Kalvebod brygge vest. Bilag 1. Offentlig høringsperiode fra den xx. xxxxxx til den xx. xxxxxx PDF\nDownload "Kalvebod brygge vest. Bilag 1. Offentlig høringsperiode fra den xx. xxxxxx til den xx. xxxxxx 2014"\n1 Bilag 1 Kalvebod brygge vest Forslag til tillæg nr. 1 til lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest Borgerrepræsentationen har den XX. XXX 2014 vedtaget forslag til tillæg nr. 1 til lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest. Lokalplanområdet ligger i bydelen Vesterbro. Offentlig høringsperiode fra den xx. xxxxxx til den xx. xxxxxx 2014\n2 Indhold Redegørelse for tillæg til lokalplanen...3 Lokalplantillæggets baggrund og formål... 3 Lokalplanområdet og kvarteret... 3 Byggeønsker... 4 Lokalplantillæggets indhold... 6 Miljøforhold...7 Skyggediagrammer... 8 Sammenhæng med anden planlægning og lovgivning...9 Overordnet planlægning... 9 Kommuneplan Lokalplaner i kvarteret...10 Miljø i byggeri og anlæg...10 Regnvand...10 Tilladelser efter anden lovgivning Affald Jord- og grundvandsforurening Museumsloven Rottesikring Tillæg nr. 1 til lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest Formål Område Vej-, sti- og baneforhold Bebyggelsens omfang og placering Bebyggelsens ydre fremtræden Byrum Forureningsgener Særlige fællesanlæg Retsvirkninger Ophævelse af lokalplaner...18 er af generel karakter...18 Tegning nr. 1.1 Lokalplanområdets afgrænsning...19 Tegning nr. 4.1 Bebyggelsesplan Tegning nr. 5.1 Landskabsstrøgets elementer...21 Lokalplan nr Hvad er en lokalplan...63 Lokalplan...63 Lokalplanforslagets retsvirkninger...63 Lokalplanens endelige retsvirkninger...63 Mindretalsudtalelser...63 Praktiske oplysninger... Bagsiden\n3 Redegørelse for tillæg til lokalplanen Luftfoto 28. oktober JW Luftfoto Lokalplantillæggets baggrund og formål Bygningsstyrelsen har på vegne af grundejeren, Banedanmark, anmodet om at få udarbejdet en lokalplan med henblik på opførelse af et kontordomicil ved Kalvebod Brygge på en del af ejendommen matr. nr. 1695a Udenbys Vester Kvarter, København, sydvest for Dybbølsbro mellem Kalvebod Brygge og en planlagt forlængelse af Carsten Niebuhrs Gade. Arealet er ubebygget og rummer i dag jernbanearealer. Bebyggelsen er tænkt som et statsligt administrativt knudepunkt og skal rumme arbejdspladser for Banedanmark, Trafikstyrelsen, Vejdirektoratet og Energistyrelsen. Byggeriet er samlet på ca m² etageareal. Byggeriet forventes at kunne rumme ca arbejdspladser. Området er omfattet af Lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest, fra For den aktuelle del er lokalplanen i dag kun en rammelokalplan, hvor byggeri kræver et lokalplantillæg. Lokalplantillægget er i overensstemmelse med Kommune plan Lokalplanområdet og kvarteret Lokalplanområdet er en del af bydelen Vesterbro og omfatter et areal på ca m 2 der i dag er ubebygget og rummer jernbanearealer. Området ligger i dag isoleret på grund af barrierevirkning fra baneterrænet og den stærkt trafikerede Kalvebod Brygge. Der er adgang til området fra Kalvebod Brygge og Otto Busses Vej. Området har store potentialer såvel trafikalt som geografisk med den centrale beliggenhed mellem Dybbølsbro St. og den kommende metrostation ved Fisketorvet på metrolinjen til Sydhavnen som ventes at stå færdig i Fra de åbne banearealer er der udsyn mod byen og havnen og mod bygningsfronten langs Ingerslevsgade på Vesterbro. Umiddelbart sydvest for lokalplanområdet er Banedanmarks bygning der skal rumme signalstyringsanlæg under opførelse. Nord for området forbinder Dybbølsbro det indre Vesterbro med Kalvebod Brygge og Fisketorvet Shopping Center øst for området. Via Cykelrampen Cykelslangen og Bryggebroen er der forbindelse videre til Havneholmen, Islands Brygge og Amager Fælled for cyklister og fodgængere. Havneholmen øst for Fisketorvet rummer erhvervs- og boligbebyggelse. Nord for Fisketorvet langs Københavns Kommune 3\n4 havnen ligger et hotel og nyere erhvervsbebyggelser. Mod syd ligger bydelens dominerende vartegn, H.C. Ørstedsværket. Vesterbro er en af de bydele i København, der har mindst grønt areal pr. indbygger. Lokalplanområdet, Kalvebod Brygge Vest med det hævede landskabelige strøg vil tilføre bydelen et nyt grønt område. Der er ikke registreret bevaringsværdige træer inden for området. Byggeønsker Projektet er et Offentlig-Privat Partnerskab, OPP med Bygningsstyrelsen som bestiller og A. Enggaard A/S som OPP-leverandør. Tegnestuen Arkitema Architects har udarbejdet et skitseprojekt til en bygning på ca m² etageareal placeret sydvest for Dybbølsbro mellem Kalvebod Brygge og en planlagt forlængelse af Carsten Niebuhrs Gade i den nordøstlige del af lokalplantillægets område. Projektet omfatter et grundareal på m² og udnytter, sammen med signalstyringsanlægget, stort set hele den byggeret der i lokalplan nr. 485 er muliggjort inden for området i Kommuneplan Bebyggelsen er tænkt som et statsligt administrativt knudepunkt og skal rumme arbejdspladser for Banedanmark, Trafikstyrelsen, Vejdirektoratet og Energistyrelsen. Bebyggelsen består af to store bygningskroppe placeret mod henholdsvis Carsten Niebuhrs Gade og Kalvebod Brygge omkring/på et hævet offentligt tilgængeligt landskabeligt strøg. Bebyggelsen fremstår varieret i højden i henholdsvis 6,7 og 8 etager over det skrånende terræn Fakta Bruttoarealer m 2 Bebyggelsespct. 128 (henholdsvis 6, 7 og 9 etager over Carsten Niebuhrs Gade) og den maksimale bygningshøjde er 42,5 m i forhold til Carsten Niebuhrs Gade. De to bygningskroppe, der er forskudt i forhold til hinanden foreslås bygget sammen over terræn med 4 tværgående forbindelsesbroer der skal udgøre et centralt knudepunkt i byggeriet. Parkering placeres i etager under det hævede landskabsstrøg bortset fra ganske få pladser på Carsten Niebuhrs Gade ved bebyggelsen. Der bliver mulighed for cykelparkering ved indgange fra det hævede landskabsstrøg samt ved indgangen mod Cartsen Niebuhrs Gade. Cykelparkeringspladser i konstruktion placeres under det hævede landskabsstrøg med adgang via ramper dels fra landskabsstrøget dels fra Carsten Niebuhrs Gade. Friarealer på terræn og på det hævede landskabsstrøg suppleres med opholdsarealer der indrettes på en del af taget. Der anlægges et grønt landskabeligt byrum som et kuperet terræn med bakker, terrasser og zoner til vand- Bebyggelsen set fra Carsten Niebuhrs Gade. Ill: Arkitema 4 Københavns Kommune\n5 opsamling. Der foreslås en varieret beplantning med stor diversitet der giver variation til områdets 3 landskaber med temaerne skov, eng og vådområde. Hovedindgangen placeres centralt i bebyggelsen mod det landskabelige strøg. Der etableres også en ankomstplads mod Carsten Niebuhrs Gade og et gårdhaverum mod Kalvebod Brygge.Der etableres