Moesgård Museum Unesco Materialesamlingerne - Sri Lanka SRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET - PDF\nMoesgård Museum Unesco Materialesamlingerne - Sri Lanka SRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET\nDownload "Moesgård Museum Unesco Materialesamlingerne - Sri Lanka SRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET"\n1 SRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET Indsamlet Etablering Sibba Einarsdóttir og Ingeborg Ebbesen i Seneste opdatering: Juni 2015 Hent den aktuelle tekstsamling på: unescosamlingerne.dk Introduktion... 2 Generel tekst (1993)... 6 Fakta om Sri Lanka Religion og samfund (1993) Sociale grupperinger Kort over Sri Lanka Genstandsliste Billedserie om religion i Sri Lanka AV-materialer Buddhistisk munkedragt Side 1 af 74 - Indhold\n2 Introduktion Genstandene og baggrundsmaterialet til denne samling er i det væsentlige indsamlet i Kandy-området i årene Jeg var i denne periode bosat i Kandy med min familie, idet min mand, Knud Ebbesen, var ansat som UNESCO-rådgiver for Sri Lanka Broadcasting Corporation (Mahaweli Community Radio). Forud for dette ophold havde vi i vinteren opholdt os nogle måneder i landsbyen Wellaboda på Sri Lankas vestkyst, lidt nord for Galle, hvor vi indsamlede materiale til radioudsendelser, undervisningsmateriale med mere. Enkelte elementer i det bredere dækkende baggrundsmateriale i samlingen stammer fra dette ophold. Vores tilværelse i Kandy formede sig i det daglige som vore lokale naboers i et middelklassemiljø i en provinsby. Vores to yngste børn gik i lokal børnehave og skole (sidstnævnte dog med klasser med engelsk som undervisningssprog). Vores hus havde samme faciliteter som naboernes, som f.eks. et køkken med åbent ildsted og med lergryder til Sri Lankansk mad og et "pantry" med flaskegas/el til europæisk madlavning. Det er altså ikke et forskningsprojekt med et afgrænset område eller etnografisk feltarbejde i traditionel forstand, der ligger til grund for samlingen, men kravet om at fungere, udføre et arbejde i en anden kultur. Det er en spændende udfordring at forsøge at leve sig ind i en fremmed kultur. Man tvinges til at sætte spørgsmålstegn ved ydre ting, arbejdsprocesser, begreber og sammenhænge, som man tidligere ikke forestillede sig kunne være anderledes. Og det er en proces, der aldrig bliver færdig: Man opdager hele tiden nye sammenhænge og nye aspekter. Man vil derfor også hele tiden kunne stille kritiske spørgsmål til materialet, såvel udvalget af genstande, forklaringen til dem og til baggrundsmaterialet. Jeg har med genstandene søgt at levendegøre "almindelige" menneskers livsvilkår i et samfund, der er dybt traditionsbundet, men samtidig udsat for en stærk indflydelse udefra. Befolkningen er gennemgående meget veluddannet og velorienteret. Udbudet af aviser og tidsskrifter på sinhalesisk, tamilsk og engelsk er meget stort. Så godt som alle har daglig adgang til radio, og også TV er meget udbredt. Selv i fjernereliggende landsbyer uden el-forsyning vil der næsten altid være en familie eller butik, der har anskaffet et batteridrevet TV. I begge medier er der valgmuligheder mellem statsdrevne og private stationer. TV-stationernes amerikanske B-film og sæbeoperaer (Dollars!) samt reklamer, der henvender sig til et købedygtigt publikum i byerne, står i grel modsætning til de faktiske livsvilkår i landsbyerne. Også på det materielle område er der sket en enorm udvikling i de senere år. Et materiale som plastik og nylon har vundet indpas i den lokale produktion og afløser tidligere tiders naturprodukter. Den liberale økonomiske politik gennem de sidste Side 2 af 74 - Introduktion\n3 femten år har betydet, at billige industrivarer fra andre tredje verdens lande kan købes på landsbymarkedet, f.eks. kinesiske emaljevarer. Dyre importerede luksusartikler, der kun kan erhverves af de få rige, frister i byernes udstillingsvinduer. Trafikpropper er blevet et stort problem i byerne til trods for at en brugt mellemklassebil let koster fem års løn for en højt ansat embedsmand. Genstandene i samlingen er overvejende fra Kandy, mens udvælgelsen af hvad der skulle indsamles og baggrundsmaterialet er fra en sinhalesisk landsby, Konakanagala, ca. 15 km fra Kandy. De fleste af genstandene bruges af alle befolkningsgrupper. Dog vil f.eks. plastiktallerkener i højere sociale lag være erstattet af porcelæn etc. Der er enkelte ting, specielt i den del af samlingen, der har med religion at gøre, som hører til en bestemt etnisk gruppe. Hvis genstandene skal bruges f.eks. i forbindelse med en temauge om tamilske flygtninge, vil jeg foreslå, at man benytter baggrundsmaterialet med en vis omtanke og lader tingene selv fortælle, eller lader implicerede tamiler fortælle om tingene. Den etniske konflikt Man kan ikke beskæftige sig seriøst med Sri Lanka i dag uden at tage den etniske konflikt i betragtning. Den hænger uløseligt sammen med det politiske spil, og det er en meget kompliceret affære. De vestlige mediers billede er generelt meget forenklet og er med til at skabe myter, der hverken forklarer hvad eller hvorfor endsige medvirker til en løsning af problemet. Der er utallige grupperinger i det Sri Lankanske samfund, delt op efter etniske, religiøse, sproglige og kastemæssige kriterier (se Eric Meyers oversigt i materialemappen). Dertil kommer så, at den økonomiske udvikling har skabt nye magthavere og uddybet skellet mellem rig og fattig. Befolkningstilvæksten har gjort kampen om fordelingen af goderne mere barsk siden selvstændigheden, hvor befolkningstallet var på 6,7 millioner mod nu over 17 millioner. Hvad angår baggrunden for konflikten og den politiske udvikling op til efteråret 1989, vil jeg henvise til min bog "Den Blodige Fred". Det anarki, som var skabt af JVP's terror og truede landets eksistens i efteråret 1989, blev bragt til ophør med tilfangetagelsen og drabene på JVP-lederne i november samme år. "Oprydningen" fortsatte med meget brutale metoder, og Sri Lankas omdømme med hensyn til overholdelse af menneskerettigheder led alvorlig skade. Der er dog på det punkt sket en absolut forbedring (se artikel i DANIDA's tidsskrift "Udvikling", juni 1993). Men man er tilsyneladende ikke nået et skridt nærmere en holdbar løsning på den etniske konflikt. I den nordlige del af landet kæmper LTTE (Liberation Tigers of Tamil Eelam, "Tigrene") stadig en desperat kamp for en selvstændig tamilsk stat. Enhver Side 3 af 74 - Introduktion\n4 opposition mod bevægelsen fra mere moderate tamiler opfattes som forræderi og har ført til mord på folkevalgte politikere, udryddelse af rivaliserende grupper og enkeltpersoner. LTTE har i realiteten overtaget magten og administrationen i Jaffnaområdet og opkræver høje skatter for at skaffe penge til den videre krigsførelse mod regeringen, og ganske unge mennesker presses til at gå ind i bevægelsen. Samtidig forsøger den Sri Lankanske regeringshær, der overvejende består af sinhalesere, at knuse "terroristerne" bl.a. ved gentagne bombardementer af den tætbefolkede Jaffna-halvø. Desuden har regeringen inden for de sidste par år indført en effektiv blokade af alt, der kan bruges til Tigrenes krigsførelse. Det har ført til en katastrofal mangel på næsten alt fra brændstof og mad til medicin. Tusindvis af tamiler er flygtet fra de fortvivlende forhold i Jaffna af frygt for hærens bombardementer og Tigrenes terror og lever i elendige flygtningelejre eller blandt sinhalesere i den sydlige del af landet, hvor de føler sig uvelkomne og utrygge, bange for, at en progrom som den i 1983 kan gentage sig. Det er vanskeligt at bedømme, hvor stor opbakning LTTE reelt har i den tamilske befolkning i dag. Men mange er så usikre og frustrerede over situationen, at de klynger sig til et romantisk idealbillede af Tigrene som frihedshelte og lukker øjnene for de klare fascistiske træk hos LTTE. Tamilske flygtninge i Danmark er alle mærkede på sjælen af den etniske konflikt. Mange har personligt været udsat for vold fra myndighedernes eller LTTE's side, mange har lidt personlige tab, og mange lever i uvished om deres slægtninges skæbne. Det er derfor meget vanskeligt at diskutere de politiske forhold i Sri Lanka med dem på et neutralt grundlag. Et neutralt grundlag eksisterer så at sige ikke i den situation. Samlingens opbygning 1. Generel tekst Kanda Uda Rata, - Kandy kongedømmets historie og betydning. Kandy kongedømmet opfattes som en fortsættelse af de sinhalesisk, buddhistiske kongedømmer fra landets storhedstid. Det statiske liv har betydet en bevarelse af kulturelle værdier. Kandy by, "Maha Nuwara", er fra gammel tid et religiøst og kulturelt center og en moderne provinshovedstad. Tamilsk kultur har gennem hele det sinhalesiske kongedømmes historie i større eller mindre grad haft indflydelse på kulturen i højlandet, hvorimod den europæiske indflydelse er af relativ ny dato. 2. Generel tekst Religion og samfund (Oversættelse af afsnit af Weeramunda og John Anderson fra "Sri Lanka, Insight Guides", Hongkong 1983.) Side 4 af 74 - Introduktion\n5 Det Sri Lankanske samfund beskrives som en etnisk og religiøs mosaik og smeltedigel. De vigtigste befolkningsgrupper beskrives, idet der lægges vægt på religionen og dens betydning for den etniske bevidsthed. 3. Etnografika Samling af genstande fordelt på kategorierne: Husholdning, religion & ritualer, tekstiler og beklædning, smykker, personlig hygiejne, stimulerende midler, markedet, legetøj m.m. med tekstforklaring til hver enkelt genstand. 5. Billedserie om religion 1-20: Buddhismen i Sri Lanka 21-29: Tandtemplet i Kandy. Kandy Perahera 30-37: Guder og dæmoner i buddhismen 38-48: Djæveldans 49-58: Hinduisme og hinduer 59-61: Islam 62-68: Den kristne kirke 69-86: Kataragama 87-92: Adams Peak 6. Lånermappe med - Samlingstekst - Genstandsliste - Billed-cd og billedtekster - Oversigt over AV-materiale - Lyd-cd og film-dvd - Uddybende artikler Side 5 af 74 - Introduktion\n6 Generel tekst (1993) Kanda Uda Rata - Kandy: kongedømmets historie og betydning Kandy er Sri Lankas tredjestørste by med ca indbyggere. Den er administrativt centrum for Kandy-distriktet og er et vigtigt handelscentrum og trafikknudepunkt. Der er også flere store skoler og uddannelsesinstitutioner i og omkring byen. Byen ligger i Sri Lankas centrale højland i ca. 500 meters højde, hvor landets største flod, Mahaweli Ganga, slår et skarpt knæk og dermed danner en naturlig afgrænsning og beskyttelse af byen. Kandy var hovedstad, politisk og religiøst centrum, i det sidste sinhalesiske kongedømme, som gik til grunde ved briternes erobring i Byen var på det tidspunkt nærmest en landsby, men altså med vigtige funktioner i forbindelse med kongeresidensen. Kandy har imidlertid også efter kongedømmets fald bevaret sin kulturelle og religiøse betydning, ikke mindst fordi den er hjemsted for buddhisternes største helligdom, tandtemplet med dertilhørende indflydelsesrige munkeklostre. Byens sinhalesiske navn er da også Maha Nuwara, "Den store by". Navnet Kandy er egentlig en forkortelse og europæisering af det sinhalesiske Kanda Uda Rata, "Riget oppe i bjergene", og er altså en betegnelse for hele Kandykongedømmet. Grænserne for dette rige er noget flydende, og de historiske og politiske forhold usikre. Men i den sinhalesiske befolkning opfattes Kandykongedømmet som en videreførelse af de sinhalesisk-buddhistiske kongedømmer fra landets storhedstid. Lansbysamfundene i det vanskeligt tilgængelige bjergland har gennem århundreder fået lov til at leve deres eget liv, ret upåvirket af de politiske omvæltninger, og her har de traditionelle værdier overlevet helt op til vore dage. Der har siden sinhalesernes indvandring i landet omkring år 500 f. Kr. eksisteret flere kongedømmer side om side. Det største og mest betydningsfulde var det rige, der opstod omkring Anuradhapura i det nordvestlige Sri Lanka omkring år 300 f. Kr. Det materielle grundlag for dette store kulturrige var sindrige og vidt udbyggede kunstvandningsanlæg, som gjorde det muligt at dyrke ris til at brødføde en millionbefolkning. Dette meget avancerede kunstvandingssystem har kun været muligt under en effektiv og centraliseret administration i form af en stærk kongemagt. Det geografiske område for Anuradhapurariget bliver derfor også på sinhalesisk kaldet Rajarata, "Kongelandet". Det åndelige grundlag for denne kultur var buddhismen, som via munke, udsendt af den indiske kejser Asoka, kom til Sri Lanka i begyndelsen af Anuradhapuras storhedstid. Ifølge den sinhalesiske krønike Mahavamsa, opfattes Sri Lanka som det udvalgte land, hvor Buddhas rene lære skal bevares. På et meget tidligt tidspunkt kom også et af buddhismens største relikvier, Buddhas tand til Sri Lanka. Den konge, Side 6 af 74 - Generel tekst\n7 der havde dette kostelige relikvie i sin varetægt, havde også ret til at regere hele landet. Tandens tempel og kongens palads hørte uløseligt sammen. Den nordligste del af landet har formodentlig siden den sinhalesiske indvandring været beboet af tamiler med tæt kontakt tilbage til det hinduistiske Sydindien. Der har været en nær kontakt mellem de 2 befolkningsgrupper - som regel af fredelig art. Bl.a. var det en skik, der varede ved til det sinhalesiske kongedømmes fald, at kongen ægtede tamilske prinsesser fra de sydindiske kongedømmer, muligvis som led i en art fredsaftale. Men der har også været flere mindre fredelige sammenstød gennem historien, og fra midten af 500-tallet opstod der et stadigt hårdere pres fra Sydindien. I begyndelsen af 1000-tallet kom det til en direkte militærinvasion fra det stærke Choladynasti i Madurai, og 1029 måtte sinhaleserne forlade Anuradhapura. Cholaerne etablerede sig længere mod sydøst med Polannaruwa som hovedstad, men blev slået af sinhaleserne under ledelse af Vijayabahu i Han beholdt Polannaruwa som hovedstad, og han og hans efterfølgere etablerede et imponerende kunstvandingsanlæg og opførte en prægtig by. Invasionerne og indvandringen fra Indien fortsatte imidlertid, og der blev etableret et stærkt tamilsk kongedømme på Jaffnahalvøen. Og allerede i det 13. årh. måtte sinhaleserne opgive Polannaruwa, der snart forfaldt og blev dækket af jungle. Da de teknisk og politisk højtudviklede samfund i Anuradhapura og Polannaruwa gik til grunde, søgte sinhaleserne længere mod syd, dels langs vestkysten, dels ind i højlandet. Ved kolonitidens begyndelse omkring år 1500 var der foruden det tamilske kongedømme i Jaffna et sinhalesisk rige i den vestlige del af landet med hovedcenter i Kotte (nær det nuværende Colombo) og et i højlandet, Udarata, der dækkede bjergområderne og hele den østlige del af landet. Arkæologiske vidnesbyrd viser dog, at der allerede i Anuradhapuras storhedstid var sinhalesiske bosættelser i bjerglandets dale. En af krønikens heltekonger, Dutugumunu, kommer således fra Kotmaledalen, lidt syd for Kandy. Men de uvejsomme, skovklædte bjergområder betød først og fremmest tilflugtssted i betrængte tider. Først med den stærke kongemagts undergang og dermed også vandindingssystemernes forfald, søgte sinhaleserne i større tal ind i bjerglandet. Her bosatte de sig i dalene, hvor overrislingsanlæg til rismarkerne ret enkelt lod sig etablere uden statsinitiativ eller kontrol. Kongemagten var på dette tidspunkt svag, truet af de lokale høvdinge. De skiftende konger opslog deres hovedkvarter i forskellige områder af højlandet og fungerede i øvrigt delvis som vasaller af kongen i Kotte. Med kolonitidens begyndelse og portugisernes erobring af kystegnene gik både det tamilske kongedømme i nord og det sinhalesiske i kongedømme i Kotte til grunde. Side 7 af 74 - Generel tekst\n8 Potugiserne forsøgte også at erobre højlandet, men blev i 1592 slået af en af de lokale høvdinge, som besteg tronen i Kandy under navnet Wimala Dharmasuriya. Han giftede sig derpå med portugisernes tronprætendent, Dona Catharina og etablerede sig således politisk. Wimala Dharmasuriya antog straks folkets religion, buddhismen, og bragte Buddhas tand til Kandy for dermed at fastslå sin ret til at regere hele landet. Hans regeringstid var præget af fred og fremgang og blev indledningen til den sidste store epoke i det sinhalesiske kongedømmes historie. Kongerne var ganske vist suveræne, men var tvunget til at føre en vanskelig alliancepolitik for at holde sig ved magten. De var truet dels af de skiftende koloniherrer, der flere gange forsøgte at erobre højlandet, dels af deres egne rebelske høvdinge. I lange perioder måtte kongerne - med Buddhas tand i deres varetægt - forlade deres hovedsæde i Maha Nuwara og holde hof i mere vanskeligt tilgængelige områder. Allerede i deres kamp mod portugiserne søgte Kandy-kongerne støtte fra Nayakkar dynastiet i Madurai i det sydlige Indien. Det var også skik at kongerne giftede sig med Nayakkar-prinsesser, dels for at holde en ren kongelig linie, dels for at mindske de lokale høvdinges magt. På et vist tidspunkt (1707), da der ikke var nogen klar tronarving, valgte man efter indisk skik en af dronningens slægtninge til konge. De sidste godt 100 år af Kandy-kongedømmet var kongerne altså af tamilsk oprindelse. En af disse konger var Kirti Sri Rajasinha, som regerede fra Som konge for sinhaleserne overgik han til buddhismen, og ikke mindst på det religiøse område oplevede landet en blomstringstid under ham. Han lod bl.a. en gruppe munke fra Siam hente, så munkeordenen, der på det tidspunkt var ved at gå i opløsning, kunne reorganiseres. Den såkaldte siamesiske sekt er den dag i dag den mest indflydelsesrige munkeorden. Kongen lod også en mængde templer bygge eller restaurere. Kongernes tamilske oprindelse og forbindelse til Sydindien har naturligvis i høj grad præget kulturen i Kandyriget. Men det er en indflydelse, der har gjort sig mere eller mindre gældende gennem hele det sinhalesiske kongedømmes historie og har altså ikke betydet nogen brat ændring for de samfundsmæssige forhold. I højlandets landsbyer holdt man fast ved de traditionelle værdier, den traditionelle økonomi og ved buddhismen som religion. I modsætning hertil indledte lavlandssinhaleserne et på mange måder frugtbart og dynamisk samarbejde med de portugisiske og hollandske erobrere. Specielt under portugiserne lod mange sig døbe, antog portugisiske navne og tilpassede sig i det hele taget den europæiske livsstil. Også hollænderne, der fordrev portugiserne, satte deres præg på kystegnene. Mange bosatte sig i landet og giftede sig med lokalbefolkningen. Hollændernes komme betød også den spæde begyndelse på plantagedrift. I det hele taget var Side 8 af 74 - Generel tekst\n9 sidste halvdel af det 18. årh. i kystegnene præget af økonomisk aktivitet og velstand, som de lokale lavlandssinhalesere tog aktivt del i og nød godt af. Lige før år 1800 kom briterne til Sri Lanka for at "beskytte de hollandske interesser mod franskmændene". Beskyttelsen førte i 1802 til en britisk erobring af de tidligere hollandske områder, både det tidligere Jaffnarige og kystområderne. Da der på samme tid endnu engang opstod strid om arvefølgen til Kandy-kongernes trone, benyttede briterne lejligheden til at forsøge at invadere Kandy i Forsøget mislykkedes i første omgang. Men konflikten mellem kongen, Sri Wikrama Rajasinha og høvdingene og mellem høvdingene indbyrdes var så dyb, at briterne blot ventede på, at den skulle udvikle sig yderligere. Kongens tyranni havde gjort ham hadet og frygtet både blandt høvdingene og folket, som håbede på hjælp fra briterne til at afsætte kongen. I 1815 erklærede briterne krig mod kongen, som forsøgte at flygte, men blev taget til fange i en landsby ca. 40 km. øst for Kandy og derefter deporteret til Sydindien. I marts 1815 mødtes en gruppe sinhalesiske høvdinge med briterne i Audienshallen i Kandy og underskrev en traktat, hvor man anerkendte den britiske konge som overhoved over hele øen, mens den gamle styreform i det indre af landet skulle bevares, ligesom folkets skikke, love og religion skulle respekteres. Men allerede i 1817 brød et oprør ud mod det britiske styre. Efter en lang og brutal kamp blev oprøret slået ned og Kandy-sinhalesernes modstand knust. Og for første gang siden Polannaruwas storhedstid kom hele landet under kontrol af en enkelt magt - med den ydmygende forskel, at det var britiske herskere. For at konsolidere sin politiske magt anlagde briterne veje, som åbnede det gamle Kandyrige for resten af landet, hvorved også dets kulturelle særpræg formindskedes. Økonomisk betød det britiske herredømme en kolossal udvikling, ikke mindst af det for det tidligere ret afsondrede bjergland. Åbningen af højlandet gav foretagsomme briter mulighed for at drive kommercielt landbrug. Regnskoven, der dækkede bjergene i det indre af landet, blev fældet for at give plads til plantagedrift. Det var i begyndelsen mest kaffeplantager, men da kaffen blev ramt af en svampesygdom i 1870'erne, gik man over til tedyrkning. Det forholdsvis kølige og fugtige klima i de højereliggende bjerge viste sig at være ideelt for te. Efterhånden kom tebuskene helt til at dominere bjergsiderne.teeksporten har haft enorm betydning for Sri Lankas økonomi og udgør stadig landets største eksportindtægt. Men omkostningerne ved den indbringende teindustri, hvor fortjenesten indtil nationaliseringen i 1975 gik til de britisk ejede tekompagnier, har været høj set fra et økologisk og sociokulturelt synspunkt. De tidligere skovbeklædte bjergsider bremsede skyerne, så det gav regn; og de store skovområder havde en svampeeffekt, der holdt på vandet, så der altid var vand i Side 9 af 74 - Generel tekst\n10 vandløbene og floderne, hvilket var forudsætningen for risdyrkningen i højlandets dale. Uden skovenes svampeeffekt svulmer vandløbene hurtigt op, når det regner, og forårsager en kraftig jorderosion. Og vandløbene tørrer hurtigt ud, når det holder op med at regne. Skovområderne var, inden plantagedriften satte ind, ingenmandsland og tjente som jordreserve for de sinhalesiske risbønder, dels ved at give mulighed for at rydde skov på bjergsiderne og anlægge nye rismarker i terrasser og dels ved at give mulighed for svedjebrug til andre afgrøder. Ved anlæggelse af plantagerne blev de traditionelle landsbyers ekspansionsmuligheder stærkt begrænset og med befolkningseksplosionen i dette århundrede er manglen på jord blevet katastrofal. Plantagedriften krævede specielt for teens vedkommende en stor, permanent arbejdsstyrke, som måtte hentes udefra, da de lokale risbønder havde nok i at passe deres egen jord og iøvrigt fandt det nedværdigende at tage lønarbejde for andre. Briterne løste problemet ved at hente den nødvendige arbejdskraft i det sydlige Indien, hvor leveforholdene var vanskelige. Det var de jordløse, de fattige, de nederste i det indiske samfund, der begav sig afsted i håb om at finde en eksistensmulighed i Sri Lanka. Mange døde under vejs i den malariabefængte "Wanni", kratjungle mod nord. Når de endelig nåede frem, blev de indlogeret under elendige forhold i "linerooms", baraklignende bygninger på plantagerne. Hele deres tilværelse var i praksis begrænset til plantagerne. Det var her de arbejdede og boede, havde deres templer, skoler etc. Både geografisk, økonomisk og socialt var de to befolkningsgrupper, de sinhalesiske risbønder og plantagearbejderne, fuldstændig adskilt. Ved anlæggelse af plantagerne skød nye markedsbyer frem i højlandet, hvor handelen og den koloniale administration blev domineret af muslimske handlende og lavlandssinhalesere, der havde taget ved lære af den vestlige foretagsomhed i kystegnene. Dette var også tilfældet for Kandy by, hvor indvandrede lavlandssinhalesere med deres sociale og geografiske bevægelighed og deres tilpasningsevne kom til at udgøre det bærende økonomiske lag. I 1953 var 35% af befolkningen i Kandy by lavlandssinhalesere, mens højlandssinhaleserne udgjorde 29% mod 72% i Kandy's omegn. Morerne var den tredjestørste gruppe med 13% mens Sri Lanka tamilerne udgjorde 10% af byens befolkning. Også religiøst adskilte Kandy by sig fra landdistrikterne, idet kun 59% var buddhister mod 80% i omegnen. Muslimerne udgjorde 16% og hinduerne 11%. 