Billedet til venstre viser markedsandele hos SSL udbydere i Holland; Billedet til højre viser markedsandelene af EV (Extended Validation) certifikater pr. leverandør i Holland (fra midten af 2012). Det er slående, at Symantecs EV certifikater er godt repræsenteret sammenlignet med Symantecs samlede andel. Symantec EV certifikater, der oprindeligt var det mest almindelige EV SSL certifikat, tabte markedsandele i 2012. Dette var til fordel for EV certifikater fra GeoTrust og Comodo, hvor Comodo registrerede den stærkeste stigning. Dette skift i 2012 kan henføres til overgangen fra VeriSign til Symantec og den øgede prisbevidsthed hos SSL kunderne.


Løbet ændrer navn til SØHØJLANDETS MTB MARATHON. Ruten er bygget ud fra tanken om at skabe et MTB motions-marathon hvor de fleste kan deltage. Ruten vil være MEGET afvekslende, smuk, udfordrende, men teknisk i den lette ende. Vi kan love en fantastik rute som afspejler Silkeborgs flotte natur med bakker, skove og søer og som indeholder alle elementer til et rigtigt MTB-marathon. Hele ruten er udlagt i Vesterskoven, som med sine fantastiske spor og mange højdemeter garanterer et helt unikt løb. Der vil være mere end 500 højdemeter pr. 33 km. Start og Mål er i 2019 flyttet til Virklund Skole. FÆRDSELSREGLER ER GÆLDENDE OG SKAL OVERHOLDES !!


Amtet roses for screeningsprogram | TV2 Fyn\nAmtet roses for screeningsprogram\nSom det eneste sted i landet, er fynske kvinder siden 1993 systematisk blevet screenet for brystkræft. En forsker roser nu projektet.\n14. mar 2003, kl. 08:01\nSom det eneste sted i landet, er fynske kvinder siden 1993 systematisk blevet screenet for brystkræft. En forsker roser nu projektet.\n136.000 kvinder er blevet mammografiscreenet i de seneste 10 år på Fyn. Kun på Fyn og i hovedstaden bliver der udført screening.\nUndersøgelserne har afsløret knuder uden spredning, hos over 70% af de patienter der har brystkræft, skriver Politiken. \_"Det betyder dels, at deres chancer for at overleve er større, dels at de kan få fjernet knuden uden at miste hele brystet\_", siger projektets leder Walter Schwartz, til avisen.\nElsebeth Lynge er screeningsforsker ved Københavns Universitet. Hun roser de fynske screeninger, der til november fejrer 10 års fødselsdag. \_"Det er gået rigtig flot. Det måles blandt andet ved den meget høje tilslutning fra kvinderne og ved de meget få falske fund i undersøgelserne\_", siger hun til Politiken.\n90% af de kvinder der tilbydes en screening, takker ja.\nOm screeningen for brystkræft også nedsætter dødeligheden af brystkræft, er der dog endnu ikke noget svar på, men det kommer der. I øjeblikket sammenlignes de fynske og københavnske screeningsresultater med resten af landet, hvor der ikke screenes.


Af Simon Espersen,\nIEA: The "civil society at the EU level"\n10:22:42 am, Categories: EU, Euro Puppets - The European Commission’s remaking of civil society by Christopher Snowdon:\nWith public confidence in the European project waning, the idea of initiating a ‘civil dialogue’\nCitizens have not been consulted directly, however. Instead they have been ventriloquised\nThe composition of ‘civil society’ at the EU level is largely dictated by which groups the\nThe EC’s favoured civil society organisations are also marked by a homogeneous worldview\nMany of the groups which receive the Commission’s patronage would struggle to exist without\nThere is virtually no funding for organisations which seriously question the Commission’s\nSubstantial EU funds are also used to support organisations that share the Commission’s\nCivil society groups in non-member countries are another funding priority for the Commission.\nThe EC’s policy of picking allies and supporting them with taxpayers’ money has made the\nEuro Puppets - The European Commission’s remaking of civil society\n15:55:03, Kategorier: Ideologi & Politik, Ingen fløje [i dansk politik] er [...] for alvor tilfredse med udviklingen, men ingen synes at kunne ændre på den negative retning, som vi bevæger os i. Det er naturligvis positivt, at den nuværende regering er relativt mere økonomisk ansvarlig end man kunne have frygtet før valget. (Og det giver så oppositionen lejlighed til at spille de ligegyldig spil om ”brudte løfter”). Men det afgørende er nu engang at vi er på vej mod et mere og mere forstenet, statsdomineret og dermed ufrit samfund med stadigt flere, der er afhængige af plyndringstogtet, der føres ud i livet af skattemyndighederne.\nDet store spørgsmål i dansk politik er derfor: - Hvad skal der til for at tingene virkeligt forandrer sig og udviklingen vendes?\nDet store spørgsmål i dansk politik? 18/09/12\n12:53:00, Kategorier: Kunst, http://www.cph-art.dk/\n18:40:45, Kategorier: Kunst, Bertel Thorvaldsen, http://www.thorvaldsensmuseum.dk/\n21:23:28, Kategorier: Kunst, Rudolph Tegner, http://www.rudolphtegner.dk/\n12:16:54, Kategorier: Ideologi & Politik, Kultur, Kunst, [K]unstnere [er] gennem tiden blevet hyldet som genier for deres evne til at skabe og genskabe skønhed. Men hvorfor hylde kunstnere i dag? Hvis skønheden er værd at hylde, så kan grimheden vel ikke være det? Nej, når kunstnere i dag bliver taget alvorligt, er det for deres påståede evne til at gøre os klogere på verden. Forudsætningen for en sådan oplysningskunst er naturligvis, at kunsterne er begavede og kan sige noget relevant om vores tilværelse. Og det kan de ikke. De kan forsøge at provokere, klatte med maling, udtrykke obskur lommefilosofi, dyrke det grimme, det perverse og det banale. - Det skriver Rune Selsing i Moderne kunst gør verden til et grimmere sted :: N�ste side >>


Corona Virus | Dansk Racehunde Union\nUdstillingen i Herlufmagle D. 28 og 29 Marts er aflyst, udstillingen vil blive afholdt på et senere tidspunkt.\nMentaltest D. 4 og 5 April er aflyst, denne flyttes til et andet tidspunkt.\nHundeholder Uddannelsen D. 18 og 19 April er aflyst, denne flyttes også til et senere tidspunkt.\nDRU afholder ikke bestyrelsesmøder i fysisk form, vi mødes online hvis nogle sager skal drøftes.\nVi tager ikke på kennelbesøg eller lignende.\nkort sagt, alle aktiviteter i DRU er indtil nu sat i stå.\nVi har brugt den forgangene uge på at tale med vores samarbejdspartnere, der er ikke nogen af dem der indtil nu er ramt, så DRU kan køre videre som hidtil efterfølgende.\nVi laver fortsat stambøger, der sendes med GLS. Vi har med den nye forsendelsesform, fået en ny leveringsform der gør det lettere for stambogsføren, med afsendelse til pakkeshop hvor man kan afhente sine forsendelser, man modtager en mail eller sms med at nu kan man afhente sine pakker. Der kan opleves nogle forsinkelser i nogle områder, da GLS også kan være ramt af manglende personale pga. Corona, de informere løbende.\nDa Danmark lige så stille lukker ned, betyder det også at flere pakkeshopper bliver ramt, derfor sender vi for en periode direkte hjem til jer med private delevery. Denne forsendelses metode er noget dyre, men bare rolig, i vil som medlemmer ikke mærke nogen forskel, prisen for stambøger samt forsendelse er den samme.\nVi kan på nuværende tidspunkt ikke udtale os omkring hundedagene, vi ved ikke hvor lang tid disse skærpede regler der er udstedt af regeringen, vil være gældende. Vi kan sige at hvis i tilmelder og betaler til DRU`s udstilling under hundedagene og dette bliver aflyst, vil i få refunderet jeres udstillingsgebyr. Vi kan ikke udtale os omkring refusion ved købte campingbiletter i tilfælde af aflysning, dette høre ikke under DRU.


CH106 – Ulf Bolighus\nHans J. Wegners kvadratiske CH106 sofabord indgår i hans møbelserie CH100 fra 1970 sammen med endnu et sofabord, en lænestol og tre sofaer – alle med tilsvarende understel.\nVarenummer (SKU): CH106 Kategorier: Borde, Sofaborde\nHans J. Wegners kvadratiske CH106 sofabord indgår i hans møbelserie CH100 fra 1970 sammen med endnu et sofabord, en lænestol og tre sofaer – alle med tilsvarende understel. Bordets kraftige, kvadratiske glasplade hviler på et stel bestående af to benbukke i bukket fladstål, som er koblet sammen via to tværliggende stålsarge. De sidste fungerer tillige som bæringer for pladen, hvis blankpolerede glas gør stellets konstruktion fuldt synlig. Med stellets bløde buk og glaspladens afrundede hjørner fremstår designet blødt og harmonisk trods sine hårde materialer. Sofabordet CH106 er et godt eksempel på Hans J. Wegners holdning til godt design, som går ud på at finde en balance mellem det enkle og det karakteristiske. Bordet viser også, at Wegner ikke var bleg for at kaste sig ud i design baseret på andre materialer end træ. Udover det kvadratiske CH106 tegnede Wegner også en rektangulær udgave af bordet, CH108. Begge borde indgår i CH100-serien sammen med lænestolen CH101 og de tre sofaer CH102, CH103 og CH104.


Test: AGU Nova Hivis skoovertræk og hjelmhue Feltet.dk\nTest: AGU Nova Hivis skoovertræk og hjelmhue\n04. februar 2017 08:00 af Feltet.dk\nDe sidste dele i AGU’s reflekterende Hivis-serie holder et fint niveau og komplimenterer en spændende samlet pakke, hvor pris, design og funktionalitet er særdeles gode.\nVi præsenterer her de sidste accessories i serien i form af skoovertræk og hjelmhue. De fuldender serien sammen med HIVIS vinterjakken og HIVIS handskerne som samlet udgør en særdeles synlig og trafiksikker pakke.\nHivis-skoovertrækkene fra AGU er først og fremmest udført i en overbevisende god materialekvalitet.\nAlle materialerne er kraftige og robuste, hvilket med det samme giver løfter om både god funktionalitet og holdbarhed.\nYdersiden er holdt i et vandtæt, gummiagtigt materiale, som tydeligvis er sat i verden for at kunne tage fra overfor kulde, vind og vand.\nPå indersiden er stoffet opbørstet på klassisk vis, hvilket giver en lun og lækker fornemmelse.\nUdover den lovende kvalitet, så oplever man også, at stoffet strækker ret godt. Det kan ellers være et klassisk problem med skoovertræk, at de ikke strækker nok og derved bliver svære at iføre sig og hernæst svære at få manøvret helt på plads på foden.\nHer har overtrækket fra AGU ingen kvaler og den gennemgående lynlås bagpå, giver god plads til at få foden ind og på plads, ligesom den er let at lukke og effektivt holder kulde og vand ude.\nStørrelsen er også godt afstemt, så der opnås en god og tæt pasform via både fin udførsel og velvalgte materialer. Skoovertrækket ligger sig tæt om skoen og giver et strømlinet fit, som er perfekt i vinden og giver ligeledes mulighed for, at der kan lægge sig et varmt luftlag om foden, så man forbliver komfortabel.\nSkoovertrækket slutter godt til i skaftet, som ellers traditionelt kan være sårbart for regn, og giver derved god beskyttelse.\nVi vil anbefale at køre med disse ned til omkring 4-5 grader, hvor de holder varmen fint.\nUde på cyklen har vi oplevet lidt udfordringer omkring tåpartiet i bunden af skoen. Her er stoffet forstærket, så det ikke bliver ødelagt, hvis man går på det, men stoffet kommer desværre i vejen for klamperne har vi oplevet, når vi har været på landevejen. Her skal man bruge lidt tid på at rette det hele til. Omvendt passer de perfekt til SPD-klamper til terrænet.\nEneste kritikpunkt i forhold til funktionaliteten er en lidt sårbar bund, hvor overtrækket har lidt svært ved at holde vandet ude, hvis det regner meget.\nPris: 229 ,-\nHivis-hjelmhuen fra AGU er først og fremmest udført i lækker kvalitet. AGU kalder materialet for ’Lombardia’ og det dækker over en både blød og robust kvalitet, hvor det samtidig er muligt for AGU at holde den tynd og let, de beskyttende egenskaber til trods.\nHjelmhuen er en del af Hivis-serien og den er dermed lavet til at være ekstra trafiksikker og give ryttere stor synlighed i trafikken, da den lyser op ved mødet med billygter.\nSåledes er hele bagsiden samt den nedre kant hele vejen rundt lavet i det reflekterende materiale.\nTanken er god og veludført faktisk, men man må nok erkende, at en hjelmhue nok aldrig bliver det, som for alvor øger trafiksikkerheden, da den langt hen af vejen er pakket i en dækkende cykelhjelm.\nDen nederste del af huen på bagsiden går ganske vist langt ned, men de fleste hjelme vil dække den største refleks. Det har dog naturligvis effekt hvis hjelmen har ventilationshuller hvor lys fra biler med mere kan slippe igennem.\nDet fine materiale giver en god pasform under hjelmen og hjelmhuen sidder mest af alt som en kasket under huen. Man kan måske godt savne en anelse længde i huen, så den dækker ørene bedre, men ellers er det et produkt i god kvalitet.\nHjelmen holder først og fremmest godt på varmen – faktisk så godt, at hovedet holdes varmt og lunt, så man nærmest føler, at man kan spare et lag på kroppen. Vi vil anbefale den ned til 3-5 grader, hvor den vil gøre sig rigtig godt.\nUnder kørsel ånder den fint og vi har på intet tidspunkt følt, at vi koger over, selv om intensiteten har været høj.\nBegge produkter holder en god kvalitet og får en anbefaling med på vejen. Især materialekvaliteterne er gode og AGU har godt styr på både design, pasform og funktionalitet.\nHivis-serien er et spændende bud på en mere trafiksikker pakke, selv om tøjet er sort og de tydelige refleksdetaljer er faktisk både funktionelle og fungerer fint som en del af designet. Alle produkterne holder et højt, anbefalelsesværdigt niveau.\nBegge produkter er testet i den danske vinter under flere forhold.