opholdsarealer i tilknytning til den offentligt tilgængelige sti i gennem området samt enkelte terrasser i tilknytning til bygningens stueetage beregnet til husets brugere. Eksempel på udformning af bakkeområdet. Ill: Arkitema Eksempel på engterrasser. Ill: Arkitema Eksempel på zone med vandopsamling. Ill: Arkitema Facaderne i bygningens ydre perimeter er opbygget af etagehøje glaspartier i forskellige bredder vekslende med facadepartier i teglsten i brune/rødbrune farver ligeledes i forskellige bredder. Der er suppleret med lameller i metal placeret forskudt og i et varieret mønster.facaderne langs landskabsstrøget og de to indsnit mod henholdsvis Cartsen Niebuhrs Gade og Kalvebod Brygge er opbygget af etagehøje glaspartier samt lameller i metal i en varm farve fra let gylden til mørkere brun. Metallamellerne placeres forskudt og i et varieret mønsker. Tage udformes med beplantning, solceller samt tagterrasser. Facadeudsnit. Ill: Arkitema Landskabsstrøget med forbindelsesbroerne mellem bygningerne, set mod nordøst. Landskabsstrøget med forbindelsesbroerne mellem bygningerne, set mod sydvest. Københavns Kommune 5\n6 Lokalplantillæggets indhold Lokalplanen gør det muligt at opføre et kontordomicil samt at etablere et grønt landskabeligt strøg og parklandskab, der er offentligt tilgængelige i hele deres udstrækning. Infrastruktur Der fastlægges stier gennem området, der skaber gode forbindelser til den omgivende by herunder til de nærliggende stationer, Dybbølsbro St. og den kommende metrostation ved Fisketorvet på metrolinjen til Sydhavnen, som ventes at stå færdig i De giver mulighed for en fredelig og grøn forbindelse for cyklister og fodgængere gennem området som alternativ til den trafikerede Kalvebod Brygge og sikrer adgang til områdets aktiviteter. Bebyggelsens placering og udformning Bebyggelsens placering og udformning er fastlagt ud fra en overordnet idé om, at bygningshøjderne stiger fra den laveste sydøstlige hjørnebygning til den højeste nordvestlige hjørnebygning. Hensigten er at opnå en højdemæssig tilpasning til kommende bebyggelse nordøst for området. Terrassering af facaderne omkring landskabsstrøget betyder, at området mellem bygningerne vil opleves mere åbent, og det mindsker samtidig bebyggelsens skygger på landskabsstrøgets opholdsarealer. En bestemmelse om, at eventuelle forbindelsesbroer skal placeres mindst 12 m over terræn skal mindske byggeriets porteffekt over landskabsstrøget. Byrum Der fastlægges bestemmelser om udformning af facaderne og deres materialekarakter. Der er særlig fokus på at opnå variation i facaderne samt sikre en høj grad af transparens i stueetagen, der hvor der er udadvendte funktioner, for at skabe god kontakt mellem funktionerne inde i bygningen og udearealerne umiddelbart i tilknytning hertil. Snit gennem bebyggelsen og omgivelserne. Ill: Arkitema VESTERBRO SØNDER BOULEVARD DEN HVIDE KØDBY RIGSARKIVET SEB INGERSLEVSGADE DYBBØLSBRO S-TOG CARSTEN NIEBUHRSGADE GRØNT STRØG kt 2,5 kt 2,5 kt 10 KALVEBOD BRYGGE FISKETORVET CYKELSLANGEN BRYGGEBROEN FODGÆNGERE/ CYKLER HAVNEHOLMEN VASBYGADE ISLANDS BRYGGE Beliggenhedsplan i forhold til gældende lokalplan. Det er besluttet at udarbejde et nyt plangrundlag for området nordøst for det nye kontordomicil, der bl.a. skal muliggøre opførelse af et IKEA-varehus nordøst for Dybbølsbro. Ill: Arkitema AMAGER FÆLLED 6 Københavns Kommune\n7 Det er ligeledes i overensstemmelse med Lokalplan nr. 485 hvad angår krav til bil- og cykelparkering samt friarealernes størrelse. Der blev gennemført miljøvurdering i forbindelse med udarbejdelse af lokalplan nr Overskridelse på dele af byggeriet med knap 2,5 m af den i lokalplan nr. 485 fastlagte maksimale bygningshøjde på 40 m vurderes ikke at have nævneværdig indvirkning på byens skyline. Nybyggeriet der muliggøres i lokalplantillæget forventes ikke at bevirke væsentlige ændringer i trafikmønsteret for bil- og cykeltrafik til/fra og omkring lokalplanområdet. Afgørelsen er offentliggjort samtidig med planforslaget. Landskabsstrøg mellem bygningerne. Ill: Arkitema Landskabsstrøg, parklandskab, ankomstrum samt gårdrum er offentligt tilgængelige. Der fastlægges bestemmelser om arealernes indretning der skal sikre, at cykelparkering, opholdsmuligheder, sidde- og aktivitetsmuligheder integreres i området samt sikre en markant grøn karakter i området med en beplantning med stor diversitet. Bestemmelser om udformning af terrænet skal sikre dels et sammenhængende og bakket oplevelsesforløb dels, at regnvand ved ekstrem regn alene ledes ud af området i det sydøstligste hjørne ved Otto Busses Vej/ Kalvebod Brygge. Kantzoner og den særlige udformning/detaljering af stueetagens facader skal medvirke til at gøre bymiljøet mere oplevelsesrigt. Miljøforhold VVM Der er ikke anlæg eller projekter indenfor lokalplanområdet, der vurderes at være til skade for miljøet, og de anses dermed ikke at være omfattet af VVM-bestemmelserne (bek. nr af 15. december 2010). MPP, Lov om miljøvurdering af planer og programmer Lokalplantillægget vurderes ikke at medføre, at der skal foretages en miljøvurdering i henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer (lovbek. nr. 939 af 3. juli 2013). Det skyldes, at planen ikke muliggør anlægsarbejder, der er optaget i lovens bilag 3 eller 4. Endvidere er der ikke tale om projekter, der i størrelse og omfang, og i forhold til lokalplanområdets nuværende omfang og karakter får væsentlig indvirkning på dette eller omkringliggende områder eller bebyggelser. Trafikstøj Vejtrafikstøjniveauet langs Kalvebod Brygge ligger over 75 db i såvel 1½ som 4 meters højde. Størstedelen af lokalplanområdet belastes således med et trafikstøjniveau på db. Der kan ligeledes forventes støj og vibrationer fra jernbanen. Miljømæssige gener fra virksomheder Umiddelbart op ad lokalplanområdet ligger IC3 s klargøringscenter og reparationshal med et 8 meter højt afkast. I forbindelse med klargøringscenteret og reparationshallen er der aktivitet over hele døgnet herunder også en del tomgangskørsel. Det er forvaltningens vurdering, at hvis det ønskes at placere boliger, daginstitutioner eller lignende følsom arealanvendelse i lokalplanområdet nærmere end 150 m fra klargøringscentret og reparationshallen, skal det afklares, hvorvidt aktiviteterne her vil give anledning til gener og hvilke afværgetiltag, der eventuelt vil være nødvendige. Forurening Hele Godsbaneterrænnet herunder lokalplanområdet er kortlagt på vidensniveau 2 jf.,jordforureningsloven. Kortlægning er sket på baggrund af to kraftige punktkildeforurening hotspots med dels tungmetaller, dels benzin/olie/tjærestoffer. Disse vil blive fjernet ved byggeri. Området er præget af, at der i 100 år har været industriel aktivitet, og må derfor betragtes som forurenet. I miljøtekniske boringer fra 2008, hvor den tidligere godsbanegård bygning lå, er der konstateret forurening i det terrænnære grundvand med chlorerede opløsningsmidler og oliestoffer. Jord, der bortkøres fra ejendommen, skal anmeldes til Teknik- og Miljøforvaltningen, Byens Anvendelse. Lokalplantillægget er i overensstemmelse med Lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest, for så vidt angår maksimale byggemuligheder hvor der inden for underområderne II og III beregnet under ét maksimalt må opføres m 2. Københavns Kommune 7\n8 21. marts kl juni kl marts kl juni kl marts kl juni kl Skyggediagrammer Skyggediagrammerne viser, at skyggepåvirkning fra bebyggelsen i planområdet primært vil påvirke ubebyggede jernbanearealer og vejarealet Kalvebod Brygge foruden de kommende muliggjorte byggerier nordøst for området. 