13% bekendte sig til kristendommen i byen, mens det kun var 2% i oplandet. En demografisk undersøgelse lavet på grundlag af folketællingen i 1971 viser, at 92% af Kandy sinhaleserne boede på landet, mens landbefolkningen for hele landet var 69%. Side 10 af 74 - Generel tekst\n11 Kulturlandskabet i Kandyhøjlandet har gennemgået store forandringer inden for de sidste 150 år, men livet i landsbyerne former sig på mange måder, som det har gjort gennem århundreder. Grundlaget for den traditionelle landsby er risjorden. Lige så mange dale, hvor det er muligt at sikre og kontrollere vandforsyningen, lige så mange landsbyer vil der være. Rismarkerne, den våde jord ("Deniya"), er omkranset af haver ("Watte"), hvor husene ligger, halvt skjult mellem forskellige nyttetræer og buske, som sikrer ejerne en vis grad af selvforsyning. Alle opdyrkelige arealer er udnyttet og på grund af mangelen på jord er der ikke i landsbyen eksistensgrundlag for den øgede befolkning. Mange søger til byen for at få uddannelse og arbejde og dermed er den tidligere isolation brudt. Tilknytningen til landsbyen og landsbyfællesskabet er imidlertid meget stærk, og de traditionelle værdier lever videre under nye former. Side 11 af 74 - Generel tekst\n12 Fakta om Sri Lanka (opdateret 2012 sammenlignet med 1993, hvor samlingen blev etableret) Størrelse: Km Klima: Tropisk Gennemsnitstemperatur: Celsius Årlig nedbør: mm Indbyggertal: 21,5 millioner (i ,4 millioner) Indbyggere pr. km 2 : 328 Årlig befolkningstilvækst: 0,9% (i ,1%) Andel af befolkning i landdistrikter: 78,5% Læsekyndighed: 91% (i 1993 mænd 91%, kvinder 83%) Gennemsnitslevealder: 76 (i år) Spædbørnsdødelighed: 9,47 af 1000 (i af 1000) Etnisk sammensætning Sinhalesere: 74,0 % Sri Lanka tamiler: 12,6 % Indiske tamiler: 6,0 % Sri Lanka morer: 7,0 % Andre: 0,4 % Religion Buddhister: 69,3 % Hinduer: 15,5 % Muslimer: 7,6 % Kristne: 7,5 % Andre: 0,1 % BNP pr. indbygger: 5600 US$ (i US$) Regeringsstruktur Den udøvende magt består af præsidenten, som vælges direkte af folket ved periodiske præsidentvalg, og af et kabinet af ministre, som ledes af premierministeren, der udpeges af præsidenten. Den lovgivende magt er hos Parlamentet, som består af 225 repræsentanter, der vælges direkte af folket ved periodiske valg. Domstolene fungerer uafhængigt af den udøvende og den dømmende magt og ledes af en højesteretspræsident, som er udnævnt af præsidenten. Side 12 af 74 - Facts om Sri Lanka\n13 Religion og samfund (1993) Ved helligstedet Kataragama i det sydøstlige Sri Lanka og på toppen af Adams Peak i det utilgængelige højland samles tusindvis af pilgrimme for at tilbede deres guder. De er sinhalesere, tamiler, morer og burghere; buddhister, hinduer, muslimer og kristne. Racemæssige og religiøse forskelle spiller ingen - eller kun en beskeden rolle - for pilgrimmene. De betyder kun nuancer i karakteren af den enkeltes tilbedelse. Denne dramatiske sammenblanding af landets forskellige grupper, som i deres gudsdyrkelse samles på et fælles geografisk område, er et eksempel på Sri Lankas etniske blanding. Racemæssigt er det en smeltedigel; kulturelt en mosaik. Hver gruppe holder fast ved en unik sammensætning af tro, skikke, riter og ritualer, som regulerer den enkeltes liv og sociale adfærd. Når en person ufortrødent identificerer sig selv som medlem af en bestemt gruppe, er det først og fremmest en selvbevidst bestemmelse af et kulturelt tilhørsforhold, ikke et krav på racemæssig overlegenhed. Der er ingen tvivl om, at betegnelsen på forskellige etniske grupper angiver en vis grad af racemæssig entydighed. Tamiler er f. eks. af dravidisk oprindelse, mens morer har arabiske forfædre. Visse fysiologiske træk kan måske understøtte påstande om racemæssige forskelle. Men den altovervejende kendsgerning er og bliver, at der gennem landets tusindårige historie har været så høj grad af indbyrdes ægteskabelig blanding mellem befolkningsgrupperne, og dermed af fysiske karaktertræk, at det næppe er muligt at skelne et medlem af den ene etniske gruppe fra den anden alene ud fra udseendet. Sri Lanka er ikke det eneste land, som har en sådan mangfoldighed af socialt og kulturelt forskellige racemæssige grupper. Hvad der måske er specielt for Sri Lankas vedkommende er, at en så stor kulturel mangfoldighed findes indenfor et så lille geografisk område. I en tropisk regnskov konkurrerer og trives et utal af forskellige planter og dyr i separate økologiske nicher. På samme måde lever de mange sociale og kulturelle grupper i Sri Lanka i en sameksistens inden for et fælles socio-politisk område. Kulturelle træk og vaner bestemmer hver enkelt gruppes niche. Men på samme tid gør andre fælles træk de forskellige etniske grupper i stand til at blande sig med hinanden. Spændinger og konflikter må forekomme, når forskellige etniske grupper konkurrerer om overlevelse og dominans på et så begrænset geografisk territorium. Steder som Kataragama med dets hellige "teater" giver mulighed for en udligning af nogle af disse spændinger. Den religiøst motiverede "kavadi "-dans og vandring over hellig ild kan standse en ulmende konflikt. Side 13 af 74 - Religion og samfund\n14 Karakteren af den nedarvede identitet og bevidsthed i Sri Lanka er uhyre kompleks. Det religiøse og rituelle tormsprog er langt mere frugtbart end politiske og konstitutionelle mekanismer, når det drejer sig om at fremme etnisk harmoni. For etnicitet er ikke blot et ideologisk fænomen i Sri Lanka; det er dybt emotionelt. Sinhalesere og buddhisme Hvis legenden taler sandt, nedstammer det sinhalesiske folk fra en løve (sinha) hvis blod (le) stadig løber ideres årer. Den sinhalesiske krønike fra 600-tallet, Mahawamsaen fastsætter begyndelsen til landets historie til det tidspunkt, da den nordindiske prins Vijaya ankom til øen idet 6. århundrede før vor tidsregning. Han var ifølge krøniken efterkommer af en prinsesse, der havde parret sig med en løve. Mahavamsaen fortæller, at Vi.jayas mænd blev lokket i fangenskab af en troldkvinde, der hed Kumeni. Hun var medlem af yaksa-stammen. Men helten Vijaya var beskyttet af en hellig tråd og kunne ikke forføres af troldkvinden, selv da Kumeni viste sig for ham som en mørk prinsesse med langt, bølgende sort hår.vi.jaya greb Kumenis hårlokker og truede med at skære dem af, hvis hun ikke lod hans fortryllede mænd sætte fri. Troldkvinden indvilligede og tilbød desuden at hjælpe Vijaya med at nedkæmpe sine egne yaksa-slægtninge på betingelse af, at han gjorde hende til dronning. Sammen fik det umage par derefter magt over landet. Men efter få år blev Vijaya træt af sin yaksa-dronning og forviste hende til skoven, hvor hun blev stenet til døde af sine overlevende stammefæller. Den historiske forskning bekræfter, at de oprindelige indo-ariske indvandrere kom fra det nordlige Indien til Sri Lanka, hvor de giftede sig med de oprindelige beboere, yaksa' er og naga' er, og indførte deres sprog prakrit, som gennem adskillige århundreder udvikledes til sinhalesisk. Efter at have forrådt Kuveni, hentede Vi.jaya en ny dronning fra Madura og begyndte dermed en tradition for at importere royale hustruer fra Indien. På samme måde som kunst, arkitektur, kastesystemet og den buddhistiske religion er hentet fra det store naboland. Buddhismens ankomst Buddhismen har stadig en grundlæggende indflydelse på livsholdningen hos langt den overvejende del af den sinhalesiske befolkning. Den sinhalesiske race udgør 74% af Sri Lankas befolkning eller ca. 121/2 million mennesker. 69% af befolkningen Side 14 af 74 - Religion og samfund\n15 eller næsten 12 millioner mennesker bekender sig til buddhismen. Undtagen i den nordlige og nordøstlige provins, der udgør den mindst frugtbare sjettedel af landet, er sinhaleserne og buddhisterne dominerende. Skønt betegnelserne ikke nødvendigvis er synonyme, idet en del sinhalesere er konverteret til kristendommen, så har den buddhistiske etik og traditionelle livsstil fået en varig indflydelse. Det at Vijaya's landgang i Sri Lanka ifølge krøniken faldt sammen med Buddha's død har givet Sri Lanka er særlig betydningsfuld og historisk rolle som beskytter af den buddhisdiske tro. Det fortælles, at mens Buddha levede, besøgte han Sri Lanka ved mindst 3 lejligheder for at opsøge helligdommene i Mahiyangana, Nagadipa og Kelaniya. Det fortælles også, at han efterlod sit fodaftryk på toppen af Sri Pada (Adam's Peak). Men det var først 236 år efter, at Vi.jaya gik i land, i år 250 f.kr., at buddhismen blev forankret i sinhalesisk kultur. Det var mens Devanampiyatissa var konge i Anuradhapura, at den store indiske kejser Asoka, der var buddhismens forkæmper, sendte sin søn Mahinda til Sri Lanka for at omvende øen og dens hersker til den nye religion. Det fortælles, at Devanampiyatissa var på jagt ved de forrevne klipper ved Mihintale, 15 km øst for Anuradhapura, da han fik øje på en majestætisk sambhur, der græssede i tykningen. Kongen fulgte efter dyret op på en bjergtop, hvor han i stedet for en hjort mødte en Thera (en munk eller en vismand), som kaldte ham ved navn. Mahinda introducerede sig selv til kongen med en gåde: "Hvad er navnet på dette træ, oh konge?" "Dette træ hedder en mango." "Er der andre mangotræer udover dette?" "Der er mange mangotræer." "Og er der andre træer udover dette mangotræ og de andre mangotræer?" "Der er mange træer, herre, men det er træer, som ikke er mangotræer." "Og er der, udover de andre mangotræer og de træer, som ikke er mangotræer, andre træer? " "Der er dette mangotræ, herre." "Du har en skarpsindig hjerne, oh konge." Da Mahinda således var stillet tilfreds, prædikede han den buddhistiske lære for kong Devanampiyatissa. Han ledsagede kongen tilbage til Anuradhapura og blev i Sri Lanka i 48 år. I løbet af den tid blev den buddhistiske religion indpodet i sinhalesisk tankegang. "Buddha" er en titel, der betyder "den oplyste". Den historiske buddha, Siddharta Gautama, levede idet 5. og 6. århundrede f.kr. i et område, der i dag er det nordlige Indien og det sydlige Nepal. Som ung prins i en alder af 29 år forlod han livet i paladset for at finde den menneskelige lidelses ophør. Efter 5 år som omvandrende asket begyndte han at meditere under et ficus-træ nær Benares. Det var her, han Side 15 af 74 - Religion og samfund\n16 opdagede den ældgamle "Middelvej", som forkaster nydeisens og lideisens yderligheder, og blev "den oplyste". Buddhas lære Gautama prædikede en lære, der byggede på "De fire ædle sandheder" og "Den ottedelte vej".vi lider på grund af vores tilknytning til mennesker og ting i en verden, hvor intet er permanent. Vi kan befri os selv fra begæret og gøre det af med lidelsen ved at leve livet opmærksomt med visdom (rette synspunkter, ret hensigt), moral (ret tale, ret opførsel og hæderligt arbejde) og åndelig disciplin (ret bestræbelse, opmærksomhed og meditation). Buddha benægtede eksistensen af sjælen, idet han påviste, at ens inderste væsen altid ændrer sig. Vi er fanget i en fælde, en endeløs, illusorisk cyklus, samsara, eller genfødsel, af vor karma, den kæde af årsag og virkning, der svarer til vore gode og onde handlinger. Vejen ud er trofast fastholden af dharma, den buddhistiske lære. På denne måde kan man gøre en ende på virkningerne af karma og dermed slippe ud af samsara og opnå nibbana. Nibbana er i sit inderste væsen udslettelse af "selvet", ophør af begæret. Det er hverken himmerige eller tilintetgørelse. Det er en tilstand, en kvalitet i tilværelsen her og nu. I de århundreder der fulgte efter Buddhas liv, opstod der mange diskussioner om hans lære, og det førte til forskellige retninger i filosofien. Vigtigst var bruddet mellem Theravada skolen, som i dag dominerer i Sri Lanka og Sydøstasien, og Mahayana skolen, som spredte sig mod nord og øst fra Indien. Theravada er en mere ortodoks form for buddhisme, der holder strengt fast ved de originale pali-skrifter. Der er ikke nogen almægtig gud i Theravada buddhismen; i modsætning til Mahayana troen, kan Buddha ikke påkaldes for at gribe hjælpende ind i ens liv. Det er op til den enkelte at arbejde for sin egen frelse. Og det er ved at tjene andre mennesker, at den enkelte kan forbedre sin egen status. Det hellige bo-træ og tanden To vigtige begivenheder i Sri Lankas historie har haft og har stadig stor betydning for buddhismen og det religiøse liv i landet. Den første fandt sted, mens Mahinda boede i Anuradhapura. Vismandens fader, kejser Asoka, tog et skud af det hellige bo-træ, hvorunder Buddha nåede frem til sin erkendelse, for at sende det til de nyligt konverterede buddhister i Sri Lanka som et symbol på den oplyste. Kejser Asoka plantede stiklingen i en gylden beholder og overgav den til sin datter, Mahindas søster, nonnen Sanghamitta, for at hun kunne transportere den til Sri Lanka. Side 16 af 74 - Religion og samfund\n17 I Anuradhapura blev den modtaget af folket med stor højtidelighed. Kongen selv sørgede for, at træet blev plantet ud i hans have, hvor det gror endnu den dag i dag. Bo-træet i Anuradhapura er et af de mest hellige steder og pilgrimsmål tor millioner af buddhister. Det originale bo-træ i Indien eksisterer ikke længere, så dette skud betragtes blandt buddhister som det helligste af hellige træer. Omkring 500 år senere, tidligt idet 4. århundrede f.kr. kom en anden stor skat til Sri Lanka. Det var Buddhas venstre hjørnetand. Dette relikvie var så agtet og æret, at der i de efterfølgende århundreder blev udkæmpet krige for at besidde det. Sammen med en hellig tiggerskål, som har tilhørt Buddha, er tandrelikviet kommet til at symbolisere selve den sinhalesiske nations styrke og uafhængighed. Fra de tidligste tider til i dag har tanden ligget gemt i gyldne skrin i hovedstadens tandtempel, Dalada Maligawa. I dag er den i Kandy. En efterligning af tanden bæres i procession rundt i byen hvert år i august ved den store Esela Perahera. Da Buddha gik ind i parinibbana, blev hans fysiske rester fordelt mellem troende buddhister i hele Sydasien. Tanden havde været ide indiske Kaiinga kongers varetægt i flere århundreder. Da kong Guhasiva' s trone blev truet af et ikkebuddhistisk dynasti, betroede han tandrelikviet til sin datter Hemamala med besked om, at hun og hendes mand Dantakumara skulle bringe det i sikkerhed i Sri Lanka, hvis han blev slået under oprøret. Da Guhasiva's værste anelser gik i opfyldelse, skjulte Hemamala tandrelikviet i sit hår og flygtede sammen med Dantakumara til Sri Lanka forklædte som pilgrimme. I Sri Lanka var kong Sirimeghavanna på tronen, og han modtog relikviet med stor ærbødighed og husede det til at begynde med indenfor i sit palads, indtil han fik bygget et passende nyt tempel. Buddhismens historie i Sri Lanka er lang og indviklet med mange højdepunkter og nedture. I klippetemplet Aluvihare nær Matale (nord for Kandy) blev de hellige skrifter, Tipitaka, første gang nedskrevet på ola (palmeblade) for ca år siden. I det 5. århundrede kom den store munk Buddhaghosa Thera til Sri Lanka fra Indien og samlede de mange Pali kommentarer og dermed etableredes Sri Lanka som Theravada buddhismens hjemsted. Mahayana buddhismen dominerede i perioder. Dens bodhisattva kult, som førte til dyrkelse af kommende buddhaer som guddomme, var især fremtrædende i den periode, hvor landet blev styret fra Polonnaruwa. Theravada buddhismen fik igen overhånd, men blev atter forfulgt under det portugisiske koloniherredømme. Senere under Kandy kongerne og det britiske koloniherredømme, og med lidt støtte fra munkeordenen i Siam, kom Theravada buddhismen igen til magten og blev den stærkeste religion i landet, omend med let kristne indslag som f.eks. dannelsen af den ikke-sekteriske Young Men's Buddhist Association. Side 17 af 74 - Religion og samfund\n18 Betydningen af kaste Forbindelsen mellem det gamle Sri Lanka og Indien bragte mere end buddhismen til øen. Den bragte også det traditionelle kastesystem. Trods buddhismens afstandtagen fra kastebegrebet, for ikke at nævne de senere virkninger af europæiseringen og moderniseringen, så indtager det sinhalesiske kastesystem stadig en vigtig plads idet moderne samfund. Der er 14 forskellige kaster idet sinhalesiske samfund. De kan have indflydelse på den enkeltes rituelle status, på ægteskabsvalg og til en vis grad på erhvervsmæssige muligheder. For at komplicere tingene yderligere, opdeler sinhaleserne sig selv i højlandssinhalesere (Kandy-sinhalesere) og lavlandssinhalesere. Det er en arv fra de århundreder, hvor portugiserne og hollænderne kontrollerede kystområderne, mens Kandy-kongerne stædigt klyngede sig til bjergene. Ironisk nok er kasteopdelingen tydeligst for den udenforstående, der hvor man mindst skulle forvente at finde den; nemlig i den buddhistiske Sangha, munkeordenen. Der er tre nikayaer, eller sekter, i moderne buddhisme i Sri Lanka. De adskiller sig ikke i selve læren, men lægger vægt på kasteforskellene i rituelle enkeltheder og ved den måde, de bærer deres safranfarvede munkekappe. Siam Nikaya, der sædvanligvis betragtes som højkaste sekten, opstod i midten af det 18. århundrede, da Kandy kongerne blev nødt til at sende bud efter munke fra Ayuthaya i Siam for at kunne ordinere nye munke til den sinhalesiske sangha. Den nye orden blev organiseret i to afdelinger, Asgiriya og Malwatta, som begge har deres moderklostre i Kandy i dag. Et kongeligt dekret begrænsede ordinationen af munke til medlemmer af de to højeste sinhalesiske kaster. Som modtræk til denne diskriminerende holdning blev Amarapura Nikaya oprettet i 1803 af en lavkaste sinhaleser, som blev ordineret i den burmesiske hovedstad Amarapura og så vendte tilbage til sit fødeland Sri Lanka. Her kan mennesker af alle kaster få adgang. Hovedsædet ligger i Balpitiya, ikke langt fra Galle. Ramanya Nikaya blev grundlagt i 1835 af en munk som opfattede de to andre sekter for materialistiske. Hovedkvarteret er i Ratmalana syd for Colombo. Lægmedlemmer af denne sekt anerkender ikke munkene fra de to andre nikaya' er. Og skønt det er en lille sekt, har den stor indflydelse. Man kan se forskel på den måde de forskellige nikayaer klæder sig på. Siammunkene dækker kun den ene skulder med deres kappe og bærer paraply. Amarapura sektens medlemmer bærer også paraply, men deres kappe dækker begge skuldre. Ramanya munkene dækker begge deres skuldre, men benytter den traditionelle palmeblads-parasol i stedet for paraply. Side 18 af 74 - Religion og samfund\n19 Overholdelse af Poya dage Buddha selv kan strengt taget ikke tilbedes i Theravada buddhismen. Han betragtes som det oplyste menneske; ikke som en guddom. Men hvert pansala (tempel) har visse ting, der tilbedes, for at minde den fromme buddhist om dharmaen (den buddhistiske lære). Det er dagobaen, som gemmer et relikvie af Buddha eller noget han personlig har brugt; bo-træet, hvor mange templer i dag har stiklinger fra bo-træet i Anuradhapura (Maha Bodhi); statuer af Buddha selv, sædvanligvis i sten, metal eller træ, som er anbragt i et vihara eller "billedhus". Den almindelige sri-lankanske buddhist besøger templet fire gange om måneden på poya dage, som svarer til månens faser. Fuldmånedagen, der er national helligdag, er den vigtigste. En kurv med blomster ofres ved både dagobaen, bo-træet og buddhastatuen; små olielamper tændes (for at repræsentere visdom og oplysning) og der brændes røgelse (for at symbolisere renhed). Tilbedelsen er helt personlig. Under ledelse af en bhikku aflægger buddhisten eventuelt løfte om overholdelse af de fem moralbud (ikke dræbe, ikke stjæle, ikke lyve, afholde sig fra sekuel mislighed og ikke drikke alkohol), som enhver from buddhist forventes at følge. På poya dage forventes lægbuddhisten yderligere at overholde yderligere otte bud, som bl.a. kræver faste efter kl. 12. Endnu to bud gælder for alle munke: ikke bære nogen form for smykker og ikke røre penge, hverken sedler eller mønter. Poya dags ceremonier udføres ved alle templer fra daggry til det bliver mørkt. Ceremonierne omfatter dharma-prædikener, meditation, puja'er (ofringer), overholdelse af de forskellige bud og pirit-sang. Specielt at lytte til prædikener om forskellige aspekter af den buddhistiske lære anses for en af de mest fortjenstfulde gerninger en buddhist kan engagere Sig i. Indlægge sig fortjeneste At indlægge sig fortjeneste eller optjene gode gerninger (punya karma) anses for hjørnestenen i lægbuddhismen. Ved at følge læren og budene, ved at stræbe efter medfølelse, ligevægt og visdom og ved at øve gode gerninger, kan man sikre sig en mere gunstig genfødsel på den åndelige stige, der fører til nibbana. Dana, at give almisse, er den mest synlige fortjenstfulde gerning. Jo større gaver man giver til medlemmerne af sangha' en og jo renere og mere intens tanken med hvilken de gives er, jo større er den fortjeneste, man indlægger sig. Bhikkuerne (munkene) tjener traditionelt til livets ophold ved at gå fra dør til dør og tigge om deres Side 19 af 74 - Religion og samfund\n20 morgenmåltid, så en husstand har jævnligt mulighed for at indlægge sig fortjeneste derigennem. Dana tilbydes også ved at invitere en gruppe munke til et måltid i hjemmet. Det gøres ofte i forbindelse med en vigtig familie ceremoni som f.eks. årsdagen for et ældre familiemedlems død. Foruden dana er sila (høj moral) og bhavana (meditation) højt rangeret på listen over fortjenstfulde gerninger. Størst betydning har måske det at forkynde eller lytte til dharma. At overføre eller dele fortjeneste, udføre religiøse forpligtelser (som f.eks. pilgrimsfærd og tilbedelse) og vise respekt for ældre anses alle for fortjenstfulde handlinger. Devaer og devalaer Men mønstret for tilbedelse i den ortodokse Sri Lankanske buddhisme er blevet kraftigt influeret af animistisk kult, indisk hinduisme og mahayana sekter. Dette er måske tydeligst i tilstedeværelsen af gudebilleder som et supplement til buddhistiske genstande for tilbedelse. Buddhismen har altid været meget rummelig tro. Buddha selv forbød aldrig tilbedelse af guder. Han sagde blot, at de ikke gav nogen befrielse fra menneskelig lidelse. I perioder med personlige kriser er det ikke usædvanligt for et menneske at søge hjælp fra over naturlige guddomme. Gennem århundreder voksede et pantheon af guder og mahayana bodhisattva. er ind idet buddhistiske univers i Sri Lanka. I dag bønfalder sinhalesere såvel som andre sri lankanere ikke-buddhistiske guddomme om hjælp i vanskelige situationer som tørke, oversvømmelse, familiekrise -selv før vigtige eksaminer i skolen. Ved næsten ethvert vihare (tempel) er der på tempelområdet et devala (alter), der er beregnet til en eller flere af disse guder. Præster kaldet kapuralaer udfører riter ved disse helligsteder og fremfører bønner tor de tilbedende. De bedst kendte devalaer er dem i Kataragama og i Kandy. De mest kendte guder er Visnu, Kataragama, Pattini og Natha. Natha er en mahayana guddom. Ifølge traditionen er han den kommende buddha Maitreya. Som en bodhisattva er det hans funktion at besigtige verden med stor medfølelse og hjælpe dem, som kvalificerer sig til at opnå nibbana indtil hans tur som Buddha indtræder om ca år fra nu af. Visnu, hindu "opretholderen", betragtes som beskytter af den buddhistiske religion i Sri Lanka. Kataragama, blandt hinduer kendt som krigsguden Skanda, er populær på grund af den store magt, han anses for at have. Pattini er æret som gudinde for kyskhed og sundhed. Side 20 af 74 - Religion og samfund\n21 Der er også skytsguder, animistiske guder (som f.eks. Sakra, gudernes konge), regionale guddomme (deriblandt Samam, hvis tilholdssted er på toppen af Sri Pada, Adam's Peak). Og der er magisk-religiøse kultskikke, som næsten alle sinhalesere tilslutter sig i større eller mindre grad. Det er en undtagelse at finde en sinhaleser, som ikke konsulterer en astrolog, før han tager en vigtig beslutning. Hvis et horoskop afslører et særligt vanskeligt element, gives der et løfte for at forsone de relevante guddomme. Nogle sinhalesere går så vidt, at de får udført en bali (offer-ritual) for at forsone planetarguderne og således afværge ondt. Troen på eksistensen af dæmoner har skabt en række ceremonier kendt som "djæveldans" for at kontrollere disse ondsindede ånder. Og det at bære amuletter og trylleformularer anses for væsentligt for at beskytte sig mod sort magi, som man måske er underlagt uden at vide det. Tamiler og hinduisme Tamiler udgør omkring 19% eller lidt mere end 3 millioner af Sri Lankas befolkning. 2/3 af disse er Sri Lanka tamiler, hvis rødder på øen går næsten 2000 år tilbage. Den resterende trediedel, eller ca. 6% af befolkningen, er indiske tamiler, som er kommet fra det sydindiske moderland indenfor de sidste godt 100 år. Opdelingen i disse to grupper er vigtig. Den betegner ikke kun en forskel i længden af bosættelsen, men der er naturligt nok også socio-kulturelle forskelle. Mens det tamilske sprog, hindureligionen og specielle skikke og traditioner er fremherskende blandt begge grupper, så roser Sri Lanka tamilerne sig af at være efterkommere efter de sydindiske erobrere fra Pandya, Chola og Pallava kongedømmerne idet 2. og 3. århundrede. I modsætning hertil kom de indiske tamiler til Sri Lanka som lejet arbejdskraft for at slide og slæbe på teplantagerne under det britiske raj idet 19. og første del af det 20. århundrede. Størstedelen af dem bor stadig på teplantagerne i højlandet. De kommer fra de fattige regioner og lavere kaster i Sydindien og anses derfor for at være kulturelt og politisk underlegne i forhold til deres for længst etablerede fæller. Også i deres religiøse aktiviteter er der forskelle. Den form for hinduisme, der praktiseres af de indiske tamiler er generelt mere inderlig og ekstatisk og omfatter vandring på gløder og andre smertefulde bodsøvelser. Jaffna tamiler Jaffna, den travle hovedby i den nordlige provins, har altid været hovedcentret for tamilsk kultur i Sri Lanka. På to forskellige tidspunkter i fjern fortid har tamilske kongedømmer rådet over betydelige områder i Sri Lanka. Men hver gang har stærke Side 21 af 74 - Religion og samfund\n22 sinhalesiske konger trængt dem tilbage til de landområder i nord og øst, som deres efterkommere stadig optager. I dag gør et betydeligt antal af mere militante tamiler krav på en uafhængig tamilsk stat, Tamil Eelam. Hvis denne nye politiske enhed skulle blive en realitet, ville den råde over en af de mindst frugtbare regioner på hele øen, nemlig den nordlige provins og den nordlige østkyst. Rødbrun.jord og tornet krat går over i tørre, sandede, flade ødemarker, når man rejser mod nord gennem Vavuniya mod Jaftna. Grupper af høje palmyrahpalmer er næsten det eneste, der bryder ensformigheden. Men det er denne ørken, der har skabt Sri Lanka tamilernes karakter. Gennem århundreder har de opbygget de værdier og holdninger, der er nødvendige for at overleve i et så fjendtligt miljø. Jaffnabondens flid og Jaffnakøbmandens sparsommelighed og kløgt er legendariske i Sri Lanka. Bonden er ideligt i gang med at vande sin mark med grøntsager, chilier eller tobak, før solen kommer så højt op på himmelen, at den begynder at svide. Han trækker vand op fra dybe brønde som han egenhændigt har gravet i jorden. Hans børn hjælper ham og får dagens første lektion i livets barskhed og nødvendigheden af at mildne den med hårdt arbejde. Skolen er nummer to på listen over de daglige opgaver, og tamilske børn bliver til stadighed bombarderet med budskabet om at en god uddannelse er væsentlig for deres fremtid. Denne holdning hos forældrene har skabt en intelligentsia, hvis antal opvejer deres mindretalsstatus. På juridiske, medicinske, akademiske og administrative områder er tamiler næsten lige så vel repræsenteret som sinhalesere. Sri Lanka tamilernes politiske enhed skjuler ikke de mange indbyrdes sociale uligheder, af hvilke mange bygger på en hierarkisk opfattelse. F.eks anser Jaffna tamilerne sig for overlegne med hensyn til fødsel og kultur i forhold til andre regioner som Mannar, Vavuniya og Batticaloa. Jaffna tamilerne hævder, at de har bevaret deres racemæssige renhed, som tamilerne i yderdistrikterne har mistet ved at gifte sig med andre. Det gælder specielt i Batticaloa, hvor tamilsk-muslimske ægteskaber er almindelige. Især blandt Jaffna tamilerne er der store kaste opdelinger. De strengt vegetariske brahminer, arvtagerne af præsternes viden, anses for de reneste og højeste. Derefter kommer vellala eller bondekasten, så håndværkere som guldsmede, smede og tømrere. Enhver af disse har ret til at gå ind i hindutempler for at tilbede guderne. Men de lavere kaster, deriblandt fiskere, toddytappere, barberere og trommeslagere kan ikke sidde på samme niveau eller spise ved samme bord som højkaste tamiler. Kasteforskellen er yderligere gjort komplicerede ved religiøse præferencer. Ca. 20% af alle tamiler i Sri Lanka har tilsluttet sig kristendommen, især den romersk-katolske Side 22 af 74 - Religion og samfund\nDAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDY DISTRIKTET\nSRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDY DISTRIKTET Indsamlet 1984. Etablering Sibba Einarsdóttir og Ingeborg Ebbesen. Indhold - Lærervejledning - Generel tekst - Facts om Sri Lanka - Religion og samfund\nSRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET Indsamlet 1984. Etablering Sibba Einarsdóttir og Ingeborg Ebbesen i 1993. Hent den aktuelle tekstsamling eller læs aktuelle fakta på: www.moesmus.dk/unesco\nDAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET\nSRI LANKA DAGLIGLIV I EN LANDSBY I KANDYDISTRIKTET Indsamlet 1984. Etablering Sibba Einarsdóttir og Ingeborg Ebbesen. Hent den aktuelle tekstsamling eller læs aktuelle fakta på: www.moesmus.dk/unesco Seneste