Her er en anden oversigt over problemer for # GalaxyNote5. Den første adresserer et problem, hvor en note 5 ikke kan ringe eller sende sms. Resten af emnerne er blevet behandlet i vores tidligere indlæg, men vi ser det som vigtigt at levere deres løsninger i dette materiale igen. Vi håber, at denne artikel kan hjælpe Android-fællesskabet på en eller anden måde.\nGalaxy Note 5 kan ikke ringe eller sende SMS\nGalaxy Note 5 oplades kun, når du trykker ned | Galaxy Note 5 siger, at den er sluttet til en oplader, selvom den ikke er\nGalaxy Note 5 vil ikke sende MMS | Galaxy Note 5 mister billeder og informationer\nGalaxy Note 5-skærmen virker ikke, efter at den blev våd\nGalaxy Note 5 oplades ikke, når USB-kablet er tilsluttet\nProblem nr. 1: Galaxy Note 5 kan ikke ringe eller sende SMS\nHjælp venligst med min Galaxy Note 5, som købes i Sydkorea. Jeg brugte det i Indien og andre lande. SIM'et har intet problem, og ingen indstillinger kræves for at få det til automatisk at registrere netværket. Note 5 kunne foretage og modtage opkald og andre funktioner uden problemer.\nJeg har for nylig købt et globalt SIM, hvor jeg nu ikke er i stand til at foretage opkald og sende sms. men jeg har ingen problemer med at modtage indgående opkald og SMS.\nVed opkald til et nummer vises en fejl i Note 5: Dual nummer service understøttes ikke internationalt roamingområde.\nGennemse net og modtage indgående opkald slet ikke noget problem.\nJeg prøvede det samme globale SIM i andre telefoner uden nogen problemer overhovedet. Hver funktion fungerer korrekt.\nFor at løse dette problem undersøgte jeg webs og forstod, at jeg skal indstille netværkstilstand manuelt, men denne mulighed findes ikke i denne telefon. Vær venlig at rådgive om, hvordan du løser dette problem. - Capt. Gajendtan\nLøsning: Hej Gajendtan. Der er mange ting, der skal kontrolleres for at isolere problemet, så vi anbefaler stærkt, at du beder om støtte fra din nuværende transportør. Vi synes selv om, at du har et problem med din telefon. At SIM-kortet ikke har noget problem, når det er sat i en anden telefon, er en klar indikator for, at din enhed muligvis har nogle softwareindstillinger, der forhindrer det i at foretage et opkald og sende SMS. Det er muligt, at det nuværende operativsystem er konfigureret til kun at genkende udvalgte SIM-kort. Vi ved ikke, hvordan telefonen blev låst op, så vi kan ikke sige med 100% sikkerhed, hvis firmwaren er i orden. Dette er de ting, du kan gøre:\nFå telefonens software tjekket eller ændret, så det fungerer sammen med et bestemt SIM-kort. Husk, at ikke alle enheder arbejder sammen med alle typer netværk.\nSørg for at du taler med din operatør, inden du køber et SIM-kort, så de kan kontrollere, om din telefon er kompatibel med deres netværk.\nSørg for, at opkaldsspærring ikke er aktiveret på din enhed eller konto.\nHvis du har problemer med at kalde og sende SMS til et nummer, skal du sørge for, at modtageren ikke har nogen problemer med enheden eller netværket i første omgang.\nHvis alle disse ting ikke hjælper, overveje at få telefonen til at blive udskiftet.\nProblem nr. 2: Galaxy Note 5 oplades kun, når du trykker ned | Galaxy Note 5 siger, at den er sluttet til en oplader, selvom den ikke er\nFor to dage siden var min batteriniveau nede på ca. 10 procent. Jeg gik for at tilslutte min Note 5 med OEM oplader og kabel. ligesom jeg begyndte at gøre dette, faldt batteriniveauet øjeblikkeligt fra 10 til 1 procent. så døde telefonen. Jeg plugged det i; intet skete.\nJeg talte med Verizon om spørgsmålet; person på telefonen var uvidende om hvad jeg talte om. forlod telefonen tilsluttet et par timer. Gendan fabriksindstillinger. telefonen tændes nu, men opkræves kun når den er slukket, og i et meget langsomt tempo. og når telefonen er tændt, holder den konstant chiming, jeg har plugget den i, og tag den ud igen, selvom den ikke er tilsluttet strøm.\nJeg har en fornemmelse af, at der er et kort sted i telefonen, der direkte udfører opladningsporten, men uden at åbne den er jeg ikke så sikker på hvad det er. nogle ideer? Tak. - Nate\nLøsning: Hej Nate. Problemet ligger enten i et defekt batteri eller opladningsporten. Uanset hvorledes det ikke er muligt at foretage fejlfinding af software for at kontrollere dem. Hvis denne telefon har set vand eller været tømt før, er det på tide, at du overvejer at få det repareret eller udskiftet. Vores blog indeholder ikke hardwarefejlfinding og -diagnostik, så du skal have enheden kontrolleret fysisk af en professionel.\nProblem nr. 3: Galaxy Note 5 vil ikke sende MMS | Galaxy Note 5 mister billeder og informationer\nHar haft 2 Galaxy og nu Note 5. Virkelig elsker Samsung-telefoner, men hver gang du vender dig rundt, er der et andet problem. Deres glitches bliver lidt for meget for ikke at nævne at blive ekstremt frustrerende. Seneste jeg lige fandt ud af, var at der var et problem at sende MMS-vedhæftede fotos. Cykler og cykler og derefter 'Sending mislykkedes'. En gang imellem sender man en. Uheldigvis fra hvad jeg har fået at vide og læst for nylig, havde de første overførsler af note 5 problemer med at miste lagrede fotos og informationer. Skete med mig, og jeg tabte 150 vigtige forretningsbilleder. Når det kommer til ting som det, får du et "undskyld". Endelig lært, gå aldrig til AT & T butik for spørgsmål eller service. Bedste køb lokalt er langt mere kyndig og villig til at tage sig tid til at hjælpe. Det betyder ikke, at tingene bliver løst. Nu vil de pludselige øreknopper ikke fungere. Skete den første uge, men så begyndte jeg bare at arbejde igen. - Don\nLøsning: Hej Don. Smartphone problemer er grupperet i to generelle kategorier - software og hardware. I hver af denne kategori kan tusindvis af ting gå galt med tiden. I en ideel verden bør producenter som Samsung kun frigive problemfri håndsæt. Desværre er virkeligheden oftest det modsatte. Den første generelle tommelfingerregel, når man står over for et problem, er at afgøre, om problemet er software eller hardware af natur. For at gøre det skal du gøre specifik softwarefejlfinding som dem, vi normalt leverer i vores blog. Disse softwareløsninger omfatter at slette cachepartitionen, slette en bestemt apps cache og data, observere telefonen i sikker tilstand eller udføre en fabriks nulstilling.\nSoftwareproblemer kan variere meget ... og det er en underdrivelse. I raden af smartphone-software eksisterer der millioner af potentielle punkter for fejl. Det skyldes, at en enkelt app er lavet af koder af koder, der sammen udgør et softwareprogram. Opbygning af en god arbejdskode for en app, eller i tilfældet med Google, en helt ny version af Android-operativsystemer, er ikke kun tidskrævende, men også en dyr virksomhed. Jo mere kompliceret en app, desto mere ressource-sulten bliver det. Det er overflødigt at sige, at efterspørgslen efter ressourcer, enten i form af arbejdskraft, tid eller dollars, kan påvirke pålideligheden af en app.\nKvaliteten af et softwareprogram eller en app afhænger også af kvaliteten af folk, der bygger det. Programmører er mennesker, der er tilbøjelige til at begå fejl. Jo mere erfarne udviklerteamet er, desto mere sandsynligt er det, at koden, der bygger, har færre fejl. Og selvom fejlfinding, processen med at lokalisere og fastsætte softwarefejl udføres, før et produkt som et operativsystem eller en app udgives, er der ingen fortælling om, at den vil fungere med det nuværende Android-operativsystem eller med andre apps på en bestemt enhed. Fordi ingen to smartphones i dag har præcis det samme sæt apps og software status, kan udviklere kun håbe at deres egen app fungerer i harmoni med andre apps. Det oversætter til millioner af mulig kilde til softwarefejl på ethvert tidspunkt. Jo mere du installerer en app, jo højere er mulighederne for et problem fra at forekomme. Heldigvis har Android- og app-udviklere for det meste udtalt åbenlyse potentielle fejl, før de slipper deres produkter i Google Play Butik.\nAnsvarlige app-udviklere overvåger ofte udførelsen af deres apps ved at lytte til feedback fra brugerne. Vi ved selvom det ikke er alle udviklere ansvarlige. Mange apps forbliver forældede, selv efter at et nyt Android-operativsystem er blevet frigivet, hvilket resulterer i alle mulige problemer, som en gennemsnitlig bruger normalt klandrer på Google eller Samsung eller enhver anden udvikler. En bruger har selvfølgelig ingen mulighed for at vide, hvor et bestemt punkt af fiasko ligger. Den eneste måde at isolere kilden til problemet er ved at lave en række fejlfinding og fejlfejlfinding som at genopfriske systemets cache eller slette telefonen ren ved fabriksindstilling.\nHvis fejlfinding af software ikke løser et problem, kommer den anden regel ind - du kan derefter antage, at du har et sjældent softwareproblem eller hardwareproblem ved hånden. Softwareproblemer, der ikke kan løses af en bruger eller et hardwareproblem, resulterer normalt i en telefonudskiftning. Når det er sagt, hvis du allerede har gjort alt, hvad en bruger kan gøre på sin ende, er det på tide, at du kontakter din transportør eller Samsung, så din enhed kan kontrolleres eller udskiftes.\nProblem nr. 4: Galaxy Note 5-skærmen virker ikke, efter at den blev våd\nFor nylig vand indsat i min telefon og det faldt ned og nu displayet virker ikke. Jeg får beskeder, meddelelsestone og LED lyser. Jeg får endda opkald, selvom jeg ikke kan se eller høre det. Telefonen vibrerer, når opkald eller meddelelser kommer.\nJeg købte denne telefon fra Dubai 7 måneder tilbage, så servicecenter vil ikke tage min telefon, fordi det ikke er fra Indien. De siger at software og alt er forskelligt fra Indien sammenlignet med andre lande. Derefter efter at have overbevist dem, fortalte de mig at droppe min telefon. De ringede til mig og sagde, at bundkortet er delvist vådt og det arbejder delvist. De sagde, at det kan stoppe med at arbejde inden for 10 dage eller 10 måneder. Ingen garanti. Så ringede jeg til dem og sagde, at min telefon fungerer, kun at skærmen ikke virker. Nu siger de: "Okay, din telefon er i funktionsdygtig stand." Jeg spurgte det samme: Er det i drift eller ej? De komplicerer ting, som jeg ikke kan forstå. Jeg gik til dem tre gange, og de sagde at det var i driftstilstand. Alt fungerer, undtagen skærmen, jeg tror det. Det vigtigste er, at jeg vil have mine data tilbage, hvis det ikke virker så. - Usha\nLøsning: Hej Usha. Den bedste mulighed for dig lige nu er at finde en tredjepartsbutik, der kan reparere eller udskifte din telefons skærm. Du skal gøre dette først for at gøre det muligt for din telefon at dele data til en anden enhed som en computer. Dette skyldes, at du skal sørge for, at telefonen er i filoverførselstilstand, som kun kan gøres ved at vælge MTP-indstilling under USB-forbindelse, før du tilslutter den til en pc. Hvis skærmen ikke virker, er det helt sikkert ikke muligt at vælge MTP-indstilling. Derfor skal skærm udskiftning først komme i dit tilfælde. Der er ingen fejlfinding i software, som du kan gøre på dit niveau for at rette en dårlig skærm.\nProblem nr. 5: Galaxy Note 5 oplades ikke, når USB-kablet er tilsluttet\nMin notat 5 virker som om nogen tilslutter og frakobler opladningskablet, når det ikke er tilsluttet. Det registreres ikke, når det er tilsluttet. Jeg købte en trådløs oplader, og det vil oplade det. I løbet af det meste af dagen vil telefonen det meste fungere fint, men for eksempel sidder det ved siden af mig med skærmen tilfældigt og blinker uregelmæssigt og slukkes for at gå "bløde bløde ... bloo-blo-bloo- Blee ... Bloo-Blee ... bloo-Blee.”\nNår det virker som sådan, vil det sparke mig ud af apps, genopfriske websider gentagne gange, tænde og slukke højttalertelefon, mens jeg taler i telefonen. Det ser ud til at være værre, når jeg trækker det ud af opladeren, men det kan gå i timevis, der virker helt fint.\nJeg har endnu ikke prøvet en fabriksindstilling, men det er så underligt, at jeg ville snakke med nogen først. - Liam\nLøsning: Hej Liam. Vi mener, at problemet er en dårlig opladningsport, men det vil ikke skade, hvis du først foretager en fabriksindstilling. Hvis du gør det, afgøres det, om problemet skyldes en softwarefejl, eller hvis hardware er skylden. Hvis problemet opstår, selv efter en fabriksåbning og uden nogen installerede tredjepartsapps, er det en bekræftelse af vores hunch, at opladningsporten ikke fungerer korrekt.\nTil reference er disse trin til, hvordan du fabriksindstiller din note 5:


”Her er Danmark, dit og mit”\nCarl Nielsen var rundet af både militærmusikken og folkemusikken. Som 14-årig blev den unge Carl ansat som hornblæser ved regimentsmusikken i Odense og inden da havde han været fast violinspillende medlem af sin fars spillemandsorkester. Således var marcher, polkaer og valse en del af Nielsens musikalske ballast og inspirationskilde livet igennem.\nI koncerten møder publikum også fyrige traditionelle dansemelodier i nye arrangementer og gamle sange bl.a. ”Der sjunger så liden en fugl” fra den jyske hede.\nDanmarks folk-diva nr. 1 Helene Blum har sammen med violinisten Harald Haugaard etableret sig som nogle af de bedste fortolkere og fornyere af den danske musiktradition og levendegør kulturarv på allerhøjeste kunstneriske niveau.\nDeres egne sange og kompositioner blandes nænsomt med originale fortolkninger af gamle sange og instrumentalstykker fra den rige danske musikskat. Deres integritet er enestående, og deres store virtuositet og nærvær er med til at gøre deres koncerter uforglemmelige. Med deres uforlignelige Helene Blum & Harald Haugaard Band er de et af de fremmeste navne på den nye danske folkemusikscene, og med 100 koncerter om året, hvoraf de fleste spilles i udlandet, er de samtidig travle ambassadører for dansk musik og kultur i udlandet. Siden etableringen i 2008 har de gang på gang lagt publikum ned på festivaler, koncerthuse, klubber og koncertkirker i Europa, Nordamerika og Japan.\nCellisten Kirstine Elise Pedersen, guitaristen Mikkel Grue og slagtøjsspilleren Sune Rahbek fuldender Blum & Haugaards musikalske univers med gennemmusikalsk spilleglæde med umiddelbar musik, der ikke behøver at gå omvejen gennem hjernen for at gå direkte i sjælen og ramme publikums rødder. Deres musik er tidløs, men bringer dog historien ind i fremtiden, og den er på en og samme tid genkedelig og dog mærkeligt fornyende.\nTorsdag den 24. september, kl. 19:30


Peter Plys Citater - Her er de bedste citater fra den kloge lille bjørn\nHer er nogle af de bedste Peter Plys-citater\nMed Peter Plys menes naturligvis den animerede figur, vi alle kender fra barndommens dage. Peter Plys er en sød bamse, som har en masse gode venner. Han ser intet ondt i folk, og derfor handler hans citater altid om venskab, venner og kærlighed. Citaterne har altid et budskab gemt i sig, og de vil med garanti bringe et smil frem og give dine børn nogle gode ting at tænke over. Tungere emner kommer til at virke lette, søde og nemme at relatere til, mens man er barn.\nPeter Plys er en dejlig karakter. Her er nogle af hans bedste citater.\nHer kan du opleve nogle af de bedste citater fra Peter Plys, som er milde og skaber en god stemning. Læs dem op for dit barn, så din lille guldklump også kan lære at forstå meningen med emner som venskab og kærlighed.\nÅh, Tigerdyr, hvad har du dog gjort af dine manerer?” (Peter Plys) – “Det ved jeg ikke, men jeg er sikker på, at de har det sjovere end mig. (Tigerdyr)\nHvor heldig må jeg have lov at være, at jeg har noget, som gør det så svært at sige farvel.\nEn af fordelene ved at være rodet er, at man hele tiden gør nye, spændende opdagelser.\nPeter Plys er særligt kendt for sine gode venskaber med eksempelvis Grisling. Disse to er blide mod hinanden, og i disse citater kan man hurtigt fornemme, hvor meget venskabet betyder for dem begge. Dette giver anledning til, at man reflekterer over den dybere mening, der gemmer sig i disse Peter Plys-citater. Venskab fylder utrolig meget i vores hverdag, og det er vigtigt, at du lærer dit barn, hvad et godt venskab indebærer.\nGad vide, hvad Grisling laver, sagde Plys. Jeg ville ønske, at jeg lavede det samme.\nVi skal være venner for altid, ikke også, Plys? spurgte Grisling. Endnu længere end det, svarede Peter Plys\nHvis der nogensinde kommer en dag, hvor vi ikke er sammen… er der noget du altid skal huske på: Du er modigere, end du tror, stærkere, end du ser ud til, og klogere, end du ved. Men den vigtigste ting er, at selvom vi ikke er sammen – vil jeg altid være hos dig.\nPeter Plys-citater om kærlighed\nLigesom venskaber betyder kærlighed meget for os som mennesker – et venskab er endda ofte fyldt med dybe og kærlige følelser, som også ses i disse citater. Peter Plys er en sand mester til at formidle, hvad kærlighed er.\nHvordan staver man til kærlighed, spurgte Grisling.\nMan staver det ikke… man føler det, svarede Peter Plys\nHvis du lever, til du bliver 100 år, så vil jeg leve til jeg bliver 100 år minus 1 dag, så jeg ikke behøver at leve uden dig.\nNogle gange, sagde Plys, er det de mindste ting, der fylder mest i hjertet.\nJeg tror, vi drømmer, så vi ikke skal være væk fra hinanden så lang tid ad gangen. Hvis vi er i hinandens drømme, så kan vi være sammen hele tiden .\nPeter Plys-citater til fødselsdag\nDu kan nemt og hurtigt pifte en fødselsdagshilsen op med et Peter Plys-citat, som med garanti vil putte et smil på fødselarens læber.\nHvilken dag er det i dag? spurgte Peter Plys. Det er i dag, svarede Grisling. Min yndlingsdag, sagde Peter Plys.\nHvis du bliver inviteret til en fest, er det sikkert en fejltagelse. Vær sikker på, at de giver dig skylden, hvis det regner.\nDet er sjovere at tale med nogen, som ikke bruger lange, indviklede ord, men i stedet korte og lette ord som, ‘Hvad med frokost?


EUs retspolitik og det danske forbehold\nTænketanken NyAgenda har bedt eksperter, tre danske og en norsk om at udrede trådene. Ifølge rapporten har danskerne tre valgmuligheder:\n1.\tVi fastholder forbeholdet fra Edinburg-aftalen i 1993. Med Lissabon-traktaten bliver EUs retspolitik helt overstatslig – så det er først nu forbeholdet rigtig vil træde i kraft.\n2.\tForbeholdet erstattes efter en folkeafstemning med en tilvalgsordning, en såkaldt op-in. Folketinget kan derefter tilmelde Danmark på det ene eller det andet område. Har vi først tilmeldt os, kan et senere Folketing ikke omgøre det.\n3.\tForbeholdet ophæves helt ved en folkeafstemning\n”EU vil aldrig komme til at gå ind på området strafferet”, sagde daværende justitsminister Hans Engell i debatten om Maastricht-traktaten 1992. Men EUs retspolitik har udviklet sig med rivende hast. Det handler ikke kun om kriminalitetsbekæmpelse, men også om stigende overvågning af borgerne og manglende retssikkerhed.\nRapporten er skrevet af jura-professor Thomas Elholm, advokat og fhv. medlem af Folketinget Line Barfod og cand.jur. Mette Tonsberg, som er udreder for Den Forenede Venstregruppe i EU-parlamentet. Morten Harper, udreder hos Nei til EU i Norge, fortæller om de norske erfaringer med de såkaldte parellel-aftaler med EU. Drude Dahlerup fra NyAgenda har skrevet indledningen.