21. juni kl Københavns Kommune\n9 Sammenhæng med anden planlægning og lovgivning Overordnet planlægning Regional udviklingsplan 2012 Region Hovedstaden vedtog i september 2012 en regional udviklingsplan. Den er en vision for hovedstadsregionens udvikling i de kommende år inden for trafik, uddannelse, klima og erhverv. Tillægget til lokalplan er i overensstemmelse med den regionale udviklingsplan. Fingerplan 2013 Ifølge Fingerplan 2013, der er Miljøministeriets landsplandirektiv for planlægning i hovedstadsområdet, skal stationsnære kerneområder udnyttes med bebyggelsesprocenter, der modsvarer den centrale beliggenhed og gode tilgængelighed. Kerneområder afgrænses med udgangspunkt i en gangafstand på mindre end 600 m fra en station. Kontorbygninger over m 2 kan frit placeres inden for det stationsnære kerneområde. Lokalplanområdet ligger inden for det stationsnære kerneområde omkring Dybbølsbro Station, og er derfor i overensstemmelse med intentioner i Fingerplan 2013 om stationsnær placering af kontorer. Kommuneplan 2011 I kommuneplan 2011, der er vedtaget af Borgerrepræsentationen den 15. december 2011, er området udlagt til et S3*-område for serviceerhverv med en maksimal bebyggelsesprocent på 185 og en maksimal bygningshøjde på 24 m. Den særlige *-bemærkning giver mulighed for byggeri med en maksimal bygningshøjde på 47 m. Friarealprocenten er 30 for boliger og 20 for erhverv. Friarealer skal indgå i et sammenhængende, offentligt tilgængeligt grønt strøg gennem områderne og kan beregnes for områderne under ét. Parkeringsdækningen skal være i størrelsesordenen og højst 1 parkeringsplads pr. 150 m 2 etageareal. Der skal etableres mindst 2,5 cykelparkeringspladser pr. 100 m 2 boligetageareal og 1,5 cykelparkeringspladser pr. 100 m 2 erhvervsetageareal samt fire cykelparkeringspladser pr. 100 m 2 butiksetageareal. Byomdannelsesområde Området er i Kommuneplan 2011med tillæg nr. 8 til Kommuneplan 2011, vedtaget af Borgerrepræsentationen den 13. december 2012, udpeget som et byomdannelsesområde, byomdannelsesområde Dybbølsbro Station, i henhold til planlovens 11a, pkt. 2). Området kan udvikles i 1. del af planperioden ( ). Særligt for byomdannelsesområder gælder, at arealer belastet med erhvervsstøj kan udlægges til støjfølsom anvendelse, når kommunalbestyrelsen har sikkerhed for, at støjbelastningen er bragt til ophør i løbet af en periode, der ikke væsentligt overstiger 8 år efter, at den endeligt vedtagne lokalplan er bekendtgjort. Hermed er der skabt mulighed for, at der som led i en Gældende kommuneplanrammer 2011 gradvis omdannelse af området kan etableres boliger m.v., der i en tidsbegrænset periode udsættes for en højere støjbelastning fra erhverv end de sædvanlige vejledende støjgrænser. Trafikstøj I lokalplanen er der taget højde for, at de vejledende støjgrænser kan overholdes. Bydelsplan Bydelsplan for Vesterbro 2013 er udarbejdet i samarbejde mellem Vesterbro Lokaludvalg og Økonomiforvaltningen. Lokaludvalget har været ansvarlig for den lokale proces og borgerinddragelsen i forbindelse med bydelsplanlægningen. Bydelsplanen indgår som bilag til kommuneplanen. Bydelsplanen angiver lokaludvalgets og forvaltningernes fælles retningslinjer og principper for udviklingen, men uden at der er tilknyttet økonomi eller lovgivningsmæssige kompetencer. Københavns Kommune 9\n10 Minimumskravene skal følges i forbindelse med nybyggeri, større renoveringer og anlægsarbejder, hvor Københavns Kommune er bygherre eller kontraktmæssig bruger, samt ved støttet byggeri og byfornyelse. Private opfordres til at hente ideer fra retningslinjerne. Miljø i byggeri og anlæg 2010 oplyser i øvrigt om love, regulativer og publikationer om emnet, samt adresser på kommunale og statslige instanser, hvor der kan hentes oplysninger om miljøorienteret byggeri. Miljø i byggeri og anlæg 2010 kan hentes på Lokalplaner og startredegørelser i området. Det aktuelle lokalplanområde er angivet med rød skravering. Startredegørelsen for IKEA er vist med grøn skravering Lokalplaner i kvarteret Nordøst for området samt vest og sydvest for område fastlægger lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest området til serviceerhverv og kulturelle og fritidsprægede funktioner med henblik på at omdanne en del af banearealet ved Kalvebod Brygge til et attraktivt byområde med et hævet landskabeligt strøg med en markant grøn karakter som bærende idé. Det er besluttet at udarbejde et nyt plangrundlag for den resterende del af denne plan, nordøst for lokalplanområdet, så der åbnes mulighed for en IKEA. Området længere mod nordøst er omfattet af lokalplan nr. LP 403 Rigsarkivet fra 2005, der fastlægger et nyt byområde med arkiver for Rigsarkivet og erhvervsbyggerier med et hævet landskabeligt strøg som bærende idé. Det landskabelige strøg er ført igennem til Arni Magnussons Gade. Sydøst for området fastlægger lokalplan nr. 202 med tillæg nr. 1 Fisketorvet, der er vedtaget i Borgerrepræsentationen i 1992, området til serviceerhverv, boliger og butikker. Syd og sydvest for området fastlægger lokalplan nr. 433 Otto Busses Vej med tillæg 1 et område til tekniske anlæg af offentlige/almen karakter, såsom kollektive trafikanlæg, herunder sporanlæg, tog og busstationer m.v. i forbindelse med etablering af et kontrol- og vedligeholdelsescenter for Metro Cityring m.v. Regnvand Ifølge Københavns Kommunes Spildevandsplan skal regnvand håndteres lokalt (Lokal Afledning af Regnvand, LAR) for at imødegå klimaændringer og det øgede pres på kloakkerne. Lokal håndtering vil sige indenfor nærområdet som modsætning til transport ud af området. Der kan være tale om håndtering indenfor enkeltmatrikler, eller om at flere matrikler går sammen om lokale løsninger, herunder udledning til havnen. Regnvandet kan opsamles, genanvendes, forsinkes, fordampes, nedsives og/eller afledes til eksisterende