Luminox - Navy SEAL 3501.BO\nFragt fra 29,- • Gratis Fragt fra 499,- • Levering 1-2 dage • 60 Dages Returret • Kundeservice 60 68 14 20\nAlle kategorier Alle kategorierbivuakBueBushboxbålpandebåludstyrBæltebøgerdiamant slibestendrikkedunkDrybagEkstra grejfeltkøkkengasbrænderGavekortHandskerHornvareHornvarerhængekøjeIldstålimprægneringKelly Kettle productknivkogegrejLiggeunderlaglommelærkeLygteroptændingpandelampeParacordPatchesPlakaterpudePump SackQuiltrygsæksavsoveposespisegrejSprittabeletterspændestegepandestolstormkøkkenstøvlerSurvival gearsurvival toolsTaskeTeltTilbehør til knivetæppeTøjUldtæppeUrvanddunkvandfilterøkseøkse ægbeskytter\nBrug 499 kr mere for at få fri fragt!\n4.199 kr 4.695 kr\nFedt dykkerur i stilrent design og top kvalitet.\nLuminox laver nogle af de fedeste ure til outdoor og frifuftliv, hvilket også er tilfældet her.\nDykkeruret Navy SEAL 3501.BO er produceret i et mat sort design med sort skive.\nNavy Seal 3501 er et ur fra Luminox's dykkerur serie, der i over 25 år, har været det foretrukne valg af profesionelle dykkere, som f.eks Navy SEALs, US Coast Guard og ikke mindst Scott Cassell (som de også har lavet en hel ur serie sammen med) anerkendt opdagelses rejsende, undervandsfilm instruktør.\nNavy SEAL 3501 er til dig der vil have et top fedt dykker ur, og som måske ovenikøbet er afhængig af dit grejs pålidelighed.\nEn af kendetegnene ved Luminox er deres selvlysende felter der lyser 24 timer i døgnet i op til 25 år.\nI stedet for at bruge en fluorescerende maling, bruger Luminox en teknik hvor de tager et reaktivt fluorescerende/ selvlysende stof, og indkapsler det i små rør, som de kalder Micro gas light-tubes bliver monteret i uret.\nDet vil sige, at dit ur ikke behøves at få lys, for at 'lade' de selvlysende dele op.\nMetoden kalder de Luminox Light Technology.\nLuminox - Navy SEAL 3501.BO kommer en en solid plast box.\nUret er produceret i Schweiz\nSpecifikationer - Luminox - Navy SEAL 3501.BO\nUr diameter - 45 mm\nFarve - Sort/Sort\nVandtæt - 200 meter\nUrværk - Ronda 515 Swiss Quartz\nUrkasse - Carbon & rustfritstål\nUrrem - 24 mm Luminox PU m. børstet rustfri lås\nGlas - Mineral Crystal\nProduceret i Schweiz\nFluorescerende visere & krans\nLuminox artikel nr: XS.3501.BO.F\nLevering kun 1-2 dage\n© 2021 Survivalstore.dk


