste støbejernssektionerne bare.\nBimetalliske radiatorer er mere pålidelige, da deres arbejdstryk er 25-40 atmosfærer, og i nogle modeller endda 100 atmosfærer. På dette tidspunkt fører design af to typer metal også til.\nModstand mod varmebæreren:\nStøbejern er absolut "ligeglad" for kvaliteten af vand og dets surhed. Det påvirker ikke det og dets fulde udladning til sommeren, men de småsten, der fejer gennem systemet, svækker støbejern gradvist, udstråler det og deaktiverer det. Denne proces er lang, og hvis radiatorens vægge er tilstrækkelig tykkelse, så er den helt uendelig.\nDen bimetalliske radiator er svagere i denne henseende. Han er ikke bange for vandets surhedsgrad, mens det er i systemet, men det er værd at afløb, som efter 2-3 ugers kontakt med luft begynder korrosion at forekomme. I denne indikator taber bimetalet til støbejernet.\nMed hensyn til temperatur tolererer begge typer radiatorer det godt. For støbejern er den maksimale vandopvarmning +110, og for bimetal - +130 grader.\nI dag kan du finde støbejernsbatterier, hvis alder er gået 100 år, men i gennemsnit er deres levetid 50 år. Bimetalliske radiatorer fremstiller en grænse på 25-30 år, hvilket er mindre end støbejerns.\nHvis spørgsmålet er om at ændre støbejerns radiatorer til bimetallisk eller ej, så behøver lejerne i fem-etagesbygningen ikke at gøre dette, især da de nyeste enheder er dobbelt så dyre. Her vil beboere i højhuse nødt til at opgive støbejernsbatterier, da de ikke modstår belastningen af systemet og vil lække. I denne udførelsesform er der klart ikke noget bedre end bimetalliske strukturer.\nSammenligning af aluminium og støbejerns radiatorer\nAluminiumvarmere var de første til at erstatte støbejern, men med hensyn til deres parametre er de mere egnede til autonome systemer end centraliserede. Det er meningsløst at argumentere for, hvilke radiatorer der er bedre, støbejern eller aluminium, fordi de har helt forskellige tekniske parametre.\nVarmeproduktionen af aluminium er signifikant højere end støbejern. Varmeapparater fra det opvarmes øjeblikkeligt, giver straks varme til rummet og sparer energi. Det tager tid for støbejern at blive revnet.\nDet er spild af tid at afgøre om støbejern eller aluminium radiatorer, som er bedre i et byvarmenetværk. Som regel tåler førstnævnte ikke stærk vandhammere, selvom der er modeller med et tilstrækkeligt niveau af arbejdstryk. Men selv dette gør dem ikke sårbare under forhold til centralvarme.\nFølsomheden af korrosion ved et forhøjet niveau af Ph vand tillader ikke deres anvendelse i systemer, hvor det ikke kan kontrolleres. Derfor installeres aluminiumbatterier i private hjem med en selvstændig type opvarmning. I ekstreme tilfælde kan du i et sådant system installere et filter, som ikke er lavet i en højhus. For støbejernsbatterier betyder kvaliteten af kølevæsken ikke noget, da dette metal er modstandsdygtigt over for øget surhed af vand.\nNår det drejer sig om montering, er spørgsmålet om, hvad der er bedre, et støbejern eller aluminium batteri, ikke et svar. Det er nok at forsøge at hæve hver af radiatorerne og sørge for, at aluminiumstrukturerne kan installeres uafhængigt, mens der for støbejern er brug for mere end et par stærke hænder.\nSammenfattende kan man sige, at de fem-etagers bygninger er de bedste støbejernsbatterier, mens for højhuse det eneste alternativ er bimetalliske modparter. Med hensyn til autonome varmesystemer er de velegnet til både stål- og aluminium radiatorer, så forbrugeren selv skal afgøre, hvilken af dem der er mere egnet til ham i pris og kvalitet.\nHvad er bedre støbejern batterier eller bimetallisk\nVælg de bedste radiatorer, støbejern eller bimetal\nFor at bestemme hvilke radiatorer der er bedre, støbejern eller bimetalliske, skal man være opmærksom på forskellene i enheden, varmeoverførslen og andre parametre.\nHvad skelner mellem støbejerns radiatorer fra bimetallisk\nStøbejernsbatterier blev installeret med magt og hoved i lejligheder og huse i sovjetperioden. Apparaterne havde et simpelt design og blev brugt ved tilslutning til centrale og autonome varmesystemer.\nOmfattende brug skyldes holdbarheden af støbejern, såvel som evnen til at modstå højt tryk. Støbejern går ikke ind i en kemisk reaktion med kølemidlet, den har små korrosionsindikatorer.\nLav varmeoverførsel til støbejern har fået lidt opmærksomhed, da gas og andre brændstoffer var billige. Den gennemsnitlige termiske effekt af en sektion af batteriet er 120 -130 W. For at opvarme et tykvægget metal kræver en stor mængde termisk energi. For at opretholde varmetemperaturen på 45 ° C er det nødvendigt at opvarme kølemidlet til 75 ° C.\nForskelle mellem støbejern og bimetall radiatorer er let at forstå ved at overveje designfunktionerne.\nDen interne struktur af bimetalet består af:\nKerne - inde i strukturen er der et stål- eller kobberrør gennem hvilket kølemiddel cirkulerer. Kun indersiden af batteriet udsættes for direkte kontakt med varmt vand. Stål og kobber er ikke modtagelige for korrosion og ødelægges ikke af kølevæskens aggressive miljø.\nAluminiumshus. Kobber- eller stålrøret er omgivet af et aluminiumskabel med konvektionsribber for at øge varmeffektiviteten.\nBimetallvarme radiatorer er forskellige fra støbejern, dens design. Ved produktion anvendes aluminium, stål eller kobber - metaller med den maksimale termolyse.\nHvor meget varmere er de bimetalliske støbejerns radiatorer\nSammenligning af varmeoverførsel er klart ikke til fordel for støbejernsbatterier. I opvarmningsprocessen bruges ca. ⅓ termisk energi til metalopvarmning. Støbejern har en varmeledningsevne på kun 52 sammenlignet med aluminium 220 og kobber 380. Forholdet mellem varmeffektivitet i bimetalliske indretninger er fire gange højere end for analoger fremstillet af støbejern.