vandområde. Ved genanvendelse kan regnvand eksempelvis bruges til vanding, springvand, vaskeri, bilvask eller toiletskyl. Regnvand til toiletskyl kan dog ikke tillades i daginstitutioner, skoler, plejehjem, sportshaller, cafeteriaer og andre bygninger, hvor der er offentlig adgang. Københavns Kommune har udgivet en håndbog, der beskriver en række metoder og løsninger. Denne kan hentes på Er det ikke muligt at håndtere regnvandet lokalt, skal bygherre dokumentere dette, hvilket skal vurderes og godkendes af Københavns Kommune. Endelig giver planloven hjemmel til, at der kan stilles krav om brug af regnvand til toiletskyl og tøjvask i maskine. Forvaltningen er ikke bekendt med, at der er større problemer forbundet hermed. Hvis der i en konkret sag kan dokumenteres andre løsninger med samme effekt, vil der være mulighed for at søge dispensation. Lokalplanerne kan ses på Miljø i byggeri og anlæg Københavns Kommune har besluttet, at der skal tænkes miljørigtigt i forbindelse med nybyggeri, større renoveringer, byfornyelse og anlægsarbejder. Derfor har Borgerrepræsentationen tiltrådt retningslinjerne Miljø i byggeri og anlæg, Heri berøres emnerne miljørigtig projektering, energi og CO 2, materialer og kemikalier, vand og afløb, byens rum, liv og natur, affald, støj, indeklima og byggepladsen. 10 Københavns Kommune\n11 Tilladelser efter anden lovgivning Affald Der skal afsættes plads til opsamling af kildesorteret affald i henhold til Københavns Kommunes Regulativ for erhvervsaffald og Regulativ for husholdningsaffald. Til kildesortering af husholdningers affald skal der afsættes plads til papir, pap, plast, metal, elektronik, batterier, samt evt. glas og farligt affald. Desuden skal der afsættes plads til dagrenovation. Til kildesortering af erhvervsaffald er der typisk behov for plads til papir, pap, glas, plast, elektronik og farligt affald, foruden restaffald. Affaldet kan placeres i affaldsrum i gården eller i fælles miljøstationer. Affaldsrummet skal placeres bolignært for alle, og affaldet skal placeres, så det let kan afhentes. Det anbefales, at der afsættes 0,5 m 2 per bolig til et affaldsrum til storskrald og elektronikaffald. Genanvendeligt affald fra husholdninger må ikke sammenblandes med genanvendeligt affald fra erhverv, når erhvervet har en affaldsmængde, der overstiger, hvad der forekommer fra en husstand. Større mængder madaffald fra for eksempel restauranter, kantiner, storkøkkener, caféer, indkøbscentre og lignende skal frasorteres til bioforgasning. Beholderantal og -placering for boliger skal aftales med Teknik- og Miljøforvaltningens Center for Byens Udvikling, der desuden kan rådgive om indretning af miljøstationer, nærgenbrugsstationer mm. Jord- og grundvandsforurening Der indledes med et afsnit om områdets forureningsgrad, som CMI udarbejder som en del af deres høringssvar i den interne høring. Afsnittet skal tilpasses den konkrete plan, så der ikke kommer til at stå mere, end der er relevant. Bortskaffelse af og håndtering af forurenet jord skal ske i henhold til Jordregulativ for Københavns Kommune 1. januar Dette kan hentes på hjemmesiden publikationer eller rekvireres på tlf Jorden kan anmeldes via Ved ændring af areal til følsom arealanvendelse så som boliger, børneinstitutioner, skoler, offentlige legepladser, kolonihaver og lignende skal ejer/bruger sikre, at den øverste ½ meter på ubefæstede arealer består af rene materialer (jord, sand, grus el. lign.) eller varig fast belægning, (jf. Jordforureningsloven 72 b). Hvis det rene jordlag eller den faste belægning senere skal fjernes, skal ejer/bruger på ny sikre, at den øverste ½ meter består af rene materialer eller der udlægges varig fast belægning. Der skal indhentes en tilladelse til bygge- og anlægsarbejde og ændret arealanvendelse, når grunden er kortlagt på vidensniveau 1 eller 2. Tilladelsen skal indhentes hos Teknik- og Miljøforvaltningens Enhed for Jord og Affald inden arbejdet påbegyndes. Skal der udledes oppumpet grundvand til kloak, skal Teknik- og Miljøforvaltningens Enhed for Forurenende virksomhed tillige søges om udledningstilladelse. Skal oppumpet grundvand udledes til recipient (vandløb, åer, søer, havnen mm) skal Teknik- og miljøforvaltningens Enhed for Vand og VVM, søges om tilladelse. Hvis der i forbindelse med byggeriet skal bortledes mere end m 3 /år grundvand, eller hvis en grundvandssænkning står på i mere end 2 år, skal Teknik- og Miljøforvaltningens Enhed for Vand og VVM, ansøges om bortledningstilladelse. Her skal der endvidere indhentes tilladelse til udførelse af boringer og udledning af forurenet vand fra byggegruben. Permanent dræning af grundvand i Københavns Kommune tillades som udgangspunkt ikke. Regler, retningslinjer og anmeldelsesskema kan hentes på hjemmesiden eller rekvireres på tlf Museumsloven Arbejder, der forudsætter udgravning i grunden, kan medføre påbud om midlertidig standsning i henhold til museumsloven 26 og 27 (beskyttelse af jordfaste fortidsminder). Københavns Museum skal kontaktes i god tid, så en forundersøgelse kan sættes i gang, inden et jordarbejde påbegyndes. Rottesikring Grundejere skal rottesikre og renholde deres ejendomme, herunder brønde og stikledninger, således, at rotters levemuligheder på ejendommene begrænses mest muligt. Dette fremgår af Miljøbeskyttelsesloven og bekendtgørelse om forebyggelse og bekæmpelse af rotter, kap. 1, 3. Især ved etablering af grønne facader og lignende vil det være nødvendigt at sørge for at forhindre rotteangreb på bygninger. Tagfladeafvanding som udledes til recipient, fx havnen, skal etableres, så rotter ikke kan trænge ind i afløbssystemet. Københavns Kommune 11\n13 Tillæg nr. 1 til lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest I henhold til lov om planlægning fastsættes følgende bestemmelser for underområde II i lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest. 1. Formål Planen skal udgøre det planmæssige grundlag for opførelse af et kontordomicil og etablering af et grønt landskabeligt strøg på tidligere jernbanearealer ved Kalvebod Brygge syd for Dybbølsbro. Som led heri skal følgende overordnede hensyn tilgodeses: - Nybyggeri skal bidrage til et arkitektonisk og kvalitetsmæssigt løft af kvarteret. - Der skal være en arkitektonisk variation i byggeriet der sikrer en indbydende ankomst til centrum af København, set fra såvel bane- som vejside. - Der fastlægges et offentligt tilgængeligt sammenhængende stiforløb så der er god forbindelse gennem området fra Otto Busses Vej og Kalvebod Brygge til området ved Dybbølsbro og adgang til områdets rekreative kvaliteter sikres. - Ubebyggede arealer skal ved indretning med belægning, møblering, belysning og begrønning af forskellig art give funktionelle, varierede, oplevelsesrige og trygge muligheder for adgang, ophold og rekreation. - Området skal udvikles efter miljørigtige principper, hvor bæredygtige og klimamæssige tiltag er integreret i arkitekturen og indikerer en bæredygtig by. Det skal ske ved krav til friarealer og ved udnyttelse af den eksisterende infrastruktur. 