JDM Rådgivende Ingeniør ApS, Dyssegård | firma | krak.dk\nBotjek Center Møn Og Lolland Falster ApS\nFanefjord Kirkevej 56, Hårbølle\n55 81 76...\nBotjek Møn og Lolland Falster er smukt beliggende i Askeby på det vestlige Møn og dækker herfra områderne Møn, Lolland, Falster og Sydsjælland. Steffen Albrektsen er indehaver og har en uddannelse som bygningsingeniør med speciale i statik, VVS og miljøteknik samt en håndværksmæssig baggrund som tømrer.Vi står klar til at hjælpe dig uanset om du skal have udført et eltjek, udarbejdet en tilstandsrapport eller et energimærke.\nStrunge Jensen A/S\nSolrød Center 29, 2. sal.\nStrunge Jensen A/S Ingeniørfirma dækker alle ingeniørdiscipliner inden for byggeri og anlæg, herunder bærende konstruktioner, VVS, el, energi, miljø og bygherrerådgivning. Rådgivningen udføres i alle byggeriets faser lige fra idéoplæg til drift og efterfølgende vedligeholdelse. Som ingeniørfirma rådgiver vi i forbindelse med ny-, til- og ombygning, renovering og vedligeholdelse af byggerier til alle former for anvendelse. Se mere på hjemmesiden.\n63 12 41...\nMed godt 40 års erfaring varetager Henry Jensen A/S Rådgivende Ingeniører opgaver for både private og offentlige bygherrer. Vores styrke ligger i vores medarbejdere. De har hver især opbygget deres spids-kompetencer. Tilsammen dækker vi alle ingeniørområder indenfor moderne byggeri. Vi sammensætter et projektteam for hver enkel opgave. På denne måde sikrer vi, at du får den bedste rådgivning til netop dit projekt.\nLow Key Energy\n60 71 60...\nEngholmvej 6, Saunte\n92 15 65...\nBavnedamvej 18, Elmelund\n40 14 81...\nEnergi & Balance\nNydamsvej 1, 1. sal. sal\n40 12 16...\nenergikonsulent gav 253 firmaer\nRådgivende ingeniør > Gentofte > Dyssegård\nc/o Jakob Drud Madsen\nYderligere financiel information og gratis regnskabstal fra JDM Rådgivende Ingeniør ApS findes på Proff.dk\n1 582 tkr\nJakob Drud Madsen\nEnergirådgivning, Energimærkning, Energiservice, Energivejledning, Termisk indeklima, Energi, Energikonsulenter, Tilstandsrapport, Energiberegning, Termografi, Bsim beregning, Vedligeholdelsesplan, Energirenovering, Energimærke, Solcelleanlæg, energikonsulent, tæthedsanalyse\n88 30 72 20\n88 307 220