\nDet er nødvendigt at tage højde for en yderligere faktor. Stålvarmerne afkøles næsten umiddelbart efter at kedlen er slukket, og støbejern forbliver varm i nogen tid.\nVarmeoverførselskoefficienten for bimetalliske og støbejerns radiatorer påvirkes af tilstedeværelsen af leveringstryk i systemet. Aluminium batterier med stål eller kobber kerne er bedre at installere i en højhus. Centrifugeret er tilstrækkeligt til at sikre ensartet opvarmning af sektionerne.\nVi vælger varme radiatorer - støbejern eller bimetal\nHvad er bedre, bimetalliske eller støbejern radiatorer? Bimetal er bedre. For at bekræfte dette er det nok at foretage en komparativ beskrivelse af jern- og bimetalliske varmeanordninger.\nTermisk effektivitet af bimetalliske radiatorer er fire gange højere end for analoger fremstillet af støbejern.\nEvnen til at modstå hydrauliske stød og modstå aggressiv mediekøling om det samme. Men med en kraftig stigning i trykket i systemet, op til 15 atm. støbejern vil knække, og aluminium-stålkonstruktionen tåler uden tab af ydeevne.\nMatchende radiatorsektioner. Termisk effekt af en "kant" af et støbejernsprodukt vil være 100-160 W, sammenlignet med bimetal 150-180 W.\nUdskiftning af støbejerns radiatorer med bimetalliske radiatorer er en rimelig og hensigtsmæssig løsning. Selv om omkostningerne til sidstnævnte er noget højere, vil materialomkostningerne afregnes på grund af høj varmeoverførsel.\nVed udførelse af værker udføres omregning af området med opvarmning ved ændring. Det er forbudt at tilslutte apparater med højere varmekapacitet til varmesystemet end specificeret i projektdokumentationen. Så hvis et værelse blev opvarmet af to støbejernsbatterier med 8 sektioner, vil det være nødvendigt at sætte to bimetalvarmere med 6 kanter i hver enkelt udskiftning.\nFor en lejlighedskompleks forbliver aluminium-stålbatterier den bedste løsning. Tilslutning af bimetalet til autonome varmesystemer anbefales ved tvungen omsætning af kølevæsken.\nHvordan man vælger et batteri til opvarmning af lejligheden og huset\nIkke så længe siden, da det var nødvendigt at udskifte varmeanlæg, havde ingen nogen spørgsmål: valget var lille. Ståljern radiatorer, stålregistre eller produkter som "rør med finner". Der var ikke noget at tænke på. Absolut et valg faldt på støbejern. I dag er rækken meget bredere. Der er også aluminium og bimetalliske radiatorer. I aluminium er der to fremstillingsmetoder: støbning og ekstrudering. I bimetall og endnu mere. For det første er der par af forskellige materialer (bi er fra den latinske bi, som betyder "to"). Den mest almindelige variant er "stål + aluminium", så er der også "kobber + aluminium", og meget sjældent kan du se kombinationen "rustfrit stål + aluminium".\nBestem hvilket batteri der bedst er baseret på netværksparametre og driftsbetingelser\nI den mest talrige og udbredte gruppe af aluminiumstål radiatorer er der delvist eller fuldstændigt bimetalliske. Derudover kan de være sektions- eller monolitiske (panel). Og alle disse typer har deres egne egenskaber. Det er klart at sige, at disse er bedre, og disse er værre, umulige. Så spørgsmålet: "Hvilke varme radiatorer er bedre?" Er langt fra simpelt. For hver situation er det bedste bedst.\nAluminium eller bimetallisk\nTil at begynde med, hvordan en type radiator adskiller sig fra en anden. Aluminium - helt sammensat af legering - silumin. I bimetallisk er der en stålramme, rundt hvilken ribber af samme legering er svejset.\nHvad er fordele og ulemper ved hver? Aluminium har god varmeoverførsel, men det er et blødt materiale. Og hvis det i den enkelte opvarmning er sikkerhedsmargenen mere end nok, fungerer det ikke altid i centralvarmesystemer. Nogle modeller, der er specielt udviklet til vores systemer, har et arbejdstryk på op til 16 Bar, mens standarden for Europa-varianten ikke kan klare mere end 6-10 Bar.\nBilledet viser forskellen mellem aluminium og bimetallisk radiator\nUd over blødhed har aluminium en anden ulempe, hvilket i høj grad begrænser dets omfang - det er dets høje kemiske aktivitet. I systemer med frostvæske kollapses det meget hurtigt, ikke mindre aktivt korroderer med kølevæske, hvis brintaktivitetskoefficient er over 7 (pH 7 er den øvre grænse for levedygtigheden af de fleste aluminium radiatorer). Det kan ikke kombineres med kobberrør og galvaniseret. Mere eller mindre arbejder i tandem med stål, godt med rustfrit stål og alle polymerer. Fra disse egenskaber følger det, hvor det er bedre at sætte aluminium radiatorer:\ni individuel opvarmning med vand som varmebærer;\ni nogle centralvarmeanlæg i huse med små etager, kølevæsken der har en pH på 7 og ikke mere.\nFor at forstå, hvilken radiator der vil give mere varme, skal du se koefficienterne for teleoverførsel af metaller. Men selve radiatorens form er også vigtig. At det i vid udstrækning bestemmer den termiske kapacitet af sektionen.\nBimetalliske radiatorer har et højt arbejdstryk - fra 20 Bar til 30 Bar, og endnu højere tryk i brud. Også kontakten af aluminium med kølemidlet udelukkes helt eller delvist. Disse varmeapparater kan anvendes i systemer med en pH fra 6 til 9, nogle modeller kan fungere normalt ved pH = 10,5 (Radena bimetallic radiators). Men de har også deres anstændige ulemper: de er 20-30% dyrere end aluminium og har samtidig lavere termisk effekt. Det vil sige, flere sektioner vil blive påkrævet. Derfor er det meget sjældent at sætte dem i private hjem - hvis der ikke er brug for at bruge frostvæske, er der ikke behov for at betale mere.