2. Område Stk. 1. Områdeafgrænsning Lokalplantillægsområdet afgrænses som vist på tegning nr. 1 og omfatter en parcel af ejendommen matr. nr a samt dele af umatrikulerede arealer benævnt 7000do (offentlig vej) Udenbys Vester Kvarter, København, og alle parceller, der efter den 1. maj 2015 udstykkes i området. 3. Vej-, sti- og baneforhold Stk. 1. Gang- og cykelstier Der fastlægges en befæstet hovedsti gennem landskabsstrøget i princippet som angivet på tegning nr. 5.1 med en bredde på mindst 3 m. Herudover skal der for at skabe adgang til landskabsstrøgets aktiviteter anlægges yderligere stier i området jf. tegning nr Det skal være muligt at passere regnvandszonen, jf. 6, stk. 6, pkt. c også i tilfælde af regn. Det kan være nødvendigt at etablere stiforbindelsen over regnvandslandskabet på en stibro eller anden form for særlig sikring af stien. Der gøres opmærksom på, 7, stk. 5 og stk. 6 i lokalplan nr. 485 vedrørende belægninger og overgange mellem natur og befæstede arealer, der fortsat gælder for området. 4. Bebyggelsens omfang og placering Stk. 1. Rummelighed Bebyggelse skal opføres i de på tegning nr. 4.1 viste byggefelter. Bebyggelse herudover skal placeres under det hævede landskabsstrøg. Det maksimale etageareal kan overskrides med arealer, der udnyttes til tekniske funktioner samt bil - og cykelparkering. Det samme gælder glasoverdækninger og åbne forbindelser, såfremt det er begrundet i særlige arkitektoniske, miljømæssige, rekreative, energimæssige eller funktionelle hensyn. Stk. 2. Bygningshøjder inklusive bygningsdele som tagopbygninger, udhæng, tekniske anlæg, bæredygtige elementer, tagterrasser og lignende må ikke overstige de på tegning nr. 4.1 angivne koter for maksimale bygningshøjder. Stk. 3. Udformning af bebyggelsen - højde og dybde Bebyggelsen skal opføres med terrassering af facaderne i bygningernes nordlige og sydlige facadestrækninger ind mod landskabsstrøget som vist på tegning nr Hvert facadespring skal være mindst 1,5 m målt ved bygningernes østligste henholdsvis vestligste ender. Terrassering af facaderne omkring landskabsstrøget betyder, at området mellem bygningerne vil opleves mere åbent og mindsker samtidig bebyggelsens skyggepåvirkning af områdets opholdsarealer. Stk. 4. Sammenbygninger mellem byggefelter Sammenbygning af byggefelterne over terræn skal have karakter af transparente forbindelsesbroer. Der kan maksimalt opføres én forbindelsesbro for hver etage. Forbindelsesbroerne skal placeres mindst 12 meter over terræn og må maksimalt være 4 meter høje og 3 meter brede. Endvidere må to forbindelser ikke forankres lodret over hinanden, og de skal have en minimumsafstand til bygningshjørnerne på 5 meter. Sammenbygninger må kun ske inden for den på tegning nr. 4.1 viste strækning mellem byggefelterne. Formålet med sammenbygningerne er at skabe mulighed for at større virksomheder kan sidde i flere bygninger. Bestemmelserne for udformningen skal sikre, at bygningskroppene fremstår som de dominerende og forbindelserne som sekundære. Højder og afstandsbestemmelser skal sikre, at forbindelsesbroerne over landskabsstrøget ikke skaber en afvisende porteffekt, samt at lys- og vindforhold ikke væsentligt forringes. Stk. 2 Adgang til parkeringsanlæg sker fra Carsten Niebuhrs Gade som vist på tegning nr Københavns Kommune 13\n14 5. Bebyggelsens ydre fremtræden Stk. 1. Facader Facader langs den samlede bebyggelses ydre udføres i tegl i brune/rødbrune farver. Facader skal fremstå med en vis tyngde og udformes med en vertikal opdeling af henholdsvis etagehøje glaspartier og facadepartier i teglsten i et varieret mønster med forskudte vindueshuller samt glaspartier og facadepartier i forskellige bredder. Hver facade kan suppleres med et enkelt vandret bånd med etagehøje lameller i metal udformet som dem der benyttes på facaderne ind mod det landskabelige strøg, jf. stk. xx. Facaderne skal udformes med skyggedannende relief. Der skal suppleres med etagehøje lameller i metal på/ud for lodrette sprosser i nogle af glaspartierne. Facadernes skal variere fra bygningens nederste etager til bygningens øverste etager - for eksempel ved at placere et større antal lameller i bygningens nedre etager og tyndes ud mod toppen - men skal have et arkitektonisk sammenhængende udtryk. For at opnå en variation i bebyggelsen som helhed skal princippet desuden varieres fra facade til facade. Etageadskillelser skal udformes bag facadepartierne, jf. stk. 3 om at glasfacader må udføres med integrerede fyldningspartier foran bygningernes dækforkanter/etageadskillelser. Facaderne kan opdeles horisontalt med et metalprofil der adskiller glaspartier, facadepartier i teglsten og de etagehøje lameller etagevis. Det skal fremstå som et lavt og sammenhængende horisontalt element en streg i facaden. Facader ind mod det landskabelige strøg samt omkring ankomstpladsen mod Carsten Niebuhrs Gade og omkring gårdhaven mod Kalvebod Brygge skal have en let karakter og udformes med en vertikal opdeling af henholdsvis etagehøje glaspartier og etagehøje lameller i metal i en varm lys farve. Facaderne kan opdeles horisontalt med et metalprofil der adskiller glaspartier og de etagehøje lameller etagevis. Det skal fremstå som et lavt og sammenhængende horisontalt element en streg i facaden. For at opnå en variation i facaderne skal de etagehøje metallameller etableres i en uens tæthed over facaden. Lamellerne udføres i en varm farve fra let gyldne til mørkere brune farver. Ved facadespringene, jf. de i 4, stk. 4 fastlagte terrasseringer indarbejdes planteterrasser der skal rumme sedumvækster og grønne vækster. Den grønne beplantning i planteterrasserne vil primært opleves inde fra huset samt oppe fra forbindelsesbroerne. Stk. 2. Stueetagens facade mod landskabsstrøget Stueetagernes facader skal udformes i samspil med landskabsstrøgets indhold, karakter og terrænspring f.eks. gennem glidende overgange i belægninger, samt ved en bearbejdning og særlig detaljering af facadepartierne, så de ikke fremstår som visuelt lukkede. De aktive og udadvendte stueetagers facader, som er markeret på tegning nr. 5.1, skal fremtræde i mindst 4 m højde og der skal sikres en høj grad af transparens. Stueetager ved de på tegning nr. 5.1 viste indgange, ved aktive og udadvendte stueetagers facader og ud til det hævede landskabsstrøg skal ligge i niveau med det udenfor liggende terræn. I denne lokalplan