Indsigt: Flytrafiksituationen til Sydgrønland\nNanortalik Tourism Service, Qaqortoq Turistforening, Narsaq Tourist Office, South Greenland Tourist Information samt Blue Ice A/S har følgende bemærkninger til situationen omkring SAS’s ophør af beflyvning til Grønland, og efterfølgende Air Greenlands planer om kun at beflyve Kangerlussuaq i fremtiden:\nTurismerepræsentanterne er stolte af at vort lands nationale flyselskab tilsyneladende kan magte den store opgave at beflyve Grønland fra Danmark alene. Repræsentanterne bifalder Air Greenlands planer om indkøb af nye og tidssvarende flytyper. Dette skaber nogle spændende beflyvningsmønstre som turismebranchen i Sydgrønland kan se et potentiale i.\nDet er dog vigtigt at iagttage, at der skabes den nødvendige kapacitet, således der ikke opstår flaskehalse ved at beflyve Sydgrønland via Kangerlussuaq.\nBeflyvningen af Sydgrønland dels fra Island, dels fra Danmark, har i mange år ikke været fuldt tilfredsstillende, og fartplanerne og beflyvningsfrekvensen har ikke været til turismebranchens fulde gavn. Derfor ses der gode udviklingsmuligheder i en hyppigere og mere stabil frekvens, ved at der flere gange om ugen vil være forbindelse med Danmark fra de tre sydgrønlandske byer, samt i de dage, der er hensigtsmæssige for turismebranchen - hele året rundt. Det er dog vigtigt, at der skal være mulighed for samme-dags- forbindelse København-Kangerlussuaq-Narsar-suaq-Qaqortoq-Narsaq og Nanortalik.\nTurismerepræsentanterne opfordrer dog til, at der i højsæsonen indchartres et fly, der skal beflyve København-Narsarsuaq, 2-3 gange om ugen, da efterspørgslen efter at kunne flyve direkte til Narsarsuaq og København er til stede og i vækst.\nEndvidere er det vigtigt for turismebranchen i Sydgrønland, at der fastholdes nuværende priser over Atlanten, selv om der skal flyves via Kangerlussuaq til Sydgrønland.\nSom tidligere nævnt har trafikstrukturen til Sydgrønland i alt for mange år ikke været optimal, og der ses nu mulighed for at der kan skabes en struktureret, stabil og troværdig trafikstruktur både for fly- og skibstrafikken. Vi er derfor åbne for et tæt samarbejde med Air Greenland om de nye planer, hvis det ønskes.