\nHvilke radiatorer afhænger bedre af driftsforholdene og parametrene i varmesystemet\nLad os tydeliggøre igen, når bimetalliske radiatorer er bedre:\ni flere etager med centraliseret opvarmning, med en varmebærer pH fra 6 til 9 og et maksimalt tryk på op til 30 Bar;\ni systemer med individuel opvarmning, hvor det er nødvendigt at bruge frostvæske (se producenten, ikke alle modeller af bimetal kan stå i systemer med frostvæske, kun fuld bimetal, hvad det betyder, læs her).\nNu kan du foretage et valg med rimelighed, og du kan se, hvilke radiatorer der er bedre for dig: aluminium eller bimetallisk.\nEt par skeer tjære til en tønde god bimetal ydeevne: Lodrette samlere har en lille diameter, som kan føre til tilstopning og tilstopning af kanalen. Da kølevæsken cirkulerer i bynettet er meget snavset, er det nødvendigt at installere filtre og muddrænninger før radiatorerne. Dette øger yderligere omkostningerne ved installation af bimetallbatterier.\nStål eller aluminium radiator\nNår man vælger mellem batterier af stål og aluminium, løses problemet ganske enkelt: Bare se på materialets varmeoverførselskoefficient. For aluminium er det 202-236 W / m * K, til stål 47 W / m * K. Forskellen er fem gange. Det betyder, at du med lige dimensioner skal bruge fem gange flere sektioner af stålradiatorer end aluminium. Fordelene ved aluminium omfatter høj holdbarhed af varmeapparater (under forudsætning af driftsforhold).\nEksternt er der forskel mellem stål og aluminium batterier, men det er ikke så stort.\nFordi sektionelle stålbatterier - en sjældenhed. Men stål er lavet af panel radiatorer. Der er billedet om varmeoverførsel anderledes, men det er meget svært at sammenligne i dette tilfælde. Panel radiatorer med samme bredde og højde har forskellig dybde og antal varmeelementer og finner. Og dette påvirker kraftigt den termiske effekt.\nAf stål, bortset fra panel radiatorer, gør rørformet. De er ikke meget almindelige på grund af det store volumen af kølemiddel og dermed den store termiske inerti. Men de kan have et attraktivt design. Og sådanne rørformede radiatorer har en lav pris, som kan spille en rolle.\nAt vælge mellem stål og aluminium radiatorer er det nødvendigt at stole ikke kun på varmeoverførsel. Sørg for at være opmærksom på sammensætningen og kvaliteten af det kølevæske, der cirkulerer i rørene. Hvis pH er høj (over 8), vil du ikke levere aluminium længere, og stål opfører sig godt ved højere priser. Du skal også tage højde for trykket. Kig på arbejdet og maksimumet for de modeller, du kunne lide, og sammenlign det med det, der sker på dine netværk (hvis du har forbindelse til centralvarme, skal du kende parametrene i DEU, boligafdelingen osv.).\nStålrørformede radiatorer kan se sådan ud. Men det vigtigste ved valg - specifikationer og deres overholdelse af forholdene i dit netværk\nAluminiumbatterier installeres ofte i individuelle varmesystemer med tvungen cirkulation. De har et lille volumen (kølevæsken i sektionen er kun ca. 200 ml), hvorfor systemet hurtigt opvarmes. Lavt termisk inerti giver dig mulighed for klart at opretholde den ønskede temperatur og ikke tilbringe samtidig med at du fratager penge til opvarmning: kun det nødvendige beløb bruges til brændstof. Men denne effekt er kun mulig ved brug af kedler med automatik. Til ikke-flygtige modeller er stålrørformede radiatorer og registre eller støbejernsbatterier mere egnede.\nSå besluttede vi at lægge en stål- eller aluminium radiator, kom vi til den konklusion, at stålene er mere egnede, hvis:\ndu har brug for en billig løsning til opvarmning enheder (men bemærk at de har en lille levetid);\npH af kølemidlet over 8.\nHvilken radiator er bedre støbejern eller bimetallisk\nMeget vanskeligt spørgsmål. På den ene side er bimetallisk varmeoverførsel bedre med 1,5-2 gange, på den anden side er støbejern meget mere pålidelig.\nProblemet med prisen er kontroversielt. Konventionelle støbejernsbatterier MS-140. hvis form ikke er ændret i årtier, sammenlignet med bimetalliske omkostninger lidt. Men få mennesker er enige om at sætte et sådant "ornament" i huse eller lejligheder i dag. Hvis de gør det, så tager man hensyn til det faktum, at de vil blive gemt i nicher, bag skærme og grids. Men så er omkostningerne ved efterbehandling arbejde mere end anstændigt. Tilføj til dette behovet for regelmæssigt maleri, vægt (at montere støbejern alene vil ikke fungere), og det bliver klart, hvorfor folk sætter bimetall.\nStøbejerns radiatorer har nu forskellige former og stilarter.\nMen ikke alle støbejerns radiatorer har i dag et grimt udseende. Der er endda designer og dekorative modeller. Men deres pris er meget højere end endda den fedeste "bimetall". Der er også modeller, der ligner samme aluminium og bimetal. Men prisen for dem er heller ikke lav, vægten forbliver stor, deres varmeudgang er ikke dårlig - ca. 160-180 W pr. Sektion.\nSå er støbejerns radiatorer indstillet, når:\nsystemet bruger et aggressivt kølemiddel (pH over 9);\ntrykfald ikke højere end 9-12 bar;\nkølevæsketemperaturen er ofte over 100 o C;\nstor termisk inerti er påkrævet (ved brug af fastkedlen uden automatik);\nLav hydraulisk modstand af systemet (systemer med naturlig cirkulation) er nødvendig;\nListen er stor, og nogle ting kræver præcisering.\nHvis der er installeret en fastbrændselskedel uden automatisering i det enkelte varmesystem, kan varmebærerens temperatur variere meget. Den stiger over 100 o C under aktiv forbrænding, og så falder det efterhånden, når kedlen dør. At udjævne sådanne store udsving, og brug for et system med høj termisk inerti. Ofte bruges termiske batterier til justering, men støbejerns radiatorer håndterer også denne opgave. Det er ikke så godt som en stor vandtank (varmeakkumulator), men heller ikke dårlig.