refererer begrebet stueetager til de etager, der enten ligger i gadeniveau eller de etager, der ligger i niveau med det hævede terræn. En bebyggelse kan således indeholde stueetager i to forskellige niveauer, eksempelvis én der ligger ud til Carsten Niebuhrs Gade på den ene side og én, der ligger et niveau højere ud til det hævede terræn på den anden side. Stk. 3. Vinduer I vinduer må kun anvendes planglas. I boligbebyggelse må vinduer kun fremtræde med klart glas. I erhvervsbebyggelse kan herudover anvendes let tonet eller svagt coatet glas. Butiksfacader skal fremtræde med udstillingsvinduer i klart glas. Vinduer må ikke blændes ved tilklæbning eller lignende således, at de får karakter af facadebeklædning. Uanset ovenstående må glasfacader udføres med integrerede fyldningspartier foran bygningernes dækforkanter/etageadskillelser. Stk. 4. Solafskærmning Eventuel solafskærmning skal integreres i bygningens arkitektur. Der må ikke opsættes markiser. Stk. 5. Forbindelsesbroer De i 4, stk. 4 muliggjorte forbindelsesbroer over det grønne landskab skal udformes let og svævende med en spinkel konstruktion med gennemsigtigt glas, fladt tag samt en lys underside mod landskabet. Stk. 6. Tagterrasser Tagterrasser skal fremstå integreret i den enkelte bygnings samlede arkitektur. Værn ved tagterrasser m.v. skal gives et let og spinkelt udtryk, de må have en højde på op til 1,2 m og skal placeres tilbagerykket fra facaden med minimum 1,5 m. Stk. 7. Adgangsforhold Hovedadgangen til bygningen skal ske fra landskabsstrøget samt Carsten Niebuhrsgade jf. tegning 5.1. Herudover er der blandt andet adgange fra den nedre del af landskabsstrøget. Stk. 8. Synlige tagrender, nedløb og inddækninger skal udføres i metal. Stk. 9. Placering og udformning af antenner, paraboler eller lignende skal ske så diskret som muligt og under hensyntagen til bygningens arkitektoniske udtryk. Paraboler må ikke placeres på tagflader, facader eller gavle synlige fra vej, pladser samt områdets landskabsstrøg og landskab. Antenner og paraboler placeret på fladt tag skal placeres tilbagerykket fra facade med minimum 3 m. Stk. 10. Ved etapeopdeling i de enkelte byggefelter skal facader 14 Københavns Kommune\n15 i snitflader til den efterfølgende etape i den mellemliggende periode fremstå som arkitektonisk afsluttede facader med vinduesåbninger samt eventuelt forsynet med indgange med trappe- og rampepartier, hvor det er nødvendigt i forhold til det omgivende friareal og anlagte friarealer inden for byggefelter. 6. Byrum For hele lokalplantillægsområdet gælder: Stk. 1. Hegning Området skal henligge uindhegnet og må ikke forsynes med adgang forbudt skilte eller lignende. Der må dog opsættes nødvendige værn ved større terrænspring. Værn skal udføres i metal og have et let, spinkelt og transparent udtryk. Der må opsættes værn der hvor der er risiko for fald ved større terrænspring som f.eks. over nedkørslen til parkeringskælderen ved Carsten Niebuhrs Gade, over nedkørslen til cykelparkering under det hævede landskabsstrøg m.m. Stk. 2. Skybrudssikring Af hensyn til sikring mod oversvømmelser under ekstrem regn skal terrænet i hele lokalplanområdet etableres således, at alt regnvand ved skybrud ledes mod områdets sydøstligste hjørne ved Otto Busses Vej/Kalvebod Brygge og alene ledes ud af området i dette punkt. Det skal sikres, at vand under ekstrem regn ikke løber overfladisk af mod Kalvebod Brygge og Carsten Niebuhrsgade fra andre steder i lokalplanområdet. Stk. 3. Våde områder Zone til forsinkelse af regnvand/vandhuller, skal udformes som en integreret del af de omkringliggende arealer. Byrumsstruktur D A C B For byrum A, ankomstplads ved Carsten Niebuhrs Gade gælder særligt: Stk. 4. a) Ankomstrummet mod Carsten Niebuhrs Gade, markeret med A på tegning nr. 5.1, skal som vist etableres med mindst 2 træer og rumskabende underbeplantning. Ankomstpladsen skal fremstå med en grøn karakter. b) Der skal etableres beplantning der er med til at markere adgangsforholdene. Der skal sikres arkitektonisk sammenhæng med byrum C og D blandt andet ved, at beplantningen skal have samme karakter, som planterne på landskabsstrøget/det sydvestlige landskab. c) Der skal etableres mulighed for ophold ved bænke, plinte eller lignende. Bænke og siddeplinte skal udformes med siddeflader i træ samt evt. ryglæn i træ. d) Der skal etableres cykelparkering, der skal integreres i ankomstpladsens samlede indretning. e) Byinventar som cykelstativer, bænke og lignende skal udformes så der er arkitektonisk sammenhæng med udformningen af byinventar i de øvrige byrum. f) Det skal sikres, at der kan opnås et vindkomfortniveau der svarer til behageligt eller acceptabelt niveau i forhold til gængse undersøgelsesmetoder, f.eks. ved gruppevis plantning af træer. For byrum B, gårdrum mod Kalvebod Brygge gælder særligt: Stk.5. a) Det grønne gårdrum mod Kalvebod Brygge, markeret med B på tegning nr. 5.1, skal etableres med mindst 4 store træer og underbeplantning. Gårdrummet skal fremstå med en markant grøn karakter hvor min 70 % af arealet etableres uden belægning. b) De 4 store træer i det gårdrummet skal være synlige fra Kalvebod Brygge, bl.a. med henblik på at skabe en rumlig overgang fra bygningens store skala til menneskelig skala set fra Kalvebod Brygge. Beplantningen skal have samme karakter, som planterne på landskabsstrøget. c) Der skal etableres mulighed for længerevarende ophold ved bænke, plinte eller lignende. Bænke og siddeplinte skal udformes med siddeflader i træ samt evt. ryglæn i træ. d) Det skal sikres, at der kan opnås et vindkomfortniveau der svarer til behageligt eller acceptabelt niveau i forhold til gængse undersøgelsesmetoder, f.eks. ved etablering af lægivende foranstaltninger eller gruppevis plantning af træer. For byrum C, det grønne landskabsstrøg gælder særligt: Stk. 6. a) Det grønne landskabsstrøg, markeret med C på tegning nr. 5.1, skal have en markant og robust grøn karakter, være offentligt tilgængeligt i hele dets udstrækning og udformes på en måde så det tydeligt underbygger den bærende idé for lokalplanområdet med varierede landskabelige oplevelser. b) Kantzonen skal udformes i samspil med stueetagens anvendelse og udtryk, så den understøtter oplevelsen af landskabsstrøg samt brugen af udearealet i tilknytning til facaden og stueetagens funktion. Københavns Kommune 15\n16 i. Ved de aktive eller udadvendte stueetager, vist på tegning nr. 5.1, skal kantzonen udformes med en bredde på minimum 3-5 m, så den kan anvendes f.eks. i forbindelse med kantine, café, foyer, indgangsparti o.l. ii. Kantzoner skal indrettes med møblering, cykelparkering, beplantning eller lignende, som vurderes at understøtte bylivet i det tilgrænsende landskabsrum og