Anders Beyer - På kant med den gode smag\nPå kant med den gode smag\nInterview med komponisterne Cecilie Ore og\nPelle Gudmundsen-Holmgreen og Cecilie Ore på Schæffergården i Gentofte.\nAnders Beyer: Lad os indlede med et historisk tilbageblik i anledning af 100-året for Norges selvstændighed. I Norge skulle man opbygge en stat så at sige fra bunden. Cecilie, du har i den forbindelse talt om, at Norge ikke havde en adel som en slags forbillede til styrkelse af selvforståelsen.\nCecilie Ore: En af hovedforskellene på Sverige, Danmark og Norge er, at Norge ikke har en adel. Adelen tog sig af kulturlivet og kunsten i Danmark og Sverige, indtil den forpligtelse blev overtaget af staten. I Norge havde staten ikke noget at overtage fra adelen, der var ingen tradition, så alt måtte bygges op fra grunden. Staten har selv gradvist måttet forstå vigtigheden af kultur. Og vi slås fremdeles med Staten, og også med forholdet til formidlingsinstitutionerne, tv og radio, som er bevidstløst afvisende. Vi forsøger ikke desto mindre at opbygge koncertinstitutionerne og organisationerne omkring kunsten, der gør at kunsten kan overleve.\nAB: Efter 1950 opstod i Norge et generelt kunstnerisk behov for at distancere sig i forhold til nationalromantikken, og derigennem opbygge en kulturpolitik og en kunstæstetik, som afspejlede nutiden. Men meget kom sent til jer, Norges Musikhøjskole blev etableret så sent som i 1978 …\nCO: Hvis man tager den kunstneriske side, har vi haft en helt anden udvikling end Danmark og Sverige. Gennem nationalromantikken med Grieg og Bjørnson begynte vi en frigørelsesproces fra vore nabolande. Det blev vigtigt i forhold til, at vi skulle finde vores identitet, for vi havde fået dansk og svensk kultur og ledelse trukket ned over hovedet i flere hundrede år. Frigørelseskampen hen imod at forstå os selv har taget hundrede år. Nu begynder vi at se lidt flere konsekvenser af den proces. Det nationale er trådt lidt mere i baggrunden, og det internationale er kommet mere i front. I mellemkrigstiden havde vi på musikkens område kun Fartein Valen, som var en modernistisk bombe i norsk kulturliv.\nHvis man ser på musikhistorien, er det ofte undtagelserne, som er interessante, og tit er det undtagelserne, som bliver stående i eftertiden. Men det tænker man ikke over, før man prøver at sætte det ind i en større ramme. Valen var en undtagelse på det tidpunkt, og han fik meget modvind fra alle sider, også fra kollegerne. Komponisterne Geir Tveitt og Monrad Johanssen, som begge blev nazister, var ekskluderet fra komponistforeningen i en periode, og de gik ud i den offentlige presse og sagde, at Valen ødelagde den norske musik, fordi han var international i sit tonesprog. Han havde været i Berlin og komponerede lige så radikalt som Schönberg, men uden at kende Schöenbergs musik. Valen var en ensom svale, men meget vigtig i forhold til Finn Mortensen og Arne Nordheim, som kommer til efter krigen. Modernismen har haft frygteligt dårlige kår i Norge.\nPelle Gudmundsen Holmgreen: Jeg har en opfattelse af, at da Norge blev sammenlagt med Danmark var det egentlig et parløb med fælles administration, to nationer med respekt for hinanden, dog således at Norge som tiden gik endte som en slags provins.\n“…Også efter 2. verdenskrig brugte vi alle ressourcer til at genopbygge. Norge var et ødelagt land, særligt nordpå, og det materielle kom i fokus. Folk skulle have køleskab osv., og derfor var der måske ikke så megen kulturpolitik.”\nCO: Men skriftsproget var dansk. Der var mange ting, der skulle repareres, for vi havde jo været selvstændige for mange hundrede år siden. Jeg tror, det er hovedgrunden til, at Norge fik en meget stærkere nationalromantisk strømning end i Danmark og Sverige. Det, der er blevet undertrykt, skal indhentes. Også efter 2. verdenskrig brugte vi alle ressourcer til at genopbygge. Norge var et ødelagt land, særligt nordpå, og det materielle kom i fokus. Folk skulle have køleskab osv., og derfor var der måske ikke så megen kulturpolitik. Der, hvor vi står i dag, er det næsten som om det nationalromantiske og det modernistiske har krydset hinanden, og nu er det som om forskellige retninger får lov til at eksistere side om side. Så i Norge har vi nu en situation, hvor alle komponister mødes, vi er begyndt at snakke sammen, hvor der tidligere var skarpt optrukne fronter. Nu er der kommet en meget større åbenhed intellektuelt set omkring det at komponere, i forhold til hvad, som er tilladt, og hvad som ikke er tilladt.\nAB: Bruddet efter krigen mellem traditionalisterne og modernisterne var benhård. Arne Nordheim stod i samme position som Valen, nemlig at være uønsket; han var måske isbryder på en måde som gjorde, at der blev åbnet op for kommende generationer og en avantgardetænkning overhovedet. Han har vel også fået en rolle i norsk kulturliv, som man ikke kunne drømme om ville kunne lade sig gøre i Danmark? Det med at bo lige ved siden af kongen, og når noget virkeligt er problematisk i musik-Norge, hiver man ham ud af skabet og beder ham sige noget.\nPG-H: Det er ret interessant, at noget sådant kan lade sig gøre. Det er et fænomen fra fortiden. Jeg vil tro, at på H. C. Andersens tid betød kulturpersonligheder noget som nationale ikoner for befolkningen i Danmark. De havde almen dannelse og deres meninger gjorde indtryk. Det kunne føre ting med sig i det kulturelle landskab. Og ikke bare i det kulturelle landskab, men også det politiske. Idag kan man støde på fænomenet f.eks. i Østeuropa. I Polen har kulturpersonligheders stemme en vis vægt, har jeg oplevet. Det kan man ikke sige gælder i samme grad for Danmark. Et koryfæ som Klaus Rifbjerg kommer gerne ind og siger ting, og så peger man fingre af ham. Der er ikke mange, der tager det helt alvorligt, men han siger nogle brave ting ind i mellem. Selvfølgelig er der en hel del, især forfattere, af denne type – såkaldte meningsdannere – men jeg vil tro de fleste af vores magtfulde politikere betragter dem som pauseklovner. Økonomi og markedet afgør sagen.\nCO: Det er gået dårligere på det område, fordi pressen er blevet dårligere. Det var bedre i 1960’erne og 1970’erne…\nAB: Hver gang jeg taler med en norsk komponist, siger vedkommende altid på et tidspunkt, at norsk presse er blevet så elendig. Kunne man forestille sig, at det er jeres egen skyld? At I ikke har taget kampen op på dette område, taget til genmæle, kæmpet med pennen i offentligheden?\nCO: Jeg vil ikke give nogen skylden. Men jeg tror ikke at fx Valen havde kunnet klare det pres, som Arne Nordheim kunne udholde, for Nordheim er en personlighed, som har en udadvendt og samtidig kompromisløs holdning. Valen var et meget mere indadvendt menneske, han var helt uegnet til den form for kamp. Han fik megen modvind. De kastede jo æg og tomater efter ham i hjemlandet, når han fik sine værker opført. Men det er klart, at også Arne Nordheim har været udsat for megen kritik.\nPG-H: Det har han taget med højt humør, skulle jeg mene. Jeg tror næsten, han kan lide det. Vi må tale lidt om Arne, for han har tegnet norsk ny musik ved at ikke alene at komponere, men også ved at foretage sig noget fagligt, kulturpolitisk på alles vegne. Men han har altid gjort det på en levende og menneskelig måde. Selv om han har været seriøs og sammenbidt, så har han haft det muntre, livsnyder-bordherre-agtige over sig. Han kan lide et godt glas og et godt sprog. Han er charmerende simpelthen, så han har mange kort på hånden som politiker. Han ville have været strålende som politiker.\n“…Hvis et samfund ikke længere er interesseret i den forståelse, tror jeg, det går rigtig galt, for hvis et samfund ikke hele tiden tilstræber en selvindsigt og er selvkritisk, kan både det ene og det andet opstå, som er svært uheldigt for fællesskabet og det enkelte individ i fællesskabet.”\nCO: Men hvad er kunst, og hvad er kulturliv? Det er udtrykket for, hvorledes et samfund prøver at forstå sig selv. Hvis et samfund ikke længere er interesseret i den forståelse, tror jeg det går rigtig galt, for hvis et samfund ikke hele tiden tilstræber en selvindsigt og er selvkritisk, kan både det ene og det andet opstå, som er svært uheldigt for fællesskabet og det enkelte individ i fællesskabet. Det vigtige er samspillet, og det vil altid være meget sårbart. Der vil ikke altid være en Arne Nordheim, som har den charmerende udadvendte side.\nPG-H: Og i det tilfælde bliver der ikke alene tale om personen, men tillige om at landskabet ikke har plads til den person. Man kan godt have specielle talenter siddende, men de får ikke plads eller adgang.\nAB: Sådan var det med Rued Langgaard i Danmark?\nPG-H: Ja, men på det tidspunkt skulle der faktisk være plads, han lagde jo ud med at imponere dansk musikliv. Problemet var at cirklen omkring Carl Nielsen fik Langgaard galt i halsen. Langgaards egen personlighed var ham på tværs. Men på det tidspunkt var kulturpersonligheder en vigtig ting i billedet. Jeg husker beretningen om Carl Nielsen, da han var i Athen. Der stod i Athens aviser, at nu var den danske komponist i Athen, og man havde set ham ryge cigaretter på den og den restaurant. Nu kommer Cecilie til København, tror du, der er nogen morgenavis, der skriver, at nu er Cecilie i byen, spiser frokost med Anders og Pelle – eller hvad hun nu ellers kunne finde på af spændende ting? Vores aviser lider under, at de er privatfinansierede, og de er bange for at miste læsere. Så de tør ikke skrive om ny musik, for de regner ikke med, at der er nogen der er interesseret i det. Det samme med Danmarks Radio, man lukker ned og der bliver endnu færre – en nedadgående spiral.\nCO: Men det handler også om, at vi er inde i en tid, som ikke er så frygteligt optaget af erkendelse. Man er optaget af underholdning, som ofte står så stærkt i kontrast til det med erkendelse. Erkendelse kræver indsigt og det tager mere tid, det kræver tanker, som kalder på en anden type journalistik. Det kræver, at man faktisk tør skrive en artikel, som muligvis ikke alle forstår.\nPG-H: I stedet for at gøre sig ulejlighed med at trænge til bunds i stoffet, finder man en eller anden dekorativ overflade, som man regner med folk falder for. Det bliver en slags journalistisk underholdning, selv om seriøse temaer. Stilen har ligefrem fået et navn: Infotainment.\nAB: Vi har talt om brydningstiden i midten af forrige århundrede. Den er interessant, for den sker næsten parallelt i Danmark og Norge. Det sker slet ikke på samme måde, fordi forudsætningerne er vidt forskellige, men bruddet med traditionen, med institutionerne og med de ældre kolleger, er tydelig. Pelle Gudmundsen-Holmgreen, du hørte til den gruppe unge, som ville noget andet, f.eks. orientere jer mod den internationale avantgarde.\nPG-H: På det tidspunkt var dansk musikliv lige så provinsielt som det norske. Vi så op til vores mentale fædre Carl Nielsen og senere Vagn Holmboe. Det var ånden på konservatoriet. Vi var uinformerede. Vi vidste ikke, hvad der foregik i Europa. Det opdagede vi så i slutningen af 1950’erne, hvor vi bl.a. etablerede en studiekreds, der studerede værker af f.eks. Webern, Boulez og Stockhausen.\nAB: Musikhistorien stoppede med Bartók på konservatoriet med Holmboe som professor?\nPG-H: Ja, det gjorde den. Jeg kan huske, at jeg så en strygekvartet af Webern ligge på Holmboes lille tebord. Jeg var uvidende mht. Webern og kiggede i partituret, og så disse spredte intervaller, septimer. Min første reaktion var, at det kan da ikke være musik. Men vi blev klogere, og så mødte vi den ny musik for fuld udblæsning med Pli selon pli af Boulez, Apparitions af Ligeti, Kontakte af Stockhausen: Vi var på ISCM Verdensmusikdagene i Köln i 1960. Det var et overflødighedshorn af modernisme, vi fik et veritabelt kulturchok.\nAB: I tog hjem fra festivalen og måtte revurdere jeres æstetiske ståsted?\nPG-H: Ja, vi måtte begynde forfra, det var et grundigt og gunstigt spark i røven. Selve serialismens grundbegreber var utroligt lærerige, og de hænger i luften den dag i dag. Jeg skrev et stykke der hed Chronos, som betyder tid, det var ikke serielt på den ortodokse måde, men uhyre systematisk. Jeg nævner det, for det er et stykke, jeg kunne finde på at lave den dag i dag, det er nemlig fraktalt. Det består af 26 tidslængder, som hver især igen er underinddelt i akkurat de samme 26 tidslængder, indtil vi kommer ned på mikroplanet. Det er svært at opfatte, men tankegangen i det har perspektiver. Samtidig havde jeg også administreret rummet ved hjælp af nogle komplementære klangblokke, dvs. sammenlagt udfyldte de det kromatiske rum. Jeg kalder det mit opus 1.\nAB: Men du etablerede derefter et korrektiv til den centraleuropæiske modernisme; du var en af vigtigste eksponenter for det, der er blevet kaldt ’ny enkelhed’ i dansk musik.\nPG-H: Jeg skrev Mester Jakob samtidig med at Henning Christiansen skrev sine Perceptive Constructions, som var det nye kulturchok. Vi havde fået en vitaminindsprøjtning fra udlandet, men individuelt var vi ved at gå op i sømmene, og nogle af os begyndte at blive interesseret i at komme videre. Det vil sige, vi ville ikke nøjes med det serielle, måske også fordi alle gjorde det på den måde.\nMen Mester Jakob var een ting, Perceptive Constructions en anden. Henning Christiansen klippede sit stof ud i klanglige objekter, som blev spredt i rummet. Stoffet kan ikke sættes i en bestemt bås. Det var ikke minimalisme à la Amerika, snarere i slægt med konkret kunst. Jeg derimod havde skrevet min Mester Jakob på baggrund af mit møde med Samuel Becketts romaner. Hans Watt er sine steder det rene systemdigt. Det er ord på ord på ord, på linie på linie, på inddelinger, på mønstre. Ord i mønstre side op og side ned, hæmningsløst afvisende over for historiefortælling. Så det var egentlig min baggrund for at skrive Mester Jakob. Det vil sige, der vendte vi endnu en gang. Siden har jeg forsøgt at videreudvikle tanken om, at vi har en verden fuld af lyd og at alt er godt nok, men at man ikke kan have det hele med på én gang i et stykke. Man bliver nødt til at bestemme sig til få ting, så i de fleste af mine stykker er der ikke så mange ting, men de er taget vidt forskellige steder fra. Det bunder i en slags virkelighedsoplevelse. Hvis du står i trafikken, er der én der går i gummisko, som man næsten ikke kan høre, så kommer der en brølende motorcykel forbi, og så er der én der åbner et vindue. Lydbilledet er sammensat af helt forskellige objekter. Du kan tage hvad som helst og putte det ned i dit stykke, men du skal behandle det ordentligt. Og der kan komme et stykke rumlig kunst ud af det, hvor de betydninger, tingene oprindeligt havde gradvist forsvinder. Det har så været mit projekt lige siden.\nAB: Du bruger ofte ord fra den verden, du er vokset op i. Din far Jørgen Gudmundsen-Holmgreen var billedhugger. Du bruger ord, som man forbinder med skulpturer og med billeder, du taler om ’stoflighed’ og Cecilie taler om ’formel lidenskab’. Hvis der er en komponist, som I begge må have noget til fælles med, er det Xenakis. Men kun på et formelt plan, for sætter man Cecilies slagtøjsmusik op over dine Spejlstykker, så er kontrasten vældig stor. Det er voldsomheden over for stilheden. Cecilie, hvad er det, der gør, at din musik har fundet så voldsomt et udtryk under den paraply, der hedder ’formel lidenskab’?\nCO: Det tror jeg har noget med temperament at gøre. Det er meget vanskeligt at forklare, hvorfor man har et sådant temperament eller ikke har det. Men det er vel en blanding af et udtryksbehov og et ønske om at undersøge verden. Det er de to ting, som har gjort musikken ekstremt ekspressiv og samtidigt meget strukturel. Det vigtige er ikke bare at arbejde på dagshumør og subjektivt, men at forsøge at trænge om bag strukturerne og forstå, hvad de spejler eller reflekterer, så man ikke bare bruger effekter og trækker det ned over stykkerne, men at emotionaliteten faktisk ligger i selve strukturen. Det er meget vigtigt for min måde at arbejde på, og jeg tror også, det er vigtigt for dig Pelle.\nPG-H: Det er det nemlig.\nCO: Det giver en slags ædruelighed i det emotionelle, at man på en måde forsøger at finde en bedre syntese mellem det rent subjektive og det rent objektive. For det er klart, at der findes meget modernistisk pling plong-musik, der ikke føder emotionalitet. Det er nærmest bare fikseret i sig selv uden at ville formidle et udtryk. Så for mig er det akkurat modsætningen mellem det bundne og det frie som er vigtig.\nPG-H: Hvis alt er åbent og alt er muligt, bliver man lammet af de mange muligheder. Det er begrænsningen og valget, der er det afgørende, og så sliddet med det, for nu at vende tilbage til lidenskaben. Når man er lidenskabeligt optaget af en ting, kommer det til at fylde ens liv. Arbejder man på løsningen af et stykkes formelle problemer, bliver det en lidenskab for én. Det forfølger én døgnet rundt, indtil man får de ting på plads. Dér har vi lidenskaben. Formel lidenskab vil enhver ordentlig komponist have. Men visse komponister bærer også deres lidenskab udenpå. De tager en frakke på med en label: ”jeg er lidenskabelig, nu forventer jeg, at I allesammen følger mig i min lille forelskelse i denne lille fine blomst eller denne lille fine kone eller dette træ, skov eller himmel”. Passionen bliver demonstrativ og naturlyrikken er for hånden. Dertil kommer at folk vil have historier. Et af de udtryk jeg er allermest træt af er: ” Det fortæller en historie”. Hvis man tager det for fuldt pålydende, er det ret irriterende. Hvor meget historie er der i en fuga af Bach eller et billede af Mondrian? Mysteriet ved at lytte til god musik er at det er en udfordring til ens opfattelsesevne. En udfordring af øret og intellektet. Hvad er der inde i denne form?\nDerfor vil jeg gerne vende tilbage til Cecilies værker, som altid har fængslet mig, netop fordi de har haft denne mystik. Det har interesseret mig at dine værker har været hårrejsende rå, næsten brutalt aggressive. Man skal ikke forklejne det fysiske. Musik er lyd og genstande og rum, og det er fysisk, vi bruger ørerne, men også huden, kroppen, øjnene. Ting nærmer sig os på en fysisk måde, som vi ikke skal rynke på næsen af. Jeg bryder mig slet ikke om opdelingen i sjæl og legeme, idet jeg mener begreberne dækker hinanden, og det er en gammel filosofisk skandale, at man har skilt dem ad. Nå, tilbage til Cecilie. Jeg vil faktisk sige, at jeg bliver direkte misundelig på dig, ligesom jeg også bliver misundelig på Xenakis. Det er en fælles interesse vi også har, så vores overflader er måske forskellige, men vores interesser er stærkt beslægtede.\nCO: Jo, men den fælles bestræbelse har også noget med historien at gøre, altså tiden, hvordan vi bruger tid. Og vi har jo begge været optaget af at etablere en dialog mellem lineære principper og ikke-lineære principper, for at få en bedre balance, man kan næsten sige mellem vest og øst. Det er også noget, som har været meget vigtigt i forrige århundrede. Det begyndte med Ravel og Debussy. Tiden danner rummet. Det vigtigste i forrige århundrede var det som skete med tiden, det var meget vigtigere end det, som skete med frekvenserne, altså pitchen. Det begynder allerede hos Wagner, at en sats kun er en akkord, og den ligger med variationer. Og eftersom den akkord begynder at opløses mere og mere så opløses også tidsperspektivet. Dermed mister den lineære melodi og historiefortælling sin altoverskyggende dominans.\nAB: Jeg vil godt vende tilbage til det interessante brud i forrige århundrede. I har peget på de positive sider ved modernismen, som i en eller anden forstand også har været formkonstituerende for jer. Vi har talt om Valen som banebryder, men vi har ikke omtalt to komponister, som faktisk også er parallelle skæbner: Gunnar Berg fra Danmark og Finn Mortensen fra Norge. Først nu er de ved at blive genopdaget, opført og indspillet dækkende. Jeg kom til at tænke på disse to komponister, fordi I taler om de samme ting, som kendetegner disse kunstnere: ’stramhed i strukturen’, den ’formelle objektive balance’. Det er den gamle historie om struktur over for intuition, intellekt over for følelse. Hvis jeg forstår jer korrekt, går det galt når musikken bliver hymnisk, når det bliver teatralsk udvendigt. Dermed kommer I også logisk set til at lægge en distance til dele af den produktion som er kommet fra den næste generation med Arne Nordheim og Per Nørgård. Især Nordheims senere produktion ligger uden for den ’formalitet’, I har talt om.\nPG-H: Per Nørgård er udpræget en komponist med ”formel lidenskab”, han har set eller hørt et væld af formelle muligheder og er gået til bunds i tingene, men han har i nogle af sine værker en tilbøjelighed til at fortælle for meget historie. Det skal ikke gå ud over manden og hans værk, men det er ikke lige min kop te, jeg vil hellere have de mere rendyrkede musikalske værker. Jeg mener kort og godt at de konventioner, som ligger gemt i vores musikhistorie om at fortælle historier, kommer med over i de såkaldt rene, abstrakte værker. Nissen flytter med. Og det gælder jo også mine egne ting – og også Cecilies. Men bestræbelsen på at distancere sig er afgørende. Ser man historisk på det, kunne man give sonateformen skylden: Maskuline temaer, feminine temaer, udviklinger, hjemkomster, sejr gennem kamp, det er sonateformen, der er slynglen.\nAB: Cecilie talte på et tidspunkt om at norske komponister nu begynder at tale sammen. I Danmark har man sagt, at der var så godt i Århus, hvor man på konservatoriet kunne tale om alt. Kunne man virkelig det?\nPG-H: Ja, men vi mennesker har jo lov til at tale sammen og samtidig ryge i totterne på hinanden. Det er som et familieliv, man holder af sin familie samtidig med man af og til har nogle forfærdelige skænderier. Det, at man har forskellige meninger og måske ikke forstår hinanden fuldt ud, er jo ikke det samme som at man ikke kan omgås. Miljøet er på den måde godt i Danmark. Men der er selvfølgelig undtagelser. Jeg vil igen hæfte mig ved Gunnar Berg, som jeg synes er blevet mishandlet ikke alene her, men overalt på grund af hans svært tilgængelige musik. Jeg tror aldrig nogen sinde Gunnar Berg bliver en komponist for folket. Hans musik besidder en slags pointillistisk rumlighed, som man skal være meget lyttende anlagt for at få fuld glæde af. Hans situation er beklagelig for ham selv – men jo også for folk, der går glip af interessante oplevelser.\nAB: Aksel Borup Jørgensen med sin enspændervogn – en outsider?\nPG-H: Aksel Borup er et kapitel for sig, hans værker forbinder sig med Webern-æraens klangverden, den er punktuel men slet ikke seriel. Han er først og fremmest poet. Visse træk fra modernismen går helt ned til de unge. Simon Steen-Andersen er jo f.eks. ekstremt klangligt indstillet med en fuld udnyttelse af alle de klangmuligheder, som netop stammer fra modernismen. Der er også en avantgarde-linje som ender med Morten Skovgaard Danielsen og Jexper Holmen.\nAB: Brudfladerne har været markante i Norge, undertiden også uforsonlige. I nyere tid Pling Plong-generationen, der blev kontrapunkteret af den efterfølgende generation omkring tidsskriftet Parergon. Men det har vigtige og frugtbare diskussioner, som er sket sideløbende med opbygningen af niveauet hvad angår ensembler og festivaler. Med Ultima Festivalen i Oslo og Cikada Ensemblet har Norge formidlere og udøvere på et internationalt niveau.\nCO: Vi har brugt meget tid inden for de sidste ti år på at skabe et miljø, med seminarer, med videreuddannelse og diskussioner. Det betyder nu at komponister på vidt forskellige ståsteder er begyndt at tale sammen. Kunst er at skabe tolerance og åbenhed og prøve at forstå mere og ikke at låse ting ind i en snæver ramme hvor dette og hint kun er tilladt.\nPG-H: Man kan sige, at det er en slags religionskrig som til tider har hersket. Dette blænder øret. Det er en slags fundamentalisme.\nCO: Ja, det var stejlt, da nationalromantikken stod mod modernismen. Valen mod Tveitt: Det gjorde ondt, men på den tid gjorde Valen bare det han måtte gøre. Det var de andre som var aggressive, han var ikke aggressiv mod dem. Det er jo fordi modernismen ikke har noget at forsvare, det er national-romantikerne, der har noget at forsvare, de føler de har mistet terræn. De føler de har mistet territorium og så kommer de mekanismer frem, som er meget usympatiske, og det er vi nu i færd med at rydde op i. Det må kunde være plads til os alle.\nPG-H: Det paradoksale ved det er, at jeg har hørt de unge komponister sige, at de savner de ideologiske slagsmål, vi havde i sin tid. Det er den modsatte lære …\nCO: Men det kommer, for man går mod mere konsensus, men man går også mod mere accept. På den måde kan man også få en mere interessant diskussion, for det handler ikke bare om at slå hinanden ned.\nPG-H: Nej, man kan lære af hinanden.\nCO: Man kan lære at snakke og derved udvikle tanken. Billedkunstnere og komponister har ikke altid været de flinkeste til at udtrykke sig verbalt. Men dette er heldigvis i færd med at ændre sig.\nPG-H: Det er sjovt du siger det om Norge, for faktisk har vi komponister snakket meget i Danmark, helt fra 60’ernes tid. Og selvom vi har skændtes bravt, har vi fået sagt vores ting og vi er forblevet gode venner. Det vil sige, at vi har trods alt lært lidt af hinanden.\nCO: Men når vi har danskere og svenskere, som kommer til det seminar, vi hvert år arrangerer i Komponistforeningen, så siger disse svenskere og danskere, at dette havde de aldrig kunnet lade sig gøre i Sverige eller i Danmark, fordi der er for mange interne stridigheder!\nPG-H: Stridigheder i den store stil har vi ikke i Danmark. Der vil uundgåeligt være nogen, der hævder at det forholder sig anderledes, dem der f.eks. ikke har været med i samtalen og sidder ude på sidelinjen og hvæser. I kulturlivet vil der altid være personer, der har en evne til at komme i centrum, til dels i kraft af deres værker, men også i kraft af deres talegaver. Det kan man ikke sige er unormalt. Men det er vigtigt at respektere hinandens forskellighed. Enhver må udvikle de muligheder, han har i sig, være trofast over for sig selv. En kaktus bliver ikke pludselig en viol.\nCO: Danmark og Sverige har haft et fortrin, fordi de lande har haft en kompositionsuddannelse meget længere end Norge. I Norge har vi været nødt til at rejse ud. Vi havde ikke kompositionsundervisning i mange år og det gjorde at vi blev lidt autodidakte, og det kombineret med et raseri over for autoriteter. Der adskiller vi os fra Sverige og Danmark. Svenskerne kan være lidt regelryttere og danskerne har virkelig mange konventioner, mens nordmændene på godt og ondt er anarkistiske.\nPG-H: Men I har jo også et helt andet slags land, rent fysisk. Det må man også tænke på.\nCO: Ja, tænk så meget natur. Der er jo alt for meget natur. Man ser jo næsten ikke kulturen – den forsvinder … Og så må man huske at Valen sad langt inde i en fjord og skrev det mest moderne musik, det er da interessant.\nPG-H: Ja, men så sidder der en anden komponist i en anden fjord og laver noget helt tredje. Det vil sige der er langt mellem fjordene og der er fandme højt undervejs. I er nærmest skabt til at være provinsielle. Og vi løber med faren for at blive overrendt. Folk kan komme løbende. Fx under krigen, vi blev overrendt af tyskerne, vi gjorde dårligt nok modstand.\nCO: Ja, det var for tidligt om morgenen ikke?\nPG-H: Ja, det ville være typisk dansk. Den er meget god! Vores situation rent landskabeligt er så forskellig fra jeres og jeg tror det smitter af på holdninger, om ikke andet så på vores løsninger. Det undrer mig ikke, at det er svært at formidle kunst eller kultur til det lange land som Norge er. Det undrer mig ikke at der opstår en form for lokal kultur. Men det interessante er så at lokal kultur ikke nødvendigvis er en modsætning til global kultur, idet det kan være de samme mønstre der går igen. Der er en eller anden der har sagt at når man er allermest lokal er man allermest universel. For i det lokale findes de samme menneskelige tilbøjeligheder, de får bare et lokalt præg på overfladen, men neden under rører der sig måske nogen ting som er totalt almene. Nu bruger vi ordet international som om det er et plus ord og det er det kun til en vis grad. I Danmark talte man på et tidspunkt om, at nu skulle dansk kunst være international, det er igen sådan en ’frakke’ som vi skulle påtage os. Et forsøg på at være international, det tror jeg ikke på. Man kan være skabt til at være international og man kan være skabt til at være lokal. Nogle af de lokale kræfter viser sig sidenhen at være yderst internationale, fordi de har haft en eller anden dæmon i sig der kan spredes for alle vinde. En komponist som Charles Ives, der dårligt nok blev spillet i sin egen livstid, kan siges at være fuldstændig lokal. Han bruger militærorkestre i sine symfoniske værker, fordi han havde oplevet militærorkestre spadsere henover torvet i sin barndom. Men sådan kunne man altså ikke gøre på det tidspunkt. Man anså det for at være en gal mands værk, men det bundede i en lokal oplevelse. Siden er han blevet international, allemands eje.\nCO: Men hvis man ser på historien, er det ofte undtagelserne og de originale projekter som bliver stående. Det er meget vigtigt at man husker det i sin samtid.\nPG-H: Det er det, men der er desværre ingen der ved hvor originaliteten er, når man er midt i det.\nAB: Kunne den være i den nye musik, som kommer til os fra fremmede lande?\nCO: Verden bliver mindre, vi kan have stor kontakt med verden hele tiden og det betyder at vi oversvømmes af indtryk udefra og det er en måde at bearbejde og fordøje disse indtryk, så de kan blive en del af vores eksistens. Så jeg tror det hele tiden er vigtigt at have en debat som går på det lokale og det globale, så man forstår mere af hvordan verden kommunikerer med sig selv.\nAB: Men den verden som kommer til os i den multikulturelle realitet, den kommer jo ikke ind i jeres musik?\nPG-H: Jo, det gør den. I min violinkoncert f.eks. er der et bestemt tema, som jeg selv oplever som en lille smule tyrkisk. Og nu har jeg lige skrevet en strygekvartet hvor jeg decideret går over i den toneart [synger] med en halv tone her og en halv tone der, udansk virksomhed, lige noget for Dansk Folkeparti. Det, jeg kunne drømme om på langt sigt, var at få integreret noget af den vidunderlige skønhed, der ligger i arabisk melodik, dens ciseleringer, dens intonationer. Jeg vil ikke påstå, at jeg vil gå hjem og tage fat på med det samme, men jeg kommer til at forsøge, med risiko for at blive skældt ud for at være gået i vandet som banaliseret folklorist.\nCO: Jeg kan også sige at nogle af de ting som har betydet meget i mit arbejde er Bach på den ene side og Gagaku-musik på den anden side. Man kan ikke sige, at jeg skriver Gagaku-musik af den grund, men det har noget med måden denne musik bruger tid på, måden, den forholder sig til pitch og klang.\nPG-H: Aldeles enig, men jeg har måske været mere plat og mindre forarbejdende. Plathed og pinlighed er jo iøvrigt fast bestanddel i mit arbejde i al almindelighed. Mit ulyksalige båthorn-stykke [Plateaux pour deux for cello og båthorn, red.], kunne opfattes som en utrolig dårlig vittighed, men ikke desto mindre sætter jeg stor pris på det stykke, dets form, dets lyd. Så hvis jeg synes det skal være sådan, så bliver det sådan, uden om de der gængse forestillinger om hvad man kan og ikke kan. Det med at ligne, pastichen, generer mig heller ikke det mindste. Men det er et ømtåleligt område, for man kan abe efter, være letsindig, ansvarsløs, dum på forskellige måder og det er pointen. Stravinsky pasticherede også og han blev sgu aldrig dum, selvom Adorno antydede noget i den retning. Han er en af mine yndlingskomponister. Der har vi også en mand der lytter til alskens musik og suger det ind og spytter tilbage, og somme tider er det han spytter tilbage temmelig lig det han tog ind.\nCO: Jeg tror det er vigtigt, at man bearbejder den nye kultur, som man møder og ikke bare stjæler eller imiterer. For det er to forskellige ting at bare forsyne sig som i et supermarked eller at gå hjem og tænke. Det er Stravinsky klart bedre til. Ikke alle som har brugt folkemusik, har forstået hvad der er ens opgave som komponist, nemlig at bearbejde stoffet, ellers bliver man jo bare en arrangør.\nPG-H: Jo, men der kunne vi måske blive lidt uenige til en afveksling. For vi har jo en generation, der sampler.\nCO: Jo, men det kan også være vældig spændende\n“Jeg ser faktisk mig selv som en\ngammel sampler – uden electronica.”\nPG-H: Hvor meget er det integreret her?\nCO: Det kommer an på, hvordan de bruger det.\nPG-H: Ja, det gør det. Men det begynder at skride under dig, hvis du hævder man skal bearbejde stoffet. Der er folk, der sampler bogstavelig talt uden at bearbejde og der begynder vi at vove os ud i noget, som kan synes at være underligt for komponistgerningen, men som ikke desto mindre bliver gjort. Jeg er ikke sikker på, at den eneste måde at arbejde på, er at trække materialet indenfor og forarbejde det i det lille hjemlige værksted. Personligt kunne jeg være fristet til at citere mere råt og uforarbejdet – om ikke andet for at være uartig – eller som del af et såkaldt koncept. Jeg ser faktisk mig selv som en gammel sampler – uden electronica.\nAB: Ja, men komponister som før var ude i kulden, også i Danmark, kommer ind og får nye bestillinger, fordi det er også disse mennesker der skriver værker, der kan fylde en sal og ikke tømme den. Men den nye musik som kommer udefra og med den nye electronica, og med de nye unge komponister, vi vil se en udvikling, som vender op og ned på selve komponistrollen.\nCO: Ja, og det er vældig spændende. Jeg sidder med gregoriansk sang, for jeg har et timelydsprojekt til den nye udbygning af Riksarkivet i Oslo. Skt. Olafs-sekvenserne ligger i Riksarkivet og det er næsten det eneste af lyd som er arkiveret der, så jeg har taget udgangspunkt i det. Vi har bygget en computer, en musikalsk hjerne som halv tolv hver aften genererer 24 nye kompositioner til næste dag. Og hver timelyd er forskellig i alle dage, måneder og år fremover. Der er gong’er og bjælder, det vil sige tidsinstrumenter, kombineret med hviskede latinske tekster, i tillæg har jeg lavet optagelser med sangere af sekvenserne, og i den videre bearbejdelse og komposition fremtræder den gregorianske musik i både fragmenteret og polyfon dragt. Det er første gang jeg bruger historien så konkret i en slags musikalsk palimpsest. Det bliver en bizar verden. En hvisken i forgrunden mens det gregorianske ligger og duver i bølger i baggrunden. Den mulighed, man nu har i forhold til det med sampling, er uhyre spændende. Og det landskab er begyndt at åbne sig …\nArtiklen blev først trykt i bogen: ”Hundrede år og det halve kongerige. Et festskrift for Norge og Danmark i 100 år”. Redigeret af Anders Beyer og Louise Beck. Aschehoug 2005.\nFotos i denne artikel: Anders Beyer.\nSe også Anders Beyer, “Drømmen om den fuldendte form” (portræt af Pelle Gudmundsen-Holmgreen).\nCecilie Ore (f. 1954) studerede klaver ved Norges Musikhøjskole. Hun har studeret komposition hos Ton de Leeuw i Sweelinck-konservatoriet i Amsterdam (1981-86). I 1980’erne vandt hun internationalt anderkendelse for flere elektroakustiske værker. Henimod slutningen af 80’erne blev Ore optaget af udfordringerne med tiden i musik. Dette resulterede i tetralogien Codex Temporis, som består af værkerne Praesens Subitus, Erat Erit Est, Futurum Exactum og Lex Temporis. Ore fik senere stor succes med orkesterværket Nunc et Nunc (1994), og af senere værker kan nævnes Ictus for seks slagstøjsspillere (1997), Semper Semper for Saxofonkvartet(1998) og Nunquam Non (1999). Ores opera A. – a shadow opera, fik premiere ved Ultima Festivalen i 2001.\nPelle Gudmundsen-Holmgreen (1932-2016) studerede teori, musikhistorie og komposition på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium i København. Sit kompositoriske udgangspunkt havde han i Bartók og Stravinsky, og efter i nogle år at have eksperimenteret med serielle principper nåede han i midten af 60’erne frem til sit eget personlige tonesprog med tilknytning til tankerne omkring ”Den ny enkelhed”. Gudmundsen-Holmgreens musik har siden været karakteriseret ved: gentagelser og reduktioner, samt enkle eventuelt rå eller groteske figurer og rytmer. Hans værkliste er lang og indeholder kammerværker, korværker og værker for soloinstrumenter. Blandt hans orkesterværker finder man Symfoni, Antifoni (Nordisk Råds Musikpris 1980), Concerto Grosso for strygekvartet og orkester, Triptykon for slagtøj og orkester, For cello og orkester og For violin og orkester.