\nOg også dette, støbejerns radiatorer\nMed en lille hydraulisk modstand er billedet ens: i støbejernsbatterier, det største tværsnit af samlere og lodrette rør. Kun rørformede radiatorer er sammenlignelige med dem i denne parameter, men deres antal rør er meget store, hvilket øger radiatorens hydrauliske modstand som helhed. Selv i sådanne netværk kan der anvendes nogle modeller af aluminium radiatorer med et stort tværsnit af den lodrette manifold. Så med et tyngdekraft system og vælge, støbejern eller bimetalliske radiatorer simpelthen. Svaret er entydigt: støbejern.\nI alle andre tilfælde er tilgangen den samme: Sammenlign parametrene i systemet med enhedens egenskaber. Hvis begge typer kan stå, bestemmer du pris og udseende. Dimensioner kan spille en rolle: Bimetalliske sektioner vil have brug for meget mindre (ca. 1,5 gange), og det er nogle gange vigtigt.\nI udseende og kan ikke se, hvilke batterier der er\nHvis du beslutter dig for at lægge jern- eller bimetall radiatorer i en lejlighed, så er de vigtigste parametre:\nVæskekoefficienten for kølevæsken. Bimetal kan arbejde i systemer med pH 6 - 9, men det føles godt til 7-8.\nGraden af forurening af kølevæsken. Hvis der er meget snavs, kan det tilstoppe de indre rør af bimetalliske radiatorer, som har en lille diameter. For at sikre normal drift kan du installere filtre og sumpers.\nMulige spidsværdier (test eller tryk) i dit hjem. I gennemsnit er bimetaltrukketrykket 80-90 atm, hvilket skal være mere end nok, men der er modeller med større eller mindre parametre, så pas på når du vælger en model.\nNår du har fundet ud af alle disse parametre, vil du sandsynligvis beslutte, hvad du skal satse på.\nDet er muligt at sige præcis hvilke radiatorer, der er bedre, kun ved at kende parametrene i varmesystemet og driftsforholdene. For eksempel er støbejern det bedste valg for systemer med naturlig cirkulation, bimetalliske er mere velegnede til lejligheder i højhuse, og aluminium er bedre "venner" med individuelle varmesystemer med tvungen omsætning.\nForrige Artikel BAS012> Blog> CAR RADIATOR PÅ EN MÅDE. Hvad skal man gøre?\nNæste Artikel Emhætte\nElvarmeanlæg - deres typer og funktioner\nMontering af pejs med støbejerns brandkasse: beskrivelse af arbejdet\nHvor god er Conord-gaskedlen - egenskaber, fordele, typer\nOversigt over Galan Elektrode Kedler\nI Rusland har folk længe brugt ovne af mursten. Tidligere var de meget voluminøse stationære strukturer til et hus eller et bad. De blev brugt til mange formål. I denne artikel vil vi analysere, hvor en enhed som en udendørs russisk murstenovn bruges i dag, hvordan man bruger dem, giver tips, som vil være nyttige for dig, hvis du beslutter dig for at opbygge en russisk ovn med dine egne hænder, vil vi visuelt analysere alle mulige diagrammer og tegninger, fortælle dig om mursten komfur.\nGas kedel Danko og dens tekniske egenskaber\nFunktioner ved installation af pejse


10 smukkeste nationalparker i Uganda\nOfte overset af turister, der leder i stedet til nabo Kenya og Tanzania, er Uganda blevet beskrevet som 'Afrikas perle' sådan er dens naturlige skønhed og charme. Det landlockerede land er hjemsted for et mangfoldigt udvalg af økosystemer, som er fascinerende at udforske og uberørte og vilde, de er fantastiske at se.\nDen utvivlsomme hovedattraktion skal være bjerggorillerne, som Uganda er kendt for. At se dem tæt på i deres naturlige habitat er simpelthen imponerende og giver helt sikkert uforglemmelige minder.\nKort over Nationalparker i Uganda\nMed fantastiske whitewater rafting og den fredfyldte Lake Victoria også på tilbud; dette dejlige land vil forbløffe dig med alt, hvad der er at se og gøre. Her er de smukkeste nationalparker i Uganda, hvor skal du give dig en vis inspiration til hvad du bare skal se i dette land.\nPå trods af sin størrelse har Lake Mburo National Park sikkert en række fantastiske attraktioner, der troede sin lille statur. Med fem søer inde i sine grænser er den mest imponerende søen, der giver parken sit navn: Lake Mburo. Den store sø strækker sig væk i det fjerne og tager en sejltur på det rolige vand er simpelthen dejlig. På grund af de vådområder og vandveje, der er til stede i området, skal gæsterne kunne se krokodiller og flodheste enten klynke på bankerne eller langsomt krydse deres vej gennem vandet. Leoparder, bøfler og zebras ligger også i nationalparken, og det er en spændende og uforglemmelig måde at komme på tæt på dyrene i naturen. Med en række forskellige økosystemer tilbydes trekking gennem skovene og savannen med en ranger en anden fantastisk måde at tilbringe din tid på. Nærmer sig saltslicket til fods er helt fantastisk, da en bred vifte af dyr samles rundt om det for at nyde den salt jord. En mindeværdig oplevelse hele vejen igennem.\n9. Semuliki National Park\nBeliggende lige vest for landet på grænsen til Den Demokratiske Republik Congo, er denne nationalpark et hotspot for biodiversitet. Dens rigelige og mangfoldige fauna og flora tiltrækker et stort udvalg af forskellige fuglearter, der flokkes i parkens tætte skove og undergræsning. Landskabet på showet er fantastisk, og solen, der glider ud af Semuliki-floden, der løber gennem parken, er dejlig at se, som de er Sempaya-kilderne, der bobler op vildt imod sprækker i jorden. Mens store pattedyr som elefanter, skovbufler og leoparder befinder sig i Semuliki National Park, lever også en række lokalsamfund inden for sine grænser. Som sådan kan besøgende til parken få et indblik i livene og kulturen i Basua-folkene, der lever som jægersamlere inden for Semuliki-skovene.\n8. Kibale National Park\nDe smukke skove, der dækker bakkerne og dalerne i Kibale National Park, er hjemsted for en lang række primater, der legende svinger fra gren til gren mellem træerne. Det er disse dejlige væsner, der er parkens hovedattraktion, og mange mennesker kommer til at stirre på sjimpanserne og de røde colobusaber, som Kibale beskytter. Udbuddet af træarter er i vid udstrækning, hvorfor bare så mange typer af primater kalder området hjem og også fugle er udbredt i hele parken. Med en af de største primatbefolkninger i Afrika er Kibale National Park et besøg værd, og scenen på showet er heller ikke dårlig!