funktioner i bygningen, fx ved at invitere til ophold. Kantzoner skal etableres efter principperne som vist ved eksempler på fig. A C Trægruppezone Terrasse Projektcenter Fig. A: KantzoneN udformes med terræn der følger stueetagens gulvkote. Der er en glidende overgang i belægningen eller stuegulvets belægning trækkes med ud i landskabsrummet. Ill. Arkitema Der skal generelt skabes kantzoner langs alle bygningsfacader ud til landskabsstrøget. Formålet er at skabe mulighed for udendørs aktivitet og ophold f.eks. ved café, kantine, auditorier m.v.. I forhold til andre funktioner er hensigten at sørge for en overgang, der giver bygningernes brugere mulighed for at træde ud i de fælles byrum ved at skabe en behagelig afstand til resten af landskabsstrøget uden for kantzonen. Kantzonens bredde fastlægges endeligt ved detaljeringen af bebyggelse og byrum og i samspil med de øvrige hensyn. c) Den landskabelige udformning skal udføres i princippet som vist på tegning nr. 5.1, med skovzone, engzone og regnvandszone. Inden for hvert område skal der etableres en beplantning der understøtter det enkelte landskabstema. d) Det grønne landskabsstrøg skal etableres med træer i et omfang som vist på tegning nr. 5.1 samt græsser, buske og blomster. e) Terrænet skal etableres med høje og lave punkter så der dannes et sammenhængende og bakket oplevelsesforløb med varierede landskabelige oplevelser i hele områdets udstrækning, i princippet som vist på tegning nr Fig. B: Kantzonen udformes med et terræn med beplantning, der følger stueetagens gulvkote. Lokale bakker eller terrænsænkninger optager niveauspring mellem gulvkote og omgivende terræn. Arbejdspladser Terrasse Beplantet bakke Offentlig sti Fig. C: Kantzonen udformes som et privat/semioffentligt areal med skærmende bakke med beplantning. Ill. Arkitema Terrænet i landskabet etableres som et kuperet terræn, så der dannes et sammenhængende og bakket landskab, som giver en særlig karakter og oplevelse af området. f) I den skræntzone, der er principielt markeret på tegning nr. 5.1, skal landskabet konstruktivt folde sig ned til gadeniveau. Nedfoldningen skal have karakter af at være et skrånende terræn, hvori der etableres en funktionel op/nedtrapning mellem gade og landskab. Hvis adgang til parkeringsanlæg fra Carsten Niebuhrs Gade placeres umiddelbart nordøst for byggefeltet, skal denne indarbejdes som en integreret del af skræntzonen. g) Inden for naturzonerne, der er markeret på tegning nr. 5.1, skal der etableres en beplantning med stor diversitet, som bl.a. kommer til udtryk i de enkelte plantearters struktur, farve og volumen. Beplantningen skal have stor artssammensætning, varierende størrelser og være rumdannende. Der skal både plantes løvfældende og stedsegrønne planter og planter med bær og frugter. Særligt allergene træer skal så vidt muligt undgås. Minimum 70 % af arealet inden for 16 Københavns Kommune\n17 naturzonerne skal fremstå som natur uden belægning. Inden for trægruppezonerne, der er markeret på tegning nr. 5.1, skal der plantes minimum ét træ for hver 20 m 2. Trægruppezoner på mere end 100 m 2 skal indeholde minimum 5 forskellige arter af træer, og have en blanding af løvfældende og stedsegrønne træer. Træernes størrelse skal variere fra små til store træer med en stammeomkreds ved plantning på minimum cm. h) Der skal etableres opholdsmuligheder for minimum hver 25 m langs det primære stiforløb gennem landskabet i hele lokalplanområdets udstrækning. Inden for de med sort skravering viste zoner med mulighed for ophold, skal der etableres mulighed for længevarende ophold ved bænke, siddeplinte eller lignende. Bænke og siddeplinte skal udformes med siddeflader i træ samt evt. ryglæn i træ. Mindst ét sted i området skal der etableres legefaciliteter, der henvender sig til forskellige aldersgrupper. i) Det skal sikres, at der kan opnås et vindkomfortniveau der svarer til behageligt eller acceptabelt niveau i forhold til gængse undersøgelsesmetoder, f.eks. ved etablering af lægivende foranstaltninger eller gruppevis plantning af træer. j) Der skal etableres cykelparkering ved hovedindgange. Cykelparkering skal etableres i mindre enheder kombineret med beplantning og skal fremstå integreret med områdets øvrige udformning. k) Der skal sikres arkitektonisk, rumlig og funktionel sammenhæng med det grønne landskab mod sydvest (byrum D) blandt andet gennem beplantningen. l) Der skal etableres adgangsstier til den primære stiforbindelse som principielt vist på tegning nr Udformning af stier og trapper skal være en integreret del af landskabets udformning. For byrum D, det sydvestlige grønne landskab, gælder særligt: Stk. 7. a) Landskabet markeret med D på tegning nr. 5.1 indgår i det sammenhængende grønne landskabsstrøg i lokalplanomådet, og skal have en markant og robust grøn karakter, være offentligt tilgængeligt i hele dets udstrækning og udformes på en måde så det tydeligt underbygger den bærende idé for lokalplanområdet med varierede landskabelige oplevelser. b) Terrænet skal etableres med høje og lave punkter så der dannes et sammenhængende og bakket oplevelsesforløb med varierede landskabelige oplevelser i hele områdets udstrækning. Terrænet i landskabet etableres som et kuperet terræn, så der dannes et sammenhængende og bakket landskab, som giver en særlig karakter og oplevelse af området. c) Inden for naturzonerne, der er markeret på tegning nr. y, skal der etableres en beplantning med stor diversitet, som bl.a. kommer til udtryk i de enkelte plantearters struktur, farve og volumen. Beplantningen skal have stor artssammensætning, varierende størrelser og være rumdannende. Der skal både plantes løvfældende og stedsegrønne planter og planter med bær og frugter. Særligt allergene træer skal så vidt muligt undgås. Minimum 70 % af arealet inden for naturzonerne skal fremstå som natur uden belægning. d) Inden for trægruppezonerne, der er markeret på tegning nr. y, skal der plantes minimum ét træ for hver 20 m 2. Trægruppezoner på mere end 100 m 2 skal indeholde minimum 5 forskellige arter af træer, og have en blanding af løvfældende og stedsegrønne træer. Træernes størrelse skal variere fra små til store træer med en stammeomkreds ved plantning på minimum cm. e) Der skal etableres opholdsmuligheder for minimum hver 25 m langs det primære stiforløb gennem landskabet i hele lokalplanområdets udstrækning. Der skal etableres mulighed for længevarende ophold ved bænke, siddeplinte eller lignende. Bænke og siddeplinte skal udformes med siddeflader i træ samt evt. ryglæn i træ. Mindst to steder i området skal der etableres legefaciliteter, der henvender sig til forskellige aldersgrupper. f) Der skal sikres arkitektonisk, rumlig og funktionel sammenhæng