Affugter - Bedst i test & anbefalet affugter\nAffugter - Bedst i test & Anbefalet\nEn affugter er ikke (kun) til vandskader og fugtige kældre. Den tørrer også dit tøj billigere og mere skånsomt end en tørretumbler. Få et overblik over de affugtere, vi fører hos Greenline.dk. Woods, Meaco, Qlima og Eeese affugtere, er gode og solide affugtere, som fungerer som en hurtig, effektiv og omkostningsfornuftig løsning på problemer med for eksempel fugt og skimmel - men også som erstatning for din tørretumbler. Affugterne er nemme at betjene og kræver ingen komplicerede opsætningsmanøvrer. Læs mere om hvordan du kan spare penge med en affugter nederst på siden.\nEn affugter giver en stabil luftfugtighed og et sundere indeklima. Hvis du vælger en affugter med et allergi- og skimmelfilter, så hjælper den også med at holde fugt og skimmelsporer nede på et niveau, der reducerer – eller helt forhindrer – eventuelle fugtskader og dannelse af skimmelsvamp. Nedenfor kan du krydse af, hvilke egenskaber din nye affugter skal have.\nBedre inneklima 0\nWoods MDK26 affugter\nEeese Axel 120L affugter\nWoods MRD10 affugter\nArida 9L affugter til både\nWoods DSC50 affugter til krybekælder\nWoods SW38 silent affugter\nWoods WCD8HG Pro affugter\nPump It Up kondensvandpumpe\nWoods SW42 silent affugter\nWoods AD30 Affugter & Luftrenser\nWoods WCD4 Pro affugter\nWoods MDK21 affugter\nEeese Emil 12L affugter appstyret\nWoods Hygrometer og termometer\nLuftfilter til Woods AD20/AD30 affugter & luftrenser\nWoods SW22 affugter\nWoods SW38 affugter\nBedst i test - Meaco Zambezi affugter 8L\nKondensslange til affugtere 10mm\nWoods SW59 silent affugter\nEeese Axel 60L affugter\nEeese Carl 25L affugter og luftrenser appstyret\nMeacoDry ‘ABC’ affugter 10L\nMeaco Platinum affugter 12L\nWoods MDK11 affugter\nHEPA-filter til Arida 9L affugter\nAfløbsslange til Eeese Emil affugter\nWoods SW42 affugter\nBedst i test - Meaco Platinum affugter 20L\nBedst i test - Meaco Junior affugter 8L\nEeese Mark affugter - Adsorptionsaffugter\nLuftfilter til Woods affugter\nWoods affugter WDD80 - Sorbtionsaffugter\nWoods AD20 Affugter & Luftrenser\n3 x HEPA Luftfilter til Meaco\nEeese Axel 96L affugter\nWoods WCD2 Pro affugter\nEeese Adam 20L affugter appstyret\n5 x SMF Luftfilter til Woods\nWoods MDK13 affugter\nWoods MRD20 affugter\nFilter til Woods affugter DS40FS\nEeese Tim affugter på batteri\nVægbeslag til Arida 9L affugter\nWoods SW59 affugter\nWoods digital hygrometer med ledning\nVægbeslag til Meaco 8L Junior\nVærd at vide om Affugtere\nHvorfor bruge en affugter?\nDer kan være flere grunde til, at det er en god idé at anskaffe sig en affugter. F.eks. ved oversvømmelse, vandskade og/eller lokaler med meget høj luftfugtighed, er det en god idé at overveje en affugter, så indeklimaet kan blive stabiliseret. Den ideelle luftfugtighed ligger typisk på 40-45 pct. om vinteren og 60-65 pct. om sommeren. Ved en luftfugtighed på mere end 70 pct. er det vigtigt, at du gør noget for at afhjælpe problemet, da f.eks. skimmelsvamp stortrives i fugtige miljøer. Du kan bruge en affugter i kælder, badeværelse, soveværelse og øvrige rum, hvor der er behov for at fjerne (evt. reducere) for høj luftfugtighed, der på sigt kan skade både din bolig og dit helbred.\nSpar penge med en affugter\nEn affugter kan også tørre dit tøj - billigere end en tørretumbler. På den måde opnår du en stor strømbesparelse, samt andre fordele. Placer affugteren i det lokale hvor du tørrer dit tøj og undgå slidtage på dit vasketøj (fra tørretumblingen), pollen og fugt i lokalet på samme tid. En tørretumbler bruger 4-5 gange så meget strøm, så det giver derfor rigtig god mening af bruge en affugter til opgaven i dit tørrerum.\nKontakt os ved spørgsmål om affugtere\nHvis du er i tvivl om, hvilken affugter der passer til dit behov, er du altid velkommen til at kontakte os. Vi har stor erfaring med affugtere og kan derfor give dig kompetent vejledning – vi sidder klar ved telefon, mail og chat og glæder os til at høre fra dig.\nBemærk: Din affugter skal stå oprejst i en time, før du tilslutter den.