\n7. Kidepo Valley National Park\nDet kuperede og isolerede terræn af Kidepo Valley National Park ligger i den fjerne nordlige del af landet på grænsen til Sydsudan. Dens afsondrede beliggenhed har bidraget til at beskytte og bevare de spektakulære spredte sletter og savanne, der kun skilles af bjergkæder væk i det fjerne. Den store park føles uendelig, og besætninger med zebra og bøffel krydser sletterne, mens elefanter, giraffer og løver kan findes under vandet under den smukke blå himmel. Mount Morungole tårne over flatlandene og på den ikke uovervejelige højde på 2.750 meter; Det tilbyder panoramaudsigt over Kidepo Valley. Majestætisk udseende og med et væld af dyreliv på tilbud, vil safaris i parken helt sikkert forlade dig med elskede minder.\nNavngivet efter Mount Elgon, nationalparken faktisk grænser grænsen mellem Kenya og Uganda med den højeste top er på den kenyanske side. Den utrolige natur på showet er spektakulær at se, og den lange uddødte vulkan i Mount Elgon gør det til en fantastisk vandring. Stigende ind i sin caldera er en ærefrygtindgydende oplevelse og passerer vandfald, kløfter, varme kilder og støbende klippeflyder føjer kun til skønheden i parken. Udsigten fra Endebess Buff er betagende og hulerne spredt rundt på bjerget gør også nogle fantastiske udforskninger. Med gamle grotte malerier, rigelig dyreliv og den ukuelige Mount Elgon stiger så dramatisk fra midt i omgivelserne; denne nationalpark skal ses som troet.\nFor den mindste nationalpark i hele Uganda har Mgahinga Gorilla National Park en enorm mængde at se og gøre. Omkring tre vulkaner i Virunga bjergene er det disse høje toppe, der giver parken sine karakteristiske og smukke egenskaber, og de giver nogle fantastiske vandreture til deres topmøder. Den frodige vegetation og frodige skove, der belægter deres skråninger, er hjemsted for en familie af gorillaer og trekking gennem undergræsningen for at få et glimt af dem i deres naturlige habitat er en spændende og uforglemmelig oplevelse. Det lokale Batwa-samfund kalder også disse skove deres hjem og lærer om deres kultur og historie om livet i området er fascinerende. Den fantastiske natur på showet tilføjer kun til appellen i denne fantastiske nationalpark.\n4. Murchison Falls National Park\nBedøvelse at se, de smukke fald, der giver denne nationalpark sit navn er et must-see blandt alle de andre attraktioner på showet i området. Her sprayer Nilen vand dramatisk og voldsomt ud af et snævert mellemrum mellem klipperne og dækker omgivelserne i et fint lag af spray. Under kaskaderne udvider Nilen ud, og på begge sider af floden vil besøgende se bøfler, krokodiller og flodheste der går om deres daglige liv. Murchison Falls har et fantastisk udvalg af dyreliv bosiddende inden for sine grænser, og det er hjemsted for fire af de store fem med kun næsehorn mangler fra menageriet. Tag en sejltur på Nilen og se de smukke landskaber i parken langsomt før dine øjne.\n3. Queen Elizabeth National Park\nDen mest populære park i hele Uganda, Queen Elizabeth National Parks spektakulære landskab og rigelige dyreliv gør det til en favorit hos besøgende på landet. Med over 500 forskellige typer fugleflugt og flyver rundt omkring i parken er det et paradis for fuglekikkere, og Maramagambo Forest er det perfekte sted at se dem. En bred vifte af primater kalder også skoven deres hjem og går langs stierne med chimpanser, der svinger ud til siden af stierne, en uforglemmelig oplevelse. De smukke vandveje, der tilbydes som Lake George og Lake Katwe Crater, er dejlige at udforske med båd og drivende på deres rolige farvande er en drømmende affære. På trods af disse spændende attraktioner er parkens hovedtræk de store pattedyr, der bevæger sig om sit skiftende terræn. Løver, flodheste, elefanter, leoparder og mere gør deres vej rundt om de vulkanske træk i Queen Elizabeth National Park, helt hjemme i dette naturlige vidunder, der bare venter på at udforskes.\n2. Rwenzori Mountains National Park\nVær forberedt på at blive forbløffet, når du besøger Rwenzori Mountains National Park, da landskaberne på show er ærefrygtindgydende for de spektakulære scener, de maler under himlen. Et af de smukkeste steder på jorden giver de unikke og usædvanlige landskaber i parken nogle fantastiske vandreture, som du ikke snart vil glemme. Det tårnhøje bjergkæde, der giver parken sit navn, er betagende at se, og fantastiske vandfald og isete gletsjere prikker højere bjergsiden. Den snedækkede Mount Stanley er simpelthen overvældende og spredt omkring parkens utroligt varierede terræn; rolige søer giver et øjeblik af fred væk fra de kuperede klipper og dominerende toppe. Untamed og uberørt, Rwenzori Mountains National Park vil glæde og forbløffe enhver heldig besøgende, der eventyr i dette vilde paradis.\nDe endeløse skove, der dækker denne fantastiske nationalpark, virker uigennemtrængelige, sådan er deres tæthed og heldigvis, sådan som den frodige vegetation har beskyttet parkens hovedtræk for eoner: den sjældne og undvigende bjerggorilla. Trampe gennem den tætte overgroede, biodiversiteten på showet er blændende for den utrolige rigdom af forskellige fauna og flora indeholdt i parken. Med en smuk fuglesang, der ekkoer rundt omkring dig i de dampende skove, går du dybere ind i bjergene for at se de majestætiske bjerggorillaer tæt på deres naturlige habitat. Den fantastiske natur ved Bwindi Impenetrable National Park er en passende indstilling til at se disse fantastiske og uforglemmelige væsner.