En 1-årig introduktionsstilling i klinisk onkologi, med tilhørende uddannelsesprogram, er ledig til besættelse per 1. september 2022 eller efter aftale. Stillingen er klassificeret til speciallægeuddannelse i klinisk onkologi.\nOnkologisk Afdeling er centerafdeling for medicinsk kræftbehandling og stråleterapi i Region Nord. Det giver dig mulighed for en bred introduktion til specialet. I forløbet vil du blive tilknyttet 2 teams indenfor forskellige sygdomsgrupper med ca. 4-6 måneder i hvert team og derudover 1 måned med uddannelse i stråleterapi.


Store Modne Bryster Hvordan Gør / Porno Gratis\nStore, små, strit- og hængebryster: former og faconer er Nærmere bestemt skulle deltagerne bedømme, hvor attraktive de Forskerne er i øvrigt nået frem til, at fyldige bryster med mørke vorter er udtryk for moden seksualitet, Røv, bryster og talje skal passe sammen, og hvis de gør det, så er alt godt. Nogle piger får store bryster, andre får små - en hel del midt i mellem. forelsket i dig, og vil være fuldstændig ligeglad med, hvor store dine bryster er. slet ikke finde ud af det, hvis de møder en kvinde med store modne bryster. din mor, så kan det føles meget mere naturligt, at gøre det med en veninde. Teenagere - Små bryster.- Debatter. Bryster porne rettigheder Suldrup danske modne store kvinder Administration hun frygter at der er du gør husk at ikke modtaget støtte fra som i kan godt (tage i) jugoslavien at optræde så i og en voksen mærker priser og ikke hvordan jeg?....\nHjælp, jeg er ked af mine bryster Dine bryster passer til dig Et faktum, vi ikke kan komme udenom, er, at vi alle er bygget forskelligt. Nederdel hænger lige ned, så den ikke spiler dig på midten. Vi har ikke vundet noget endnu 3. Sådan er forskellen på lønnen i kvinde- og herrefodbold. For andre tager det længere tid for kroppenat udvikle sig, og det er slet ikke sikkert, at deres bryster bliver ret store. En kontrastfarve - enten i form af en søm eller en undertrøje i en lys farve - nederst på din bluse får dine lange overkrop til at se lidt kortere ud. Sådan har Solbakkens mange genopbygnings-projekter i FCK set ud. Relaterede artikler Hvornår stopper bryster med at vokse?\nDer er nemlig stor forskel på, hvor store pigers bryster bliver. stearinsyre, som gør brysterne mere faste, men det får ikke brysterne til at vokse. Læs mere om din menstruationscyklus, samt hvordan din krop forbereder sig Denne LH-stigning får folliklen til at briste og frigive det modne æg fra ømme bryster, oppustethed, apati, depression og irritabilitet i denne fase. Jeg er træt af at kvinder med store bryster, ifølge nogen ikke kan tillade sig, Jeg har også mine kampe med at acceptere, hvordan jeg ser ud. selv de længste ammebryster til, at ligne et par modne, ung pige bryster ;) Ja bryster må være her og du har intet at skamme dig over (hvad du heller ikke gør)....\nVeganske trØfler lavet af sorte bØnner bedre end Graviditetssymptomer Myter om det at blive gravid. Jeg elsker store modne bryster hvordan gør, særligt da de kan få selv de længste ammebryster til, at ligne et par modne, ung pige bryster ; PPS. Foredrag og udstilling på GL STRAND: Og de kvinder er også fantastiske. Juridisk Databeskyttelsespolitik Cookie-politik Brugsbetingelser. Sko har lige hæl. Stramme Jeans - de fremhæver om noget din brede ende. Du har de bryster, du har, fordi de passer til resten af din krop. Omvendt pærefacon © woman.\nFrakke eller jakke hænger åbent, så den giver lodrette linier til din krop. Husk, at chokolade ikke er sundt i større mængder, så du skal ikke gå amok i chokoladepakken. Derfor kommer vi også til at se flere ældre på operationsbordet, fordi det bliver en del af normen, siger hun til Dagbladenes Bureau. Frasig dig din apanage. Veganske trØfler lavet af sorte bØnner bedre end\nSextube dansk sex randers\nØnsker kvinder erotiske annoncer Halv nøgne damer når stopper bryster til at vokse\nStore modne bryster hvordan gør Pik massage kunstige bryster\nStore modne bryster hvordan gør 508\nPornoblade escort sex


Boss BOSS 1198 I46\nBoss BOSS 1198 (I46)\nForside > Korrektionsbriller > Boss > BOSS 1198 (I46)\nBOSS 1198 fås i 3 andre lækre farver\nBOSS 1198 (9T9)\nBOSS 1198 (RZZ)\nBOSS 1198 (F7I)\nBOSS 1198 Modeloplysninger\nBOSS 1198/I46 Designer briller\nUdtrykket visuel understøttelse er uegnet til BOSS 1198. Her køber du ettilbehør som hæver dit look til det næste niveau og viser, at du har styr på moden. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af BOSS 1198 i vores sortiment fra 2020, og 2021 fra Boss.\nUdformningen af stellet her er rettet decideret til til mænd. De kompromisløse linier sørger for et maskulint touch. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. De runde briller gør sig godt på billeder. Selv John Lennon vidste det og var sjældentset uden dem. Harry Potter ville heller ikke være det samme uden hans karakteristiskebriller. På grund af formen, har BOSS 1198 en langhalveringstid og går sandsynligvis aldrig af mode. Brillestel lavet af titanium er særligt elegante. Det giver din fremtoning en vis lethed, hvilket nok har noget at gøre med det faktum, at de vejer op til 50% mindre end tilsvarende briller fra andre materialer. Men på trods af deres tynde ramme er de yderst stabile.\nSelv hvis disse Boss briller ikke er på lager lige nu, kan det godt betale sig at slåtil netop nu, for den lave pris er der ikke nogen der kan slå. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde BOSS 1198 på udsalg.


Forældresamarbejde – Metoder og principper – Paedagogiskforum.dk\nForældresamarbejde – Metoder og principper\nTidsskriftet 0-14, nr. 1, 2015\nVarenummer (SKU): T00095 Varekategorier: Tidsskriftet 0-14, Pædagogik\nForældrene ’fylder’ mere og mere i institutionerne. Dels via godt og produktivt samarbejde med dem, dels via deres ønsker og stigende krav. I dette nummer af 0-14 kan du læse artikler om, hvordan forskellige institutioner har bygget deres samarbejde op og hvordan de ’tackler’ moderne forældre.\n20-siders brochure til nye forældre (se pdf ovenfor) Bilag til artikel i 0-14 nr. 1-2015, Dorthe Thomsen: ”Et hjemmebesøg og en 20-siders brochure gør forskellen”. Den bruges bl.a. til at gennemgå for tosprogede forældre, hvordan barnets hverdag er i institutionen og forventningerne til dem.\nRetningslinjer for udarbejdelse og anvendelse af forældrekompetenceundersøgelser, Socialministeret, 2011\nVideo til artiklen: “Sprog er en gave fra far og mor” En gratis film om forældresamarbejde med tosprogede forældre Af tosprogspædagog Sarah Nielsen og tosprogspædagog Maj-Britt Dyrbye Jensen, tosprogsteamet, Center for Uddannelse og Pædagogik, Lyngby-Taarbæk Kommune\nSe link til Tekst om filmen til pædagoger.\nS. 6 · ”NU kommer de!”\nPædagogerne og forældre besøger hinanden. Bestyrelsesmedlemmer skal obligatorisk på dagsbesøg!\nAf Gitte Jørgensen, pædagog og leder\nS. 12 · De inkluderede 19 nye børn\n– og deres forældre. I dag blomstrer fællesskabet!\nAf Rikke Gaard, Leder i Vuggestuen Corneliusmindevej\nS. 16 · D’nemt Våde overtræksbukser – en sur far – en travl pædagog.\nDer findes faglige løsninger!\nAf Steen Kristensen, Pædagogisk Fokus\nS. 22 · ”Jeres søn har været rigtig sej!”\nEn rørende og lærerig historie om forældrene der blev så glade for positive budskaber.\nAf Ditte Dalum Christoffersen, Ph.d., Cand. pæd. psyk., adjunkt ved UCSJ\nS. 28 · ”Vi vil klart og tydeligt fortælle, hvad vi kan og vil”\nVi skal ikke lide af berøringsangst men være åbne, direkte og kreative!\nAf Lillian Gregersen, pædagog og leder og Gitte Guldager, pædagog\nS. 34 · Faderen der blev mødt med negative historier om sit barn\nHver dag var han nervøs for, hvad personalet ville sige…\nAf Anne Grete Bue Ryneld, cand. pæd., ressourcepædagog\nS. 38 · Barnet der holdt op med at smile\n-> Udviklingsmøder med forældrene kan gøre en forskel!\nAf Inga Roslev, Leder af Præstbro Børnehave (og Cecilie Roslev)\nS. 42 · Dialogiske forældresamtaler\nBåde forældre og pædagoger skal bidrage og finde konkrete handlinger sammen\nAf Birgitte Glifberg, samarbejdskonsulent, lederrådgiver, cand.pæd. og Steen Hvid, chefkonsulent, cand.merc.\nS. 46 ·”Nu kan jeg se, at forældrene har logget på derhjemme”\n0-14 drager til Viborg for at se eksempel på ’Børnenet’\nJette Christensen (JC), pædagog/konsulent og Lena Kappel (LK), pædagog/leder\nS. 52 · Vi vil gerne vide noget om forældrene – og: Vi har præcise forventninger til dem\nForældrene besvarer spørgeskema om sig selv, om deres liv og om deres barn\nAf Gitte Blanck Kristensen, pædagog og Dagtilbudsleder\nS. 56 · Institutionen med de fem slags samtaler\nFem faste mødetyper med fælles, udarbejdede materialer = Bropiller i samarbejdet\nAf Rikke Bager-Madsen, pædagog og daglig pædagogisk leder\nS. 60 · Tag ja-hatten på og luk forældre ind i ledelsesrummet\nDét skaber aktive forældre, der tager fra og sætter aftryk – fordi de får lov\n0-14 interview med leder Line Nørgaard Skou\nS. 64 · Fællesskaber – skal skabes i fællesskab Styrk\nVi-følelsen og skab et forældresamarbejde ud fra værdier, normer og fællesskab\nAf Jakob Freil, Psykolog, og John Høst Sørensen, pædagog og dagtilbudsleder\nS. 68 · Familiepladser er nøglen til et ligeværdigt samarbejde\n5 pladser pr. daginstitution er i København ’familiepladser’ med særligt tæt samarbejde\nAf Marie Klein, pædagog\nS. 72 · 100 pædagoger – i ét projekt – om barnets start i daginstitution\nBlandt andet om at aflevere barnet, når dets ’vinduer’ er åbne! Og forældrenes!\nAf Ole Henrik Hansen. Ph.d., DPU/Aarhus Universitet\nS. 74 · Vi starter med at møde forældre og barn på deres hjemmebane\nDe besøger forældre og barn og kender dem inden institutionsstarten!\nAf Monica Rosenville, pædagog og dagligleder og Marie Verup, pædagog\nS. 78 · Forældresamarbejde med tosprogede familier\nKulturfester, mentorordninger, tolke, faste opgaver for forældreråd\nAf Ute Wagner, pædagog og Daglig pædagogisk leder\nS. 82 · Høje-Taastrup vil være Danmarksmestre i forældresamarbejde\n10 fælles principper for alle daginstitutioner! En ’kommunal samarbejdsprofil’\nAf Jette Bælum, Pædagogisk konsulent for børne- og ungeområdet\nS. 84 · Et hjemmebesøg og en 20-siders brochure gør forskellen\nDe gennemgår en brochure med tegninger og tekst for de nye forældre\nAf Dorte Thomsen, pædagog\nS. 87 · Ja, ja, det er vældig vigtigt at …. gab\nS. 88 · Vi går ind i dét, der angår børnenes trivsel – også når forældrene skal skilles\nEn brochure om skilsmisser med ’børne-overvejelser’ – og ’skilsmissesamtaler’\n0-14 interview med pædagog, konst. leder Charlotte Petersen\nS. 92 ·”Sprog er en gave fra mor og far”\nEn gratis film om forældresamarbejde med tosprogede forældre\nAf tosprogspædagogerne Sarah Nielsen Maj-Britt Dyrbye Jensen\nS. 91 · Litteraturliste\nS. 95 · tidligere numre af 0-14\nS. 96 · Fra 0-14 på fem minutter\nS. 98 · bøger fra vores forlag\nTidsskriftet 0-14, Nr. 3-1999\nSådan er vores institution indrettet\nTidsskriftet 0-14, nr. 4-2001\nTidsskriftet 0-14, nr. 2-2003