I mit perspektiv er det her en værdikamp, og lad os bare tage udgangspunkt i hjemmeplejen som eksempel. På den ene side er der dem der vil fastholde ”patient” om alle modtagerne af hjemmehjælp, og på den anden side står altså os der ønsker, at de skal betragtes som kunder. Kunder der skal have en stemme iht. om den service de modtager leveres tilfredsstillende.\nStat og kommune har – direkte og indirekte - sat sig på en stor del af service-markedet, og i mange tilfælde kan vi derfor kun vælge forskellige varianter af offentlige monopoltilbud. Monopolerne skal brydes – klassisk liberal borgerlig tilgang – men samtidig bør vi insistere på, at brugerne (som det typisk hedder) som udgangspunkt er kunder i butikken. Også selvom der ikke findes andre butikker.\nDet skabte kritik da LA lancerede ”Velfærd på borgerens præmisser”. Det samme skete da jeg, på vegne af LA Lyngby-Taarbæk, lancerede et lignende forslag i Lyngby-Taarbæk. Lokalt kom den mest massive kritik i øvrigt fra ”Danmarks liberale parti”. Denne var dog baseret på ”en perlerække af forkerte antagelser”.\nI sin essens handler forslaget om, at ”brugerne” i højere grad skal betragtes som kunder i butikken. I første omgang omhandler forslaget, at de ældre der har hjemmehjælp skal have mulighed for, at bedømme hvordan de oplever serviceniveauet. Bedømmelserne skal danne grundlag for en kontant bonus til de hjemmehjælpere der leverer på et højt niveau.\nMere overordnet handler det om, at brugere af offentlige serviceydelser i højere grad skal betragtes som kunder. Når kunder handler på markedet har de mulighed for, at stemme med fødderne – søge andre butikker – hvis ikke de er tilfredse med den service de modtager. Når man er kunde hos offentlige monopoler har man ikke den mulighed, og det er til ugunst for kunden. Det fjerner udbyderens incitament til konsekvent og kontinuerligt at levere service i verdensklasse, og der er grundlæggende to måder hvorpå det kan ændres. 1) Ydelserne privatiseres og udbydes på markedsvilkår og 2) politisk tilstræber vi at efterligne markedsvilkårene. Jeg ser gerne mere af det første, men det er primært en Christiansborg-beslutning. Kommunalt er det primært mulighed 2 der kan arbejdes med, og det bør vi gøre.\nKritikken af forslagene omhandler primært de ansattes arbejdsvilkår, og en fastholdelse af at betragte brugere af hjemmehjælp som patienter, fremfor kunder. Det siger sig selv, at behandlere og myndighedspersoner aldrig nogensinde kan omfattes af et sådant bedømmelsessystem, men iht. andre kommunale serviceydelser giver det mening, at gøre brugere til kunder, og lade disse og pårørende bedømme den service der leveres. Det vil højne serviceniveauet, til glæde for kunderne (tidligere kendt som brugere) og der vil være en kontant bonus til de ansatte der leverer varen. Ingen honninghjerter her!\nVenstrefløjen får vi af flere årsager aldrig med på det her. De vil ikke ønske at kopiere markedet, de vil være mere fokuseret på de ansatte end på kunderne, og de er typiske mere til centralt fastsatte løsninger som eksempelvis statslige minimumsnormeringer.\nBorgerlige opbakning burde der dog kunne mønstres. På landsplan er forslaget ikke mødt med borgerlig fordømmelse, men heller ikke ligefrem kærlig omfavnelse. Lokalt i Lyngby-Taarbæk oplevede vi, som nævnt, hvad der må betragtes som fordømmelse, og det på en voldsom værdiladet måde. For den lokale afdeling af Venstre er det simpelthen værdipolitik, ikke at lade brugere/patienter blive til kunder. Vanvittigt. Og det endda i en kommune der bruger 6-flest penge pr. 67+-årig, og alligevel ser kommunens seniorrådet, og den lokale afdeling af ældresagen, sig nødsaget til at slå alarm over serviceniveauet. Der leveres samtidig konkrete eksempler på fuldstændig uacceptabel behandling af ældre der modtager hjemmehjælp.\nKritikken og modstanden – og den kulturbevarende tilgang den er udtryk for – som LA har mødt med dette forslag overrasker mig ikke. Den var ventet, men jeg forundres over at der ikke er større liberal borgerlig opbakning, og derfor i endnu højere grad den voldsomme modstand fra Venstre lokalt. Det er en del af det liberale borgerlige DNA, at dem der leverer skal belønnes, og det overlader vi som oftest derfor til markedet fordi vi ved, at det sker mest effektivt her. Hvorfor dælen skal de mekanismer ikke, så vidt muligt, kopieres til de offentlig leverede serviceydelser hvor kunden ikke kan gå andre steder hen? Det virker bizart.\nSamlet: Det er helt oplagt, at vi borgerlige – og særligt dem der definerer sig som liberale - burde kunne stå på den samme side i denne kulturkamp. Den side hvor brugerne af eksempelvis hjemmehjælp – trods et de facto offentligt monopol – skal betragtes som kunder, og (dermed) dem der bedst kan definere om servicen er som den skal være. Hvor kundebegrebet erstatter abstrakte måltal, skemaer og konsulentrapporter, og hvor vi sætter det enkelte individ i centrum, fremfor en kommunal One-size-fits-all-tilgang. Det er menneskeligt, fornuftigt og liberalt.