Singletråden - Side 213 - Debatten\nDato og tid er 19. jun 2018, 20:14\nSide 213 af 1189\nIndlægaf FrøkenM » 14. maj 2016, 07:28\nJeg skal bruge lørdag på projektopgave og senere skal jeg i biffen med en veninde. Det glæder jeg mig rigtig meget til. I morgen står den ligeledes på projekt inden jeg skal ud og spise med hele familien som vi altid gør pinsesøndag.\nDet bliver en god weekend, for det har jeg besluttet\nKort karma: 954\nLikede indlæg: 7717\nIndlægaf Viskelæder » 14. maj 2016, 08:33\nLiseletpåtå skrev: Hej hej\nVi skal ha detaljer! Kom i sving!\nLikede indlæg: 11513\nIndlægaf Smiling_Goat » 14. maj 2016, 08:58\nLiseletpåtå skrev: Mig og fri bar er en virkelige dårlig idé...\nDu kom af sted? Fedt! Hyggede du dig?\nLikede indlæg: 3725\nIndlægaf IrmaPigen » 14. maj 2016, 09:03\nDet ville det altså også være for mit vedkommende\nLikede indlæg: 240\nIndlægaf getitright » 14. maj 2016, 09:11\nDetSorteCirkus skrev: Jeg forstår godt, hvad du mener, og det er et ret overset emne.\nKjeld Hom kom ind på det ved den første vielse af to med samme biologiske køn i Århus Domkirke, hvor han sagde, at glæden over, at det nu er muligt med sådan et ritual, og at der i det hele taget sker meget positivt på LGBTQ-området i disse år, hverken kan eller skal skygge for det forløb, der er gået forud. Sommetider kan man godt få det indtryk, at dybdegående mangel på accept af det ikke-heteronormative var sådan noget, som folk som Axel Axgil, Oscar Wilde og Harvey Milk blev udsat for, og som i dag primært findes i "primitive samfund" udenfor Vesteuropa, men der er altså mange, også yngre, LGBTQ-folk i eksempelvis Danmark, der slæber rundt på svære minder og ar efter af at være blevet udstødt, om det så er foregået åbenlyst eller latent, og henvist til hemmelighedskræmmeri og social selvkontrol.\nDet er ikke noget, man bare lige kan smide væk, fordi samme samfund eller enkeltpersoner pludselig ret hurtigt finder på at være lige modsat og "omfavne det anderledes" (som om, men det er en anden snak).\nJeg kan godt forstå, at du gerne vil tage hensyn til andre mennesker og ikke behandle dem halvhjertet, men samtidig synes jeg ikke, at en lidt eller meget svær fortid skal holde dig tilbage fra at se dig lidt omkring i forhold til en fremtidig partner. Det lader til, at du er ret reflekteret omkring dine følelser og din udvikling, og på den måde har du også et godt fundament for ikke at skade andre, fordi du kan sætte ord på, hvorfor du gør, som du gør, og dermed give andre en mulighed for at vælge til og fra.\nDet har du (og Kjeld Hom) nemlig ret i. Til daglig føler jeg ikke, at jeg er hæmmet, men det er ikke alle i min omgangskreds, der kender til min seksualitet - og det behøver de nødvendigvis heller ikke, for det er jo ikke hele min identitet, men omvendt er jeg stadig påpasselig med, hvem jeg taler med det om. Det er ikke altid, der er så højt til loftet, selvom Danmark som nation gerne vil prale med det.\nEfter at have skrevet indlægget i går aftes, er det også det, jeg selv er kommet frem til. Hvis jeg bare er ærlig over for dem, jeg møder (og mig selv, ikke mindst), skal det nok gå godt. Tak for dit svar, det rørte mig rigtigt meget.\nIndlægaf getitright » 14. maj 2016, 09:19\nRapfisk skrev: For komfortabel i forhold til hvad?\nDet med dating er et tveægget sværd, og de fleste singler, jeg kender, bruger det kun i perioder. Det er nemlig meget overvældende med de mange fremmede, der skal forestille potentielle kærester, altså det mest intime forhold, man kan have. Det er hårdt for de fleste, og jeg forestiller mig, at det er særligt hårdt i din situation.\nMåske er du i en situation, hvor det er bedre at gøre noget andet. Nu ved jeg ikke, hvor stor en by, du kommer fra, men gå til koncerter og arrangementer eller i byen, og hvis det bliver til noget flirt, eller du får en piges nummer, så fedt, men ellers har du en god oplevelse uden.\nFor komfortabel i forhold til, at jeg er bange for, at jeg bruger det, at jeg har det godt med at være single, som en undskyldning for ikke at komme ud og møde en potentiel partner. Det kan godt være, det lyder lidt fjollet - men at det fungerer som en eller anden forsvarsmekanisme fordi, jeg er bange for at springe ud i datingverden.\nDating er nemlig hårdt, uanset hvilket køn, man er til. Jeg har jo prøvet det et par gange før, og det kan godt være, det er for at spare mig selv for dårlige oplevelser, at jeg lader være med at prøve.\nJeg bor i en af de større byer i Danmark, men problemet med dit forslag er, at jeg er så frygteligt genert. Jeg øver mig dog i at gøre det, for som du skriver, kan det næsten kun blive til gode oplevelser, uanset udfald. Et par af mine veninder har også lovet mig, at vi snart skal en tur på g-bar, så det kan være, jeg lige skal hive fat i dem igen.\nKort karma: 418\nLikede indlæg: 5116\nIndlægaf Skralde » 14. maj 2016, 09:43\nJeg bor i en af de større byer i Danmark, men problemet med dit forslag er, at jeg er så frygteligt genert. Jeg øver mig dog i at gøre det, for som du skriver, kan det næsten kun blive til gode oplevelser, uanset udfald. Et par af mine veninder har også lovet mig, at vi snart skal en tur på g-bar, så det kan være, jeg lige skal hive fat i dem igen. [/quote]\nSådanne tanker har jeg også ofte tænkt og jeg er ret sikker på, for mit eget vedkommende at det netop er en forsvarsmekaniske. Jeg har overhovedet ikke løsningen på det, men jeg tænker at det måske er meget rart alligevel at vide at du ikke er alene\nIndlægaf Skralde » 14. maj 2016, 09:44\nLiseletpåtå skrev: Ja jeg kom afsted og det var fantastisk. Lige da jeg ankom, var der to søde kvinder, der spurgte om jeg ville sidde ved dem. Og så gik det ellers der ud af, man skulle så tror at jeg til en singlefest med en masse på min egen alder, nemt kunne finde en der var passende at bage på. Nej nej jeg gav selvfølgelig mit nr til den 10 år yngre bartender....