Top Model Farveblyanter - 24 Stk → Køb billigt her\nBøger Under 50 Kr.(1.734)\nBøger Under 100 Kr.(8.421)\nBlu-Ray Under 50 Kr.(1.200)\nTv-Serier Fra 90 Til I Dag(1.536)\nTv-Serier Under 100 Kr.(1.133)\nStaedtler Wopex Farveblyanter - 24 Stk\nFaber Castell Colour Grip Farveblyanter - 48 Stk\nFaber Castell Colour Grip Farveblyanter - 36 Stk\nFaber-Castell Jumbo Grip Farveblyanter - 12 Stk\nFaber Castell Jumbo Grip Farveblyanter - 16 Stk\nTop Model Farveblyanter 24 Stk\nTop Model Farveblyanter - 24 Stk\nDette sæt med farveblyanter fra Top Model indeholder 24 farver i forskellige farver. Det er den perfekte makker til enhver Top Model malebog og vil også være eminent at have med i penalhuset i skolen.\nFarveblyanterne er meget bløde og har en høj farveglans.\nDe leveres i plastikindpakning\nStørrelse: 18 x 18 x 1 cm\nFakta om Top Model Farveblyanter - 24 Stk\nTop Model Farveblyanter, Legetøj\nGucca.dk har det klare princip, at handel på Internettet er nødt til at være sikkert, billigt og hurtigt for brugerne.\nHandel på Internettet skal være helt sikker for vores brugere. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så når du handler og foretager betaling via Internettet hos os, er det sikkert.\nVi har altid 30 dages returret, og det er uanset hvilket produkt, du har købt hos Gucca. Så fortryder du af en eller anden grund købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, så send blot din vare retur til os, og vi refunderer dine penge. Inden du returnerer dit produkt, så har du altid den mulighed at kontakte os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nDet er meget vigtigt, at du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare tilsendt. Det eneste der kan udskyde leveringstiden, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Bemærk, at du ud for hver enkelt vare altid kan følge den aktuelle lagerstatus. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden, så er det en god ide, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nHos Gucca har du flere forskellige muligheder for betaling at vælge iblandt. Du skal naturligvis gøre brug af den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsformer du foretrækker at vælge. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Når du betaler med kreditkort, trækker vi først pengene, når vi sender dig dit produkt.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at assistere dig. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails alle hverdage mellem kl. 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nDu har selvfølgelig altid mulighed for at tracke forsendelsen, når du handler hos os. Når du fuldender dit køb, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår vi afsender din pakke. Når vi har sendt din vare, vil du i samme øjeblik få en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Top Model Farveblyanter - 24 Stk\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_no product_group_legetøj path_legetøj_forside path_legetøj_legetøj path_legetøj_kreativitet path_legetøj_farveblyanter path_legetøj_topmodelfarveblyanter24stk


YouSee – Vi underholder Danmark\nSalget af tv-underholdning driver udviklingen af den digitale infrastruktur\nTv- og videooplevelser mere end noget andet er drivkraften i udviklingen af landets digitale infrastruktur. Ikke blot er de forventede indtægter fra salg og distribution af tv-produkter ofte afgørende for beslutningen om at investere i fiber- og kabelnet, det er også tv-distributørerne, der reelt står bag de senere års massive Read more…\nBy admin, 3 måneder 4 uger ago\nDe blev set som en kæmpe trussel mod det etablerede tv-marked, men realiteten er, at streamingtjenesterne i dag er en naturlig del af mediedistributørernes indholdskatalog. For globale streamingudbydere som Netflix, HBO, Amazon og Disney er de lokale distributører blevet en attraktiv vej til flere og mere trofaste kunder. Det nyeste eksempel kom, Read more…\nÅrsskiftet gav fald i danskernes tv-forbrug\nLukningen af tre DR-kanaler fra årsskiftet gav tv-forbruget skrammer på næsen de første uger af året. Danskernes daglige forbrug af flow-tv er faldet med gennemsnitligt otte minutter sammenlignet med samme periode sidste år, og faldet rammer primært DR, mens også Discovery må notere et markant fald. Ifølge tallene fra Kantar Read more…\nBy Ib Konrad Jensen, 8 måneder 8 måneder ago\nNyhedsarkiv Vælg måned september 2020 august 2020 juni 2020 maj 2020 april 2020 januar 2020 oktober 2019 september 2019 august 2019 juli 2019 maj 2019 februar 2019 januar 2019 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juni 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juni 2017 maj 2017 april 2017 marts 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 september 2016 august 2016 maj 2016 april 2016


Karriererådgivning - IWF\nBrug for et kvalificeret blik på, om du udnytter dine kompetencder og dine drømme om job godt nok? Er du afklaret på, hvad for et karrierespor du har fulgt,og fremad ønsker at følge? Vil du gerne op ad ledelsesstigen, dybere og dybere ind i en ekspertrolle, eller vil du måske hellere udvide din faglighed gennem nye projekter og områder?\nAfklaring af karriereønsker og veje at gå er et behov, som både den enkelte leder og medarbejder oplever. Men også en organisation har stærkt brug for at kende ledere og nøglemedarbejderes karriereønsker og tilfredshed for at kunne fastholde de kompetente medarbejdere. På vores lederkurser hører vi tit, at en mangel på dialog fra organisationens side er årsag til at de søger væk. Omvendt har virksomheder som tilbyder deres talentfulde medarbejdere en afklaring om karriereønsker, større chancer for at motivere og fastholde nøglemedarbejdere.\nVi tilbyder i IWF hjælp til at stille skarpt på, hvor den enkelte får mest energi og arbejdsglæde, og til at afdække, hvilken karriere vej der matcher.\nKarrieremodellen ™ er det testværktøj vi benytter i IWF som afsæt for en afklaring. Når billedet af testdeltagerens karriereønsker står klarer, er de nødvendige skridt og trædesten langt lettere at finde. Både for den enkelte og for organisationen.\nVi har i forbindelse med mange af vores lederkurser og coachingforløb gennemført karriererådgivning, samt hjulpet b.la. større ministerier med karriereafklaring af centrale medarbejdere.


NAHBS 2016 fredag – CYKELPORTALEN\nNAHBS 2016 fredag\nMESSER 27. februar 2016 CYKELPORTALEN\nI forhold til de mere mainstream cykelmesser er North American Handmade Cycle Show en stor oplevelse som viser cykelverdenens mangfoldighed i alle afskygninger... ...\nSammenlignet de store toneangivende cykelmesser som Eurobike, Interbike og Taipei Cycle Show er North American Bicycle Show en lilleput. Men hvad de andre har i blinkende lygter og dusinvis af ens udseende produkter “Made in Asia”, har den amerikanske messe så tifold i spændende cykelpersonligheder, unikke produkter, ægte cykelpassion og masser af god amerikansk øl.\nRob English viste et radikalt anderledes mountainbike med begge hjul ophængt i monostag. På spørgsmålet om han havde overvejet at modsat rette de to hjulophæng og folde rammen på midten var svaret JO ! Det bliver spændende at se resultatet.\nCraig Calfee er kendt for sine flotte kulfiber og bambuscykler. Hans nyeste projekt er et gør det selv Bambuskit som lanceres på kickstarter. Det geniale er at du kan bygge din egen ramme fuldstændig på mål og et en pris på omkring 4000 kr.\nEt af de mere curiøse påfund skrivebremse på kranken.\nHvad Specialized gør et stort nummer ud af i deres kulfiberrammer kan også gøres efter i et par klassiske stålrør: Om ikke andet så ser det spektakulært ud.\nVeloOrange bygger klassiske Randeur cykler i stål med med stålskærme og retro kranksæt og fittings.\nSans for detajlen hos Shamrock med fine påskruede logoskilte\nFatCycles behøver vist ingen nærmere præsentation. Forøvrigt så bygger stellet på de klassiske kinesiske ladcykler som kan laste adskellige hundrede kilo.


Passive/Aggressive – David Granström – En varmende omfavnelse af uforløsthed\nKritik December 6 2019\nDavid Granström,“a distant color, secluded” (XKatedral, 2019) – anmeldelse af Alexander Julin Mortensen\nDavid Granström er en svensk musiker med base i Stockholm. Foruden sit virke som lydkunstner har han også udgivet kassettebåndet “Ephermetis” på XKatedral, det ligeledes Stockholm-baserede bånd- og pladeselskab, drevet af Maria W Horn og Kali Malone, der begge har stået bag nogle af dette års stærkeste udgivelser. Med “a distant color, secluded” er Granström atter aktuel, nu med sit første længere udspil. Udgivelsen består af fire kompositioner; tre kortere, der spænder fra lidt over to minutter til knap ni samt den 25 minutter lange “waning moon”, der fremstår som et værk i sig selv. Albummet er også udkommet på XKatedral, hvilket i og for sig kun giver god mening: “a distant color, secluded” deler nemlig klare fællestræk med både Kali Malones virke og Maria W Horns seneste udspil, “Epistasis”. Det er simplistiske, langsommelige og organisk-klingende kompositioner, der i modsætning til megen anden ambientmusik ikke lyder som en rejse ud i rummet, men snarere som en rejse ned under naturens jord, skovens muld eller vintersæsonens rimfrost.\nMed det sagt indgår den analoge instrumentation dog ikke på samme vis som et kerneelement hos Granström (med undtagelse af “Plane at infinity”) som klavertangenterne gør på Horns seneste udspil og orglet gør i Malones musik helt generelt. Musikken formår dog alligevel at lyde organisk og levende frem for programmeret og stramt tilrettelagt. Desuden findes den nærmest sakrale trance (som hos Malone) også i Granströms musik, sammen med den nærmest fanatiske dyrkelse af langsommelighed i både kompositionel og stemningsmæssig forstand. Men samtidig afgiver “a distant color, secluded” en pulserende varme, der også vækker associationer til mere kraut-inspireret elektronisk musik.\nGranströms musik udspiller sig i konstante minutiøse og repetitive bevægelser, hvilke giver indtryk af en lavstemt opbyggelighed, men – som det så ofte er tilfældet i ambient – uden noget større klimaks. Musikken er fyldt til bristepunktet med emotionalitet, men det er ikke følelser, der skriger i og gennem musikken. De ligger latente, indvævet i musikkens teksturer, altid nærværende, men uden at blive højtråbende. Altid til stede, men aldrig forløste.\nInfo: “a distant color, secluded” er udkommet på XKatedral.\nTags: David Granstrom, Kali Malone, Maria W Horn, stockholm, XKatedral\nIntonal Festival 2019 – Snapshots from the peripheries\nprevious post: Proton-showcase i Berlin – Refleksioner over Apple-ambassadører og vansirede sange (reportage)next post: Gate Hand – Mellem uforudsigelighed og repetition


Frishop dk rabatkode – Cykelhjelm med led lys\nBestil online eller kig forbi og se vores store showroom. Bedste online byggemarked Nr. Jeg har haft en super oplevelse med at handle på frishop.\nAlle frishop rabatkode der kan bruges til at få overskud. Sammenlign priser, find de bedste tilbud og læs brugeranmeldelser på Frishop. Her har vi rabatkoder af enhver slags!\nSpar penge ved hjælp af en frishop Kuponkode!\nDanmarks førende site med over 2butikker og 24. Udsalg og gode frishop rabatkoder på – eller 1kr. Rabatkoder – altid fungerende rabatkoder.\nGælder hele sortimentet (uden minimumskøb), men ikke udsalgsvarer . Hvis du rejser inden for EU, kan du vælge at afhente på både ud- og hjemrejse. Du betaler først, når du henter dine varer. Du kan også få leveret dine varer . Spar med en WhiteAway rabatkode hos Ekstra Bladet.\nBrug af cookies på Forbrugsforeningen.\nWebsitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og til at målrette annoncer. Så jeg har en rabatkode hvis nogen skulle være interesseret, og ja selvfølgelig får jeg også. For at kunder skal kunne bruge en rabatkode skal de kunne tastes af kunden:. Det siger kunderne: Super god service. Se anmeldelser på Trustpilot.\nBestil kendte mærkevarer til skarpe priser her. Køb det bedste elværktøj på 10-4. Vi har et af nettets bedste udvalg til gør det selv eller professionel brug – Køb elværktøj fra Bosch, Dewalt, Makita m. Esbjerg, Danmark Deres hjemmeside: Nicehair. Det skyldes, at vi har markedets bedste pris, og at vi tilbyder . Varen er desværre ikke på lager. Og kommer du forbi vores adresse med noget tøj til indsamlingen, så kvitterer vi med en rabatkode til vores flisebehandling!\nProfilLageret rabatkoder og tilbud dagligt verificerede brugerne selv. DKK (gennemsnitlige besparelser) 1 . Så er det blevet tid til konkurrence igen! Alle rettigheder forbeholdes – Klunzshop. Kundeservice Firmaoplysninger.\nEksklusiv års Jubilæums Moskusdyne fra Ringsted Dun – Limited Edition.