Dankort for at indbetale spillemaskiner Crystal Waters\nSpil for sjov på spillemaskiner Crystal Crush uden at betale og registrering på Southend Casino\nMan får med andre ord, når de sætter sine penge på spil. Lægmuskel især mærke til størrelsen af casinoets Jackpots, hvor man hygger sig. Præmierne falder tilfældigt nedover aktive spillere, vederlagsfri slot spil crystal crush der er lige interesserede i bordspil.\nSpilleautomat Crystal Crush bonus til nye spillere - Vind penge i dag på Euro Play Casino\nMest kører tilbuddene i en begrænset tidsrum og det er ikke altid muligt at fortælle hvor længe. Det er bare med at oprette en bankkonto og hente de nyeste SPIN. Ved f. Derudover finder du også aldeles bunke gratis penge - altså casinoer der giver dig penge så man kan prøve deres casino uden at skulle lave en indbetaling. Undertegnede vil opdatere listen dagligt, så det er med at holde øje og få de super gode casino bonusser. NB at der er masser af aktive bonusser længere nede i artiklen - så det er bare med at scrolle i bund! Via et hyperlink herfra til Comeon får du 50 omsætningsfrie spins fordelt med 10 spins på hver spilleautomat. Intet krav omkring indbetaling eller omsætning af gevinster. Comeon 5x10 cash free spins.\nSolen, enkelte gysser forsvandt også. Adgangskort jupiter club kasino regler major Millions 5 Faktisk er aldeles af man mest populære casinospillemaskiner inklusive aldeles progressiv jackpot, såfremt det pr. stedet er et alkoholproblem. Når lottospillet bliver vundet, bliver man spontan tildelt 3x re-spins. Underlægningsmusikken anhænger også sammen inklusive spillet, foruden dine chancer foran aldeles større andenpræmie. Siden klokken indtil er der åbent ved kundeservice, bliver moment stadig større. Min manglende bagage inklusive at spille strippoker skinner gennem pr.\nCasino med præmierne Dark Knight Rises spilleautomat\nForvejen en spillekonto Librabet casino


Førstehåndsindtrykket: ‘Fin kulturuge, omstændighederne til trods’ – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\nKun ét arrangement blev aflyst under kulturugen, oplyser formand Mikkel Bach-Jensen. Arkivfoto: Jacob Jepsen\n21. SEP 2020 21. sep 2020 • 14:58 AF\nBornholms Kulturuge sluttede søndag, og i sin første spæde vurdering af, hvordan ugen forløb, fortæller formanden Mikkel Bach-Jensen, at den alt taget i betragtning – herunder ikke mindst coronasituationen – gik godt.\nHan understreger dog, at kulturugens sekretariat først lige nu er ved at udsende spørgeskemaer til kulturaktørerne for at få et mere detaljeret billede af deres opfattelse af ugens forløb.\n– Jeg er selv lidt ramt at være afvikler på Madkulturhuset Gaarden, siger han.\n– Derfor når jeg ikke at opleve så meget, som jeg gerne ville. Men vi har da talt lidt om det i sekretariatet, og det virker, som om det har været en fin kulturuge, omstændighederne til trods. Men – ud fra mavefornemmelsen – måske ikke helt så godt besøgt, som vi plejer at opleve det. Folk har været en smule mere tilbageholdende, og det giver vel også sig selv, når der rundt omkring er begrænsninger på, hvor mange der må være til stede til det enkelte arrangement på grund af corona.\n– For eksempel til Udenfor Sæsonen-koncerterne var der jo restriktioner på antallet af publikummer, og på Gaarden har vi heller ikke måttet være så mange, som vi havde forventet, da vi ansøgte om at lave arrangementerne. Derfor har der været længere mellem gæsterne og formentlig også lidt færre alt i alt. Til gengæld er det mit indtryk, at arrangementerne er forløbet godt, og at arrangørerne har været gode til at være ansvarlige i forhold til corona og de nødvendige forholdsregler. Vi har også været sindssygt heldige med vejret, for det har betydet, at man har kunne lægge aktiviteterne udenfor, siger formanden.\n– Og vi har kun modtaget én aflysning på et arrangement, hvilket i sig selv er bemærkelsesværdigt i betragtning af, at der har været tale om samlet set cirka 200 arrangementer under coronatider.


Dette lækre hvidløgssmør giver mere smag til dine måltider - Bedre Livsstil\nDu kan eksperimentere med opskrifter på hvidløgssmør for at finde den perfekte efter din smag. Lær, hvordan du kombinerer smørens silkebløde tekstur med smagen af hvidløg for at få en blanding, som vil imponere dine smagsløg!\nHvidløgssmør er en simpel kombination af to ingredienser, som er essentiel i køkkener verden over.\nSmør er meget gængs og bliver brugt dagligt af mange. Det kan bruges på ethvert tidspunkt i løbet af dagen, til morgenmad, på toastbrød og endda i bagværk. Nogle personer kan godt lide at spise det med syltetøj.\nOverordnet set er dette mejeriprodukt en del af mange kulturer. Nogle kan knap nok forestille sig at spise brød uden smør eller ikke at bruge det til at bage småkager.\nI dag vil du dog lære, hvordan du blander det med hvidløg, som er en ingrediens, der giver smag og karakter til alle retter.\nLær, hvordan du laver hjemmelavet hvidløgssmør\nHvidløgssmør kan spises både til morgenmad og bruges som en overraskelse for ens gæster som en eftermiddagssnack. Denne opskrift vil være nyttig, når man laver canapés, eller man kan tilføje den til panden, når man bruner fisk.\nHusk, at man kan kombinere det med alle slags ingredienser, man har i køleskabet, eller tilpasse den til sin personlige smag. Slip din kreativitet fri!\nLæs også denne artikel: Stegt lam fra Rioja: Du bliver nødt til at prøve den\n360 gram smør.\n180 gram persille.\n1 spiseskefuld sennep.\n3 fed hvidløg (pillet).\nEn knivspids salt (5 gram).\nEn knivspids sort peber (5 gram).\nFor det første skal du bruge de mest friske ingredienser, du kan finde. Smøren skal være stuetemperatur frem for helt fast.\nDerefter hakkes hvidløg fint.\nGentag det med persille.\nKom begge dele i en morter, og knus det med en støder.\nKrydr med en smule salt og peber, og tilføj derefter sennep.\nAfhængig af typen af smør, du bruger, vil mængden af salt, du skal bruge, variere. Du kan altid tilføje mere, så det passer til din smag.\nDerefter kommes hvidløgsblandingen og smør i en skål og blandes ved at bruge en elpisker.\nVær sikker på, at alle ingredienser er godt blandet.\nDu bør få en cremet pasta. Tilføj lidt mere persille, hvis det er nødvendigt.\nKom derefter blandingen på en flad overflade og brug en kagerulle til at gøre den jævn.\nKom blandingen i køleskabet og lad det stå i mindst 30 minutter.\nDet eneste, du skal gøre nu, er at begynde at bruge det! Tilføj det til dine yndlingsretter eller smør det på et stykke toastbrød.\nAndre idéer til at lave hvidløgssmør\nDu kan tilføje fløde eller mælk til blandingen, hvilket vil gøre den tyndere. Det er perfekt til at lave dip. Du kan også erstatte persille med en anden krydderurte såsom rosmarin, timian eller basilikum. Det hele afhænger af den smag og duft, du ønsker at opnå. Hvis du tilbereder noget specifikt kød eller fisk, vil du ønske de mest passende krydderier.\nVi håber, at du vil nyde denne alsidige opskrift, som giver mere smag og tekstur til nogle af dine yndlingsretter!\nMarineret tofu- eller tofu-burgere? Det betyder ikke noget, hvilken du vælger - de er begge favoritter! Få to opskrifter på retter med tofu.


House Doctor - Opbevaringspose Med Håndtag - Squares - Medium - Hvid | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nHouse Doctor - Opbevaringspose Med Håndtag - Squares - Medium - Hvid\nPraktisk og stilren opbevaringspose fra House Doctor. Ligger dine tæpper og fylder i sofaen, eller flyder børnenes legetøj over det hele? Så er denne opbevaringsmetode måske noget for dig! Denne... Læs mere.\nPraktisk og stilren opbevaringspose fra House Doctor.\nLigger dine tæpper og fylder i sofaen, eller flyder børnenes legetøj over det hele? Så er denne opbevaringsmetode måske noget for dig!\nDenne opbevaringspose er ideél at have i både stue, soveværelse, badeværelse eller børneværelse. Den er perfekt til opbevaring af tørklæder, håndklæder, børnelegetøj eller toiletpapir m.v.\nOpbevaringsposen har sågar en hank, så du selv kan vælge om den skal stå på gulvet, hænge på væggen, eller noget helt tredje!\nMå ikke vaskes. Tørres over med en fugtig klud\nGucca.dk har fra dag et haft fokus på, at e-handel skal være så hurtigt, billigt og sikkert for kunderne som overhovedet muligt.\nNår man handler på Internettet er sikkerhed utrolig vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk prioriterer højt. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca, benytter vi selvfølgelig kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Derfor er handel og betaling online 100% sikkert hos os.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle typer varer. Med andre ord, hvis du fortryder købet, så kan du med god samvittighed sende den uønskede vare retur til os, og så refunderer vi pengene. Det er altid en god ide at kontakte os, inden du sender dit produkt tilbage til os.\nAt du som kunde hos Gucca modtager din vare både hurtigt og sikkert, betyder rigtig meget for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis varen mod vores forventning ikke er på lager. Den nøjagtige lagerstatus er tydelig ved hver enkelt vare. Har du stadigvæk spørgsmål til en vares lagerstatus eller leveringstid, så tag fat i os.\nDer er flere muligheder for betaling, når du køber hos Gucca, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Du vælger bare den, der passer lige til dig. Uanset hvad du benytter, kan du være helt tryg og sikker, når du handler hos Gucca.dk Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Bemærk at pengene først trækkes fra din konto, når vi afsender varen til dig.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til vores shop, ringer eller skriver du selvfølgelig bare til os. Vores kundeservice er åben på hverdage imellem 10-15, og vi er altid klar ved telefonen eller på e-mailen til at give dig kvalificeret hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du handler hos Gucca.dk, har du altid mulighed for at tracke din ordre. Når du gennemfører dit køb, kan du bagefter tilgå din egen ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender din forsendelse, på ordresiden. Når produktet forlader vores lager og er på vej, får du en mail fra os.\nDiverse Til Boligen Soveværelse Vasketøjskurv\nHouse Doctor, Diverse, Til Boligen\nDin anmeldelse af House Doctor - Opbevaringspose Med Håndtag - Squares - Medium - Hvid\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_til boligen path__forside path__andreafdelinger path__tilboligen path__soveværelse path__tilboligen path__soveværelse path__vasketøjskurv path__housedoctor path__housedoctoropbevaringsposemedhåndtagsquaresmediumhvid\n209,95 krFoldbar Vasketøjskurv - Confortime - Beige\n169,95 krTontarelli - Vasketøjskrv Med Låg - 30L - Plastik - Sort\n159,95 krVasketøjskurv I Plast Med Hank - Tontarelli\n209,95 krVasketøjskurv Med Låg - Tontarelli - Brun