\nHvor er det fedt at du endte med at tage afsted\nKort karma: 1361\nLikede indlæg: 22452\nIndlægaf Dirtylittledevil » 14. maj 2016, 09:50\nDu endte da i hvert fald med at få nogle nye FB-venskaber ikke fordi jeg snager, men af en eller anden grund fik jeg op til flere notitser om at nu var du blevet venner med den og den\nIndlægaf getitright » 14. maj 2016, 11:21\nSådanne tanker har jeg også ofte tænkt og jeg er ret sikker på, for mit eget vedkommende at det netop er en forsvarsmekaniske. Jeg har overhovedet ikke løsningen på det, men jeg tænker at det måske er meget rart alligevel at vide at du ikke er alene [/quote]\nDet hjælper rigtigt meget. Tak\nTilmeldt: 27. aug 2015, 06:35\nLikede indlæg: 203\nIndlægaf A 7 » 14. maj 2016, 11:22\nBliver nysgerrig efter at høre fra "den anden side" Havde I bare været på en enkelt date eller? Og hvad skrev du? (Hvis du har lyst at indvie os andre i det).\nJeg skrev bare noget i retning af at jeg ikke havde følelsen af at det kunne føre til noget, og derfor ikke syntes, vi skulle ses igen.\nJeg havde været nødt til at udsætte både første og den næste date, pga. forskellige ting. Det troede hun så bagefter at jeg havde løjet om.\nLikede indlæg: 9011\nIndlægaf ManicNinja » 14. maj 2016, 15:45\nA 7 skrev:\nHm. Så I sås to gange, så sagde du fra - og så blev hun sur og så dig efterfølgende som utroværdig og tillagde dig diverse motiver? Nja ... Måske kunne jeg godt have tænkt lidt af det samme selv. Men jeg ville aldrig have ladet mig mærke med det. Slet ikke efter blot to dates. Ville inderst inde godt vide, at den mistro var lidt meningsløs. Altså, langt hen ad vejen er man jo nødt til at tro på, hvad folk fortæller én. Ellers kan man sgu lige så godt blive hjemme, du ved ...\nI den slags situationer er det efter min bedste overbevisning egentlig ikke den, der afslutter, som folk bliver vrede på. Det møgfald, man får, er reelt deres sårede skideballe til dem selv: "Hvorfor var jeg så dum? Hvorfor så jeg ikke dette komme?"\nLogisk set må du i hendes øjne derfor også allerede have vidst, du ikke ville mere, da du udsatte datesne. Ellers er der jo ingen "rationel grund" til at blive så arrig på dig. For nogle er det bare rarest at holde fast i, at den slags kan og skal forudses, sådan at de kan lære af det til næste gang de møder sådan en "stodder" Sagen er bare, at tit har modparten netop ikke gået rundt og vidst, at følelserne ikke rakte. Tit er det umuligt at vide. Og tit kan erfaringer ikke bruges til noget som helst, selv om det kan virke smerteligt meningsløst.\nDet hele kan tit blive lidt nemmere, hvis man kan lade være med at bebrejde sig selv og modparten. Men indrømmet, det kan være svært.\nIndlægaf Puffi » 14. maj 2016, 16:26\nDate i aften. Lidt nervøs, men mest bare spændt. Kemien på sms og i tale er ret god, så håber, den også er det IRL. Vi skal drikke rødvin\nIndlægaf A 7 » 14. maj 2016, 16:36\nNej, vi sås én gang. Anden gang var jeg nødt til at udsætte (af reelle grunde), og inden vi så nåede at ses, kom jeg frem til at jeg ikke syntes, det skulle fortsætte, bla. pga. nogle ting, hun skrev.\nLikede indlæg: 7538\nIndlægaf Zombie » 15. maj 2016, 08:04\nJeg er rimelig træt af, at min eks prikker på Facebook osv. når han lige bliver lidt needy. Det er nemlig slet ikke slemt nok til, at jeg kan argumentere for at tage en snak med ham; det er den slags opførsel som bedst ignoreres.\nOg så er der odds for at jeg skal spørge om hjælp til min nye router som bare IKKE er nem.


Lolland-Falsters fortid, nutid og fremtid\nLolland-Falster er historisk præget af landbrug og industri, dels grundet landsdelens mange stærke landbrug med landets bedste landbrugsjord, dels grundet landsdelens mange havne, som har tiltrukket industri.\nNogle af Danmarks største jordbrug finder man på Lolland-Falster, heraf landsdelens tilnavn "Herregårdslandet", f.eks. Knuthenborg, som dog nok er mest kendt for Danmarks største safaripark; Krenkerup, som dog nok er mest for sit højkvalitets ølbryggeri; Frederiksdal, som er kendt for sine berømte kirsebærvine; Fuglsang, som i dag er mere kendt for sit prisbelønnede kunstmuseum, og Knuthenlund, som er bedst kendt som et af landets største økologiske producenter og vinder af talrige priser for deres produkter. Derudover kan bl.a nævnes Engestofte Gods, Aalholm Slot og Lungholm Slot.\nNakskov Skibsværft (1916-1987) byggede bl.a. mange af DSB's færger og på sit højeste havde værftet 2.200 ansatte. De danske skibsværfter var i deres sidste år under hård konkurrence fra Asien, og Danmarks største værft, B&W, kastede da også håndklædet i ringen få år efter lukningen i Nakskov (1996). Omkring årtusindskiftet blev det store værftsområde på havnen i Nakskov revitaliseret, da Vestas etablerede vindmølleproduktion, men efter ca. 10 år kom koncernen i krise og måtte lukke Nakskov-fabrikken.\nDen gode landbrugsjord har gennem tiden gjort mangen en landmand på Lolland-Falster til en velhavende roedyrker. De første sukkerfabrikker kom til i 1870'erne, og der blev i disse år bygget sukkerfabrikker i næsten hver af landsdelens større byer. I dag er der kun to sukkerfabrikker tilbage i hele Danmark, de ejes af Nordic Sugar og ligger i Nakskov og Nykøbing Falster og producerer årligt hver ca. en halv million tons sukker.\nLolland-Falster har bl.a. i kraft af skibsværftet og en stor industrisektor historisk haft en stærk arbejderbevægelse. Dagbladet Ny Dag forfægtede de socialdemokratiske værdier i årene 1901 til 1994 fra hovedsædet i Nakskov, som fik tilnavnet "Danmarks rødeste by".\nLandbrugsjorden på Lolland-Falster er ikke blevet dårligere gennem tiden, og samtidig er efterspørgslen på økologisk dyrkede fødevarer, herunder frugt og bær gået voldsomt i vejret. Antallet af mindre producenter af specialfødevarer anslås til at være omkring 50, hvilket må siges at være et højt tal for så lille en landsdel. Samtidig har de store jordbrug vokset sig til professionelle og økonomisk særdeles solide fødevareproducenter. Landbrugene på Lolland-Falster har en soliditetsgrad, der ligger væsentligt over landsgennemsnittet.