med byrummet C det grønne landskabsstrøg mod nordøst blandt andet gennem beplantningen. Om vindkomfortniveau henvises til SBI-anvisning 128, der er baseret på den gennemsnitlige procentdel af tiden med vindhastigheder over 5 m/s ved et givent målepunkt. Kriterierne for komfortniveau fokuserer på aktiviteten, da oplevelsen af vindmiljøet er stærkt afhængig af, hvad man foretager sig. Vindmiljøet i et område skal så vidt muligt være mindst lige så godt som de forventninger, brugerne har til områdets vindmiljø. Der kan tages udgangspunkt i følgende aktiviteter ved målinger: hurtig gang, slentren, stå eller sidde i kortere tid, stå eller sidde i længere tid. Der kan tages udgangspunkt i følgende komfortniveauer: Behageligt, acceptabelt, ubehageligt, meget ubehageligt, ubehageligt til farligt. At et område eksempelvis kategoriseres som acceptabelt skal forstås som en generel opfattelse af området. Der gøres opmærksom på, 7, stk. 5 og stk. 6 i lokalplan nr. 485 vedrørende belægninger og overgange mellem natur og befæstede arealer, der fortsat gælder for området. 7. Forureningsgener Stk. 1. Støj fra trafik Bebyggelse og ubebyggede arealer, herunder primære opholdsarealer, skal placeres, udføres og indrettes således, at beboere i og brugere af lokalområdet i nødvendigt omfang skærmes mod støj, vibrationer og anden forurening fra vejtrafik, jf. dog 4. Stk. 2. Støj fra virksomheder Bebyggelse og ubebyggede arealer skal anvendes, placeres, jf. dog 4, udføres og indrettes således, at beboere og bru- Københavns Kommune 17\n18 gere beskyttes mod støj og anden forurening fra virksomheder i og uden for området. Stk. 3. Det indendørs støjniveau i lokaler til administration, liberale erhverv og lignende må ikke overstige 38Lden db (A). Det indendørs støjniveau for boliger må ikke overstige 33 db (A). Stk. 4. Det er en betingelse for ibrugtagning af ny bebyggelse, at det er dokumenteret, at Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for støj er overholdt. Der henvises til Miljøstyrelsens vejledninger nr. 4/2007 Støj fra veje og nr. 5/1984 Ekstern støj fra virksomheder med tillæg af juli Særlige fællesanlæg Bebyggelsen må ikke tages i brug, før der er etableret eller sket tilslutning til de i 3 fastlagte stianlæg, og de i 6 fastlagte byrum. Så længe der pågår metrobyggearbejder inden for byrum D, kan det ikke forventes, at alle fællesanlæggene bliver etableret straks og i deres helhed ved det første byggeri, og det vil derfor være en forudsætning, at der dispenseres fra bestemmelsen. Som betingelse herfor vil der blive stillet krav om, at der inden ibrugtagningstilladelse foreligger et af Teknik- og Miljøforvaltningen godkendt forslag til fællesanlæggenes nærmere udformning og en tidsplan for etableringen. Betingelserne tinglyses på ejendommene. 9. Retsvirkninger I henhold til planlovens 18 må der ikke retligt eller faktisk etableres forhold i strid med lokalplanens bestemmelser. Lokalplanen hindrer ikke, at den eksisterende bebyggelse og dennes anvendelse kan opretholdes. Det er en forudsætning, at såvel bebyggelse som anvendelse er i overensstemmelse med byggetilladelser og i øvrigt er lovlig. 10. Ophævelse af lokalplaner Lokalplantillægget ophæver, for så vidt angår de af lokalplantillægget omfattede arealer, følgende bestemmelser i lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest bekendtgjort den 20. december 2012: 4, stk. 5 5, stk. 2 5, stk. 12 6, stk , stk , stk. 9 8, stk. 3, sidste led Opmærksomheden henledes på, at de øvrige bestemmelser i lokalplan nr. 485 Kalvebod Brygge Vest fortsat er gældende inden for lokalplantillægsområdet, samt at 6, stk. 6 og 7 erstatter 7, stk. 1 i lokalplan nr. 485 for det at tillægget omfattet område er af generel karakter a) På tidspunktet for planens tilvejebringelse er seneste udgave af planloven trykt som lovbekendtgørelse nr. 587 af 27. maj 2013 med senere ændringer. b) Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune har påtaleret for overtrædelse af bestemmelser i lokalplanen. Ændringer på en ejendom kræver ikke i alle tilfælde byggetilladelse. Det er derfor vigtigt at sikre sig, at påtænkte ændringer er i overensstemmelse med lokalplanen, inden de sættes i gang. Kontakt derfor Teknik- og Miljøforvaltningen ved alle ændringer. c) I henhold til planlovens 19, stk.1, kan der dispenseres fra bestemmelser i en lokalplan, hvis dispensationen ikke er i strid med principperne i planen. Dispensation meddeles af Teknik- og Miljøudvalget i Københavns Kommune. 18 Københavns Kommune


Hama bamseven og Næssi - CamilliHama bamseven og Næssi - Camilli\nHama bamseven og Næssi\nby Camilla Maria Andersen // 14. maj 2014 // 2 Comments\nVi laver rigtig mange perleplader herhjemme. Det sidste vi har lavet er disse to meget populære herre. Bamseven er den populære bamse i projektet Fri for mobberi som jeg er stor tilhænger til.\nDen grønne drage Næssi er nok mest kendt på sydsjælland. Han er Næstveds maskot og elsket af alle børn i byen.\nElias er meget stolt over de to nye figurer som han fin lov til at give til sin børnehave. Det bragte da uden tvivl også stor jublen da han i morges trådte ind i Pilegården og stolt sagde de her er til Dragestuen.\nJeg har selv lavet perlerne ud fra nogle billeder fra nettet. Du ser de originale billeder under billedet af Elias.\nHama Perler i 3D Hama perler – jeg har mødt min overmand :)\nThis entry was posted in Skøre og kreative idéer and tagged bamseven, fri for mobberi, hama, næssi, Perler.\n← Playmobil Nyhed – Forlystelsespark\nLego Simpsons →\nJannie Elm says: 14. maj 2014 at 21:30\njeg må altså have det her billed så jeg kan hænge det sammen med perlepladerne. Vi skal har helt sikkert fine en ramme at sætte dem i\nCamilla Maria Andersen says: 14. maj 2014 at 22:09\nDet får du da 🙂 hvor sødt af dig. Bliver Elias glad for


Opstår overgangsalderen hos mænd? - Blærebetændelse\nClimax hos mænd er de aldersrelaterede ændringer i kønkirtelens funktionelle evner og de tilhørende ændringer i kroppen, arbejdet i en række organer og livskvaliteten. En tredjedel af mænd oplever udtalte symptomer på sygdommen, resten af processerne er asymptomatiske.\nMange forfattere anser udtrykket "mandlig overgangsalder" for at være ukorrekt, da mænd ikke har et så kraftigt fald i hormonniveauer, og deres reproduktionsevne fortsætter ofte i ekstrem alderdom.\nIkke desto mindre er der ingen tvivl om, at et fald i androgenernes aldersproduktion medfører en hel kaskade af patologiske reaktioner fra forskellige kropssystemer. Begreberne "male climax" i den særlige medicinske litteratur svarer også til udtrykkene "andropause", "age androgen deficiency", "age hypogonadism", "testosteron deficiency syndrome" osv.\nHos mænd bør overgangsalderen