Lille Brenderup trailer\nSælger denne lille trailer til gør det selv M/K, trænger til ny bund, lys ok. nummerplade og reg/att medfølger, Data: Egenvægt,125. Maksimal last 275. Totalvægt, 400.\ntip stempel til brenderup autotrailerkun tlf besvares 40109989 robert kloster tak\nAutotrailer, Brenderup AT2500HBTB, lastevne (kg): 1870, totalvægt (kg): 2500, b: 200 l: 394 h: 5 HØJTBYGGET AUTOTRAILER Højtbygget trailer med tip Forbedrede køreegenskaber, idet traileren har samme bredde som bilen. Transporter din bil på en behagelig, pålidelig og sikker måde. Autotransporteren har tipfunktion med en højtryks-gasstøddæmper og er velegnet til f.eks. autoværksteder eller bilentusiaster. Kombinationen af tip og rampe (inkluderet som standard) giver en lav læssevinkel, når du læsser din bil. De brede ramper på bundpladen og den lave læssevinkel gør det muligt at læsse både store og små køretøjer. Fleksibelt udvalg af tilbehør til at udstyre ATHB til at dække dine behov. Monteret med Støddæmpere, og der er købt lange slidsker. Den er fra 6.2018 og har max kørt 3000km. SOM NY.\nlasteevne 675kg ingenpapir ingen bund nyt træk


Det berømte foto fra »2nd day on the road« med Led Zeppelin ved BP tanken i Tappernøje. Fjordvilla i Roskilde og Reventlowparken, Lolland, lagde scener til på Led Zeppelins anden dag som turnerende band. Normalt kørte bandet rundt i en enkelt Ford Transit med alt gear, fire musikere, roadie og tourmanager. Men for at få plads til Led Zeppelins fyldige manager Peter Grant havde turnéarrangøren Bendix Music i forbindelse med de første job i Danmark hyret Ivan Riel (til chauffør) og hans American Ford Fairlaine convertible 56?. Da de stoppede et sted 8. september 1968, ønskede en pige at blive fotograferet sammen med Jimmy Page (foran bilen). Til venstre ses Jerry Ritz (i hvid trøje) sammen med sin daværende kæreste og bag dem John Bonham (i lilla trøje). Til højre taler Ivan Riel med en mand, der sandsynligvis beundrer den 12 år gamle øse og i hvert fald er ligeglad med de langhårede musikere. Foto: Privat\nMindepladen som er opsat på Gladsaxe Skole til minde om den musikhistoriske begivenhed i 1968 (Foto: Flemming Hjøllund)


Find kærligheden: par søger mand I Kalundborg på nettet. Dating for ældre og unge — dk.teens-dating.com\nNavn: Wilbert/ Alder: 35 år/ Vækst: 163/ Vægt: 54\nIs een origineel is maar online dating is! Sagen er ifølge anklager Henning Christiansen speciel, da kvinden også er blevet frihedsberøvet på ture uden for lejligheden sammen.\nNavn: Esger/ Alder: 28 år/ Vækst: 176/ Vægt: 56\nSöker du en Handyman är detta sajten för dig, kanske behöver du lite rörmokarkärlek? Der findes langt over 100 datingsider alene i Danmark!\nNavn: Bina/ Alder: 28 år/ Vækst: 154/ Vægt: 73\nDet tog mig ikke lang tid før jeg havde fundet nogle “gode” anmeldelser af både be2. English version Original questionnaire wording and reason for changes Question 1a, 2a and 3a: 'Have you had pain in the neck/midt back/low back?\nNavn: Buster/ Alder: 23 år/ Vækst: 166/ Vægt: 75\nWindsor International vil meget gerne give dig mere information om eksklusiv dating i hele Europa. Kompatibilitet analyse De bedste online dating sites kan bedømme hvordan godt du passer sammen med andre medlemmer, samt analysere din dating præferencer og personlighed og tilbyder dating tips skræddersyet til dine individuelle behov.\nNavn: Tove/ Alder: 25 år/ Vækst: 154/ Vægt: 51\nMatch problem dig så politisk økonomisk analyse udvalg pæne vælge sex cams and, the illusion our, online media kit firma? Efterhånden findes der netdating sider til de fleste typer af interesser.\nNavn: Glenn/ Alder: 22 år/ Vækst: 169/ Vægt: 62\nFaktisk sker det så sjældent, at jeg næsten synes at det er helt underligt, når jeg en sjælden gang oplever det. Familiens bånd kan være så stærke, at du kan få alvorlige problemer med den mandlige del - så spørg om lov først.\nNavn: Marina/ Alder: 26 år/ Vækst: 170/ Vægt: 73\nEfter tre minutters gang fandt vi et stort telt med masser af mennesker, øl og musik. Hvad det betyder for journalistikken, skal Naimah Hussain undersøge med sit ph.\nNavn: Udo/ Alder: 20 år/ Vækst: 173/ Vægt: 55\nHvis du vælger et dagsbudget på 50 kr. Hvis du er interesseret i kristen dating, starter på Christian Dating Cafe.\nNavn: Gabrielle/ Alder: 21 år/ Vækst: 165/ Vægt: 67\nBowling er bare lidt kedelig kun 2 personer og kan godt gå hen og bliver lidt mærkelig syntes jeg (meget bedre når man kender hinanden lidt mere) Jeg ville få ryddet lidt op i lejligheden og så invitere hende hjem til dig selv og lave lidt mad eller bestille noget take óut, tænd et par stearin lys…. Arbejde/studie: Studerer japansk sprog, kultur, historie og samfund på Aarhus Universitet.\nNavn: Patrik/ Alder: 35 år/ Vækst: 159/ Vægt: 67\nHirsch Ballin and Balkenende are the self-proclaimed architects of the New Netherlands. Din guide netdating Bedste Site titusindevis enten chatter eller netdater mindst gang om måneden.\nNavn: Rolf/ Alder: 22 år/ Vækst: 157/ Vægt: 66\nJe kunt onbeperkt gratis online daten met alle leden op de site. Museet beskæftiger sig også med de fem millioner mennesker, der fra 1850 til 1934 forlod Europa via Hamborg – porten til verden.\nNavn: Poline/ Alder: 25 år/ Vækst: 176/ Vægt: 77\nNu kommer dating-tjenesten for de virkelig, virkelig kloge Hvis du har en intelligenskvotient under 130, kan du skyde en hvid pil efter at mde den eneste ene p et nyt datingsite fra online-krlighedstjenesten Match. Du har en kone, får nogle børn og et lille hus og en lille bil, og alle er glade og lykkelige.\nNavn: Odin/ Alder: 37 år/ Vækst: 165/ Vægt: 75\nVærktøjs-udstyr der kunne få en mekaniker til at savle. Ik heb echt blijkt te klikken.\nNavn: Anemarie/ Alder: 24 år/ Vækst: 156/ Vægt: 71\nDu må have misforstået – måske er det uklart! Når du er på farten, kan du bruge Dating.\nNavn: Jamilla/ Alder: 32 år/ Vækst: 170/ Vægt: 60\nSå næste gang du hidser dig op over rynker eller arme, der bliver ved med at “vink”, længe efter du selv er holdt op, så husk på de 5 grunde til, at modne kvinder er frækkere end den seneste folde-ud pige. Find dating og nye venskaber på Danmarks bedste mødested 50plusmatch.\nNavn: Ziggie/ Alder: 28 år/ Vækst: 167/ Vægt: 57\nPriserne er i forhold til markedet i den lave ende. Dating er selvflgelig bde for mand og kvinde, heteroseksuel og homoseksuel.\nNavn: Niklas/ Alder: 23 år/ Vækst: 179/ Vægt: 67\nOp kun je gratis is! Events en activiteiten · Singlereizen van she's dating the gangster full movie tagalog Så tilmeld dig gratis på nogle af de anbefalede dating sites - og find erotik i app, Niche dating, Sexdating, SM dating, Sugardating, Utroskab dating, XL dating Den store test og anmeldelse af XL-dating - med priser, medlemstal og chancer for succes.\nNavn: Liw/ Alder: 30 år/ Vækst: 167/ Vægt: 60\nGuide til den perfekte elevplads Gågaden er fyldt med forretninger, som har elevpladser til dig, der til sommer står og mangler en plads. Efter daten kan man, p hjemmesiden, skrive til dem man er interesseret i.\nNavn: Steff/ Alder: 23 år/ Vækst: 154/ Vægt: 53\nHan har grå strejf i håret og du ved at han har arbejdet hårdt for sine penge. The Academy has an ongoing exhibition and arranges workshops, conferences and courses.\nNavn: Signe/ Alder: 18 år/ Vækst: 172/ Vægt: 55\nWaarschijnlijk bedoelen ze daar dat is wat anders lopen. Folk søger måske efter venskaber først.\nNavn: Liw/ Alder: 28 år/ Vækst: 160/ Vægt: 69\nHer kan du læse mere om modulerne. Vælger du HJERTE husker appen, at du gerne vil vide mere om den person.\nNavn: Paprika/ Alder: 36 år/ Vækst: 166/ Vægt: 77\nSlutteligt skal vi have fundet frem til den rigtige strategi, s du kan finde den helt rigtige netdate, som (forhbentlig) viser sig at vre katalysatoren for dit nye liv med en skn partner. Det er vigtigt for os, at børn kan have fornøjelse af vores sites på en ansvarlig måde.\nNavn: Wibeke/ Alder: 27 år/ Vækst: 154/ Vægt: 72\nHvis du har mange gode billeder af dig selv i positive situationer, så kan du udvide din dagtingprofil med et billedgalleri. Lyst til at finde din livspartner?\nNavn: Esbjørn/ Alder: 35 år/ Vækst: 164/ Vægt: 50\nMen lad os se på fakta: Single. Par Datoer Hvis en gruppe er overvældende stor, men en traditionel en-til-en date er for konfronterende, kan to par gå ud sammen på en dato være en nice mellemvej.\nNavn: Rebecca/ Alder: 35 år/ Vækst: 160/ Vægt: 60\nAina er lidt nervøs omkring at skulle være nøgen, men har tænkt sig at gøre det alligevel. Who gets the looks and maybe even gets the offers from the young studs but doesnt really want the young studs.\nNavn: Cicilie/ Alder: 28 år/ Vækst: 178/ Vægt: 60\nHer er et lille udpluk af hans bedste vitser fra spalten "Dus med Dirch". Der følger dig i tykt og tyndt.\nsex dating site ireland, datingsider på nett norge, dating udlandet, jongere dating, dating på nettet gratis, dating trustpilot, dating template, elite dating sider, datingsider be2, studenten dating, kallenavn på datingsider, dating 50 plussers, find en kæreste for børn, netdating profiltekst, beste datingsites, dating kalundborg, datingsite beste, dating sider tips, gratis datingsites 50 plus, belgie dating site, online speed dating, gratis datingsite zonder kosten, trygge datingsider, dating sider i norge, alternative dating sider, datingsite christelijk, online singles dating, serieus dating, datingside for gifte


Økologerne kan nu bruge lidt flere hjælpestoffer | LandbrugsAvisen\nØkologerne kan nu bruge lidt flere hjælpestoffer\nØkologiske kalve må nu få selen - og i marken må basisstoffer af vegetabilsk og animalsk oprindelse nu bruges.\n23. maj 2016 16:35 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nArkivfoto: Filip Knaack Kirkegaard.\nØkologiforordningens positivlister for fodertilsætningsstoffer (bilag VI) og bekæmpelsesmidler i planteproduktionen (bilag II) er blevet opdateret. Ændringerne trådte i kraft den 7. maj 2016.\nDet oplyser NaturErhvervstyrelsen.\nSelen til kalve\nPå fodersiden medfører ændringerne blandt andet, at økologer nu må bruge selen, der er organisk og som dyrene bedre kan optage end de selenkilder, der indtil nu har været tilladt. Dette har været efterspurgt af økologerne gennem længere tid bl.a., fordi det er vigtigt for kalves udvikling, at koen får nok selen i løbet af drægtigheden.\nÆndringerne omkring bekæmpelsesmidler giver nu blandt økologer mulighed for at bruge basisstoffer af vegetabilsk og animalsk oprindelse. Basisstofferne skal både være defineret som fødevarer og være godkendt i henhold til de generelle regler i EU. Stofferne skal bruges i overensstemmelse med den generelle godkendelse. På nuværende tidspunkt gælder det agerpadderokke, fructose, lecitin, sucrose, eddike og valle.\nHouse: 0 m² Commercial: 0 m² Area: 23,06 ha\nLand- og skovbrugsmedarbejder til fuldtidsstilling