\nSukkerroeproduktionen er udfordret af, at EU's tilskud til dyrkningen af sukkerroer i Europa falder bort i 2017. Det vurderes dog, at sukkerroedyrkning stadig vil være rentabelt, men samtidig er der flere spændende udviklingsmuligheder inden for landsdelens landbrugsproduktion, ikke mindst begrundet i den høje kvalitet af landbrugsjord. Lokalt finder der en høj grad af forskning og innovation sted inden for jordbrug, både i offentligt-private forskningsmiljøer og i landsdelens højt specialiserede producenter indenfor f.eks. frøproduktion og maskinindustri. Desuden afholdes den årlige Bioøkonomi Konference på Lolland-Falster. Landsdelen har særligt fordelagtige vilkår, når det gælder om at udnytte naturressourcer som f.eks. tang, roetoppe og halm i byggematerialer og energiproduktion mv.\nDen tunge industri er stadig solidt forankret på Lolland-Falster. Halvdelen af det københavnske B&W Skibsværft lever videre i Holeby, hvor den globale motorproducent MAN Diesel & Turbo, designer og udvikler skibsmotorer og gennemfører uddannelser på eget akademi. DSB og færgerne sejler videre i rederiet Scandlines, som årligt transporterer 7,5 mio. personer frem og tilbage mellem Puttgarden og Rødby samt Gedser og Rostock.\nVestas har fået pusten igen og genåbnede i 2015 sammen med Mitsubishi-koncernen produktionen af vindmøllevinger til verdens største off-shore vindmølleri Nakskov. Selvom industrien stadig står stærkt, har arbejderpartierne dog mistet en smule terræn, siden arbejderavisen Ny Dag lukkede. Men der udgives stadig dagblad på Lolland-Falster. Som et af de eneste steder i Danmark har Lolland-Falster et lokalt ejet og forankret dagblad, Lolland-Falsters Folketidende, som udover avis udgiver en række distriktsblade, fagblade og driver en radiostation.\nLolland-Falster er også en af de landsdele, som stadig har et stort sygehus med akutafdeling, kirurgi m.m. Sygehuset i Nykøbing F. er områdets største vidensarbejdsplads, men langtfra den eneste. I det hele taget er der meget varieret udbud af arbejdspladser på Sydhavsøerne inden for både traditionelle og nye brancher.\nEndnu en ting, som skiller Lolland-Falster ud, er at landsdelen har en international lufthavn, Lolland-Falster airport, der er godkendt som international lufthavn med flyvning til og fra alle lande - primært passager og forretnings fly op til 44 passagerer og med en rækkevidde indenfor Europa i direkte flyvning.\nTurisme er i dag et helt andet og større marked end blot inden årtusindskiftet, og i den henseende står Lolland-Falster særdeles stærkt med sin 600 km. kystlinje (næsten 10% af hele Danmarks kyststrækning), samt hundredvis af kvadratkilometer uberørt natur, som bl.a. er hjemsted for nogle af Danmarks eneste ynglesteder for flere dyrearter, herunder havørnen. Udover naturen er landsdelens turismeprofil kendetegnet ved en række store aktører såsom Middelaldercentret i Nykøbing Falster, Knuthenborg ved Bandholm, Lalandia ved Rødbyhavn, badebyen Marielyst og Krokodillezoo ved Nykøbing Falster samt stribevis af Bed'n Breakfast steder fordelt i hele landsdelen.\nDerudover har Lolland-Falster en række store tilbagevendende events, som tiltrækker folk fra ind- og udland, f.eks. Michelin-kokkedysten The Native Cooking Award på Knuthenlund verdens længste kite-surfing race over Femern Bælt, kulturfestivalen Lys over Lolland og småøerne omkring rummer et væld af oplevelser såsom Apple Flower Festival på Askø, Femø Jazz Festival, Kvindelejren på Femø, ølejr på Vejlø og luksusophold på Vejrø.\nI løbet de kommende år vil alle Europa-kort skulle ændres med udgangspunkt i, hvad der kommer til at ske på Lolland-Falster. Det sker, når byggeriet af Femern Bælt tunnelen mellem Lolland og den tyske ø, Fehmarn, bliver igangsat. De danske og tyske regeringer underskrev i 2008 en traktat om en fast forbindelse, og begge landes parlamenter har vedtaget byggeriet. Tilbage mangler kun en administrativ godkendelse af, hvad der i Danmark svarer til en VVM-redegørelse hos planmyndighederne i delstaten Schleswig-Holstein.\nByggeriet forventes at gå i gang 2019, men allerede nu er der fra dansk side investeret for en lille milliard kroner i f.eks. klargøring af det enorme site ved Rødby på Lolland, hvor tunnelfabrikken bliver opført. Banedanmark er desuden i fuld gang med bl.a at etablere nye skinneføringer og jernbanebroer, og i foråret 2016 blev der skrevet kontrakt med de konsortier, der skal bygge tunnelen.\nByggeriet forventes at skabe samlet op til 30.000 arbejdspladser målt i årsværk, og det vurderes, at forbindelsen, når den er færdig i løbet af 20'erne vil skabe grobund for en lang række erhverv, idet Femern Bælt forbindelsen vil placere Lolland-Falster midt mellem Hamburg og København med både hurtigtog og motorvej til de metropoler. En række virksomheder fra ind- og udland har da også allerede etableret sig på Lolland-Falster.\nDen nye forbindelse vil ca. halvere transporttiden mellem København og Hamborg, og Lolland-Falster ligger midt imellem. Tunnelen vil, i kombination med nye vej- og togforbindelser, placere Lolland-Falster en time til halvanden fra henholdsvis København og Hamburg, hvilket åbner helt nye perspektiver for bosætning og erhvervsmuligheder. Og ifølge Scandlines vil færgerne sejle videre langs den nye tunnel.\nMen Lolland-Falsters erhvervsmæssige fremtid står og falder ikke med forbindelsen til Tyskland. Den globale udvikling inden for jordbrug og fødevarer favoriserer premium kvalitets- og specialprodukter, og her har en række af Lolland-Falsters store godser løftet landsdelens synlighed som hovedstadens bedste køkkenhave i kraft af en række prisvindende fødevareprodukter. Industrivirksomheder har efter år med outsourcing og nedgang i ordrerne nu set kvaliteterne i at hjemtage produktion til Danmark og oplever stigning i ordrerne. Det globale marked for turisme bliver tilsyneladende ved med at vokse, og Lolland-Falster, som tiltrækker lidt flere turistovernatninger end Bornholm, må hvert år sige "alt optaget" - hvorfor også kapaciteten netop bliver udbygget i disse år.\nSpørgsmålet er derfor ikke, om Lolland-Falster har potentiale til meget mere, men snarere om landsdelen formår at udnytte sit potentiale. Den opgave ligger i hænderne på erhvervsfremmeorganisationen Business Lolland-Falster. Her er vores mål, at Lolland-Falster skal være det sted i Greater Copenhagen regionen, hvor det er bedst at drive virksomhed.\nDet mål når vi i 2020.