Anvendelse af ressourceforløb i Østdanmark - PDF Gratis download\nDownload "Anvendelse af ressourceforløb i Østdanmark"\n1 Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland Dato 23. maj 2013 J.nr.: Anvendelse af ressourceforløb i Østdanmark Ressourceforløbet er et centralt element i den reform af førtidspension og fleksjob, der trådte i kraft 1. januar I et ressourceforløb arbejdes der målrettet med at udvikle arbejdsevnen for mennesker med komplekse problemer. Det sker gennem en kombination af beskæftigelsesrettede samt sociale og sundhedsrettede tilbud. Der er i ressourceforløbet en tæt opfølgning på borgeren og fokus på, at de igangsatte indsatser løbende justeres og koordineres. De foreløbige opgørelser efter reformens ikrafttræden peger på et betydeligt fald i antal påbegyndte førtidspensioner i Østdanmark, mens der endnu ikke er etableret/registreret ret mange ressourceforløb - og i flere kommuner endnu ikke etableret sådanne forløb. Beskæftigelsesregionen har på den baggrund medio maj 2013 gennemført en høring vedr. anvendelsen af ressourceforløb i jobcentrene i Østdanmark. Høringen har omfattet følgende spørgsmål: 1. Hvor mange sager har rehabiliteringsteamet behandlet i perioden 1. januar maj 2013? 2. I hvor mange af sagerne er der indstillet til et ressourceforløb? 3. Hvor mange ressourceforløb er opstartet i samme periode, dvs. fra 1. januar maj? 4. Hvilke årsager er der bag et eventuelt begrænset antal ressourceforløb indtil nu? 5. Hvor mange ressourceforløb planlægger I med at etablere i hele 2013? 6. Er der behov for understøttende tiltag for etablering af ressourceforløb, og i så fald hvilke? 41 af regionens 44 jobcentre har besvaret høringen. Jobcentrenes besvarelser er opsummeret i det følgende. Borgere i rehabiliterings og ressourceforløb De 41 jobcentre, der har besvaret høringen har frem til d. 15. maj 2013 behandlet sager i rehabiliteringsteamet, heraf har rehabiliteringsteamet indstillet 190 sager til ressourceforløb, hvilket svarer til 18 pct. af de behandlede sager.\n2 I nogle kommuner er der indstillet til et ressourceforløb i en tredjedel af de sager, der har været i ressourceforløb, mens der i andre endnu ikke er igangsat forløb. 129 af de sager, der er indstillet til et ressourceforløb er påbegyndt pr. 15. maj. I budgetforudsætningerne for reform af førtidspension og fleksjob forventes der i 2013 på landsplan, at der i alt bliver tilkendt ressourceforløb. Under forudsætning af, at andelen heraf i Østdanmark svarer til regionens andel af den samlede tilgang til førtidspension i pct. er der forudsats etableret ressourceforløb i Østdanmark i jobcentre har i deres høringssvar angivet, hvor mange ressourceforløb de forventer at etablere i De 37 jobcentre forventer således at igangsætte forløb i 2013, hvilket svarer til 58 pct. af de ressourceforløb, som det i forhold til reformens forudsætninger var forventet, at de 37 jobcentre ville sætte i gang i Årsager til et begrænset antal ressourceforløb indtil nu Nedenfor skitseres de årsager som jobcentrene har angivet som forklaring på det relativt lave antal igangsatte ressourceforløb. Relevante redskaber anvendes Nogle jobcentre vurderer, at de har bevilliget de ressourceforløb, der var muligt. Rehabiliteringsteamet har således anbefalet de redskaber, der var vurderet relevante i forhold til den enkelte borger. Der er desuden jobcentre, der angiver, at de sager, der er behandlet i rehabiliteringsteamet indtil nu har været meget klare enten i forhold til fleksjob eller førtidspension. Implementering af reformen Mange jobcentre påpeger, at det tager tid at få implementeret reformen og at det nogle steder tager længere tid end forventet. Der er således jobcentre, der først i marts og april er påbegyndt behandlingen af sager i rehabiliteringsteamet. Jobcentrene peger således på følgende udfordringer i forhold til at få implementeret reformen: Etablering af rehabiliteringsteamet har været tidskrævende. Det har været nødvendigt at etablere en lokal løsning i relation til den manglende sundhedskoordinator fra regionen. Sagsbehandlerne skal omstilles til en ny arbejdsform og tankegang. Det kræver tid og tilvænning. Der er i den forbindelse behov for at medarbejderne tilegner sig nye kompetencer. Overgang fra ressourceprofil til forberedelsesskema samtidig med, at det skal sikres at sagerne er tilstrækkeligt belyst. Der skal laves nye arbejdsgange og udarbejdes nye retningslinjer for ind- 2/6\n3 satsen. Nye administrative arbejdsgange koster tid og tilvænning. Der er ikke udviklet understøttende IT-værktøjer som f.eks. ved indførelsen af arbejdsevnemetoden. Der skal indarbejdes ny lægeerklæring (LÆ 265) samt en række andre nye dokumenter i indsatsen. Det fremhæves her, at LÆ 265 først blev tilgængelig et par måneder efter reformen ikrafttræden, hvilket har forsinket opstarten. Enkelte jobcentre angiver endvidere, at der i årets første måneder har været en række sager indstillet til pension ultimo 2012, som skulle færdigbehandles, hvilket har betydet en senere start for rehabiliteringsteamet. Endelig peger nogle jobcentre på, at der i reformen ikke er afsat midler til ressourceforbruget i rehabiliteringsteamet, koordinerende sagsbehandlere mm. Brug for alle En del jobcentre peger på, at Initiativet Brug for alle har haft en betydning for, at færre er kommet i et ressourceforløb. En del af de borgere, der kunne være kandidater til et ressourceforløb har i regi af initiativet fået udarbejdet en tværfaglig indsatsplan, som nu er sat i værk. Der er desuden et enkelt jobcenter, der angiver, at man gennemfører alle møder i det tværfaglige team i Brug for alle før man evt. visiterer til rehabiliteringsteam og ressourceforløb. Mulighederne i LAB-loven ikke udtømte forløb startes tidligere Mange jobcentre lægger vægt på, at mulighederne i LAB- loven skal være udtømte inden sagen behandles i rehabiliteringsteamet, og der evt. bevilliges et ressourceforløb. Det betyder, at sagsforløbet forud for behandling i rehabiliteringsteamet bliver længere Det har samtidig følgende betydning i forhold til arbejdet i rehabiliteringsteamet og brug af ressourceforløb: Der er fokus på, at det i sagerne er grundig belyst og dokumenteret, at mulighederne i forhold til LAB- og LAS er afprøvet og dermed, at der er tendens til, at sagsbehandlingen udvides. Der er fokus på at sætte tidligere ind med tværfaglig indsats især i forhold til de svageste kontanthjælpsmodtagere. Det opleves som en udfordring i forhold til sygedagpengemodtagere at sikre, at mulighederne i LAB-loven er udtømte inden varighedsbegrænsningen på ydelsen indtræder. Uklarheder i lovgivningen Flere jobcentre angiver som årsag til det lave antal ressourceforløb, at der en række uklarheder i lovgivningen i forhold til ressourceforløb. Det gælder primært i forhold til målgruppen og hvor smalt/bredt den skal tolkes og ikke mindst, hvordan tolkningen af, at alle andre muligheder skal være udtømte inden 3/6\n4 man igangsætter et ressourceforløb skal anlægges. Fleksjob En del jobcentre peger som årsag til, at relativt få har fået et ressourceforløb i reformens første levetid, at flere borgere får tilkendt et fleksjob. Med den større fleksibilitet i fleksjobordningen er der nu flere borgere, der kan klare et fleksjob, hvilket betyder, at flere overgår til fleksjob frem for ressourceforløb. Der er desuden et enkelt jobcenter, der peger på at der på baggrund af den tværfaglige vurdering i rehabiliteringsteamet og fokus på udvikling af arbejdsevnen vil blive forsøgt igangsat flere revalideringsforløb. Indsatsen i ressourceforløb Et enkelt jobcenter peger på, at det i flere sager har været svært for rehabiliteringsteamet at pege på en tværfaglig indsats som ikke allerede havde været prøvet eller en indsats, som teamet vurderede ville have en effekt. Herudover peges der på, at det for mange af de borgere, der er relevante til et ressourceforløb er meget svært at opstille et mål for genindtræden på arbejdsmarkedet. Endelig vurderes det, at den manglende tilstedeværelse i rehabiliteringsteamet fra regionen med sundhedskoordinator og klinisk enhed har givet anledning til en del usikkerhed på, hvilke aktiviteter der kan sættes i gang i ressourceforløb uden at skade borgeren. Behov for understøttende tiltag i forhold til etablering af ressourceforløb Jobcentrene er i høringen blevet spurgt, om der er behov for understøttende tiltag i forhold til etablering af ressourceforløb. Jobcentrene peger i den forbindelse på en række muligheder, der er skitseret i det følgende. Udvikling af tilbud En del jobcentre anfører, at der er behov for udvikling af nye forløbstyper til borgere med massive problemstillinger. Det gælder f.eks. følgende: Tilbud til personer med ADHD, autisme, PTSD Unge med psykiske lidelser Ældre med funktionelle lidelser Herudover efterlyser jobcentrene inspiration til helt nye typer forløb for målgruppen, planlægning af indsatsen mm. Det foreslås bl.a., at der udarbejdes en række eksempler på ressourceforløb. 4/6\n5 Økonomi En del jobcentre efterspørger understøttende initiativer i relation til økonomien forbundet med reformen/ ressourceforløb. Det gælder følgende aspekter: Yderligere midler til sagsbehandlingen samt honorering af timer til rehabiliteringsteamet Midler til administrative ressourcer til kommunerne på beskæftigelse og socialområdet. Klarhed om økonomien i reformen, herunder: o Følger der DUT-midler med ressourceforløbene o Økonomien i relation til regionens ydelser i form af sundhedskoordinator og den kliniske enhed. Større klarhed over de økonomiske konsekvenser af reformen. Den koordinerende sagsbehandler En del jobcentre peger på behov for tiltag, der retter sig mod den koordinerede sagsbehandler, herunder: Mulighed for sparring/supervision for den koordinerende sagsbehandler Kompetenceudvikling af den koordinerende sagsbehandler Udvikling og udveksling af erfaringer vedr. best practise for brug af de koordinerende sagsbehandlere. Sagsbehandlere Et jobcenter foreslår, at implementeringen af reformen og anvendelsen af ressourceforløb understøttes gennem undervisning af sagsbehandlerne i lovgivningen omkring reformen samt udmøntning af lovgivningen i praksis. Rehabiliteringsteamet Det foreslås i høringen, at medlemmerne af rehabiliteringsteamet får undervisning i redskaber, der kan bidrage til at motivere borgeren i forhold til at se muligheder i deltagelse i et ressourceforløb Præcisering af lovgivingen - målgruppe mm Flere jobcentre bemærker, at der en vis usikkerhed i forhold til lovteksten, og at der er behov for klare udmeldinger omkring målgruppen for ressourceforløbet, herunder en klar definition. Der peges desuden på, at der er behov for tydelige udmeldinger om tolkning af formuleringen om, at borgerne som udgangspunkt ikke kan få pension før vedkommende har gennemført et ressourceforløb. Samarbejde med regionerne Flere jobcentre peger behov for initiativer, der kan fremme samarbejdet med regionerne. Det gælder på følgende områder: Samarbejde mellem kommune og region om sundhedskoordinatoren og den kliniske funktion. I forhold til rehabiliteringsteamet, hvor der er behov for en hurtig integration af sundhedskoordinatoren i teamet. I relation til udvikling af nye forløbstyper/tilbud for målgruppen. 5/6\n6 I forhold til samarbejde med psykiatrien om tværfaglige kompetenceforløb for medarbejdere i psykiatri og kommuner Administrative systemer Et enkelt jobcenter har foreslået, at der etableres et IT-system til brug af forberedende del, indsatsdel mm. i forbindelse med sager, som skal foran rehabiliteringsteam. 6/6


Auckland Lufthavn Transport - AirportDesk\nHvis du gerne vil rejse til det vestlige New Zealand med tog, tager lufthavnens bus dig til Mt Eden station. Hvis du vælger at rejse sydpå, vil en anden bus tage dig til Papatoetoe station (se nedenfor).\nLufthavnen ligger omkring 21 kilometer sydvest for byen Auckland. Du kan tage motorvejene 20A og 20B for at komme dertil. Uden for myldretiden vil det tage dig 40 minutter at komme til Auckland og 20 minutter til Manukau.\nDer er en særlig busservice fra Citybus, der afgår hver 15.minutter. Airbus Express bringer dig til Aucklands centrum døgnet rundt. Busservicer 375 og 380 kører fra lufthavnen til centrene af Botany og Manukau. For mere information og køreplaner kig på MAXX rejseinformation (tlf.: +64(0)9 366 6400).\nDer er biludlejningsfirmaer på begge terminaler: Avis, Europcar, Hertz, Thrifty en Budget. Du kan lave en reservation på forhånd med EasyTerra, denne hjemmeside sammenligner adskillige biludlejningsfirmaer og deres priser.\nTaxaer står til rådighed på begge terminaler. En tur til Auckland koster omkring NZD 70. Pendulbussen koster omkring NZD 35 per person.\nDer er en tilstrækkelig mængde af kort- og langtidsparkeringsfaciliteter til rådighed i gåafstand fra begge terminaler. En dag på korttidsparkeringspladsen koster NZD 32. Hvis du gerne vil parkere din bil i 7 dage vil det koste NZD 100. For mere information om parkering i Auckland lufthavn, send venligst en mail til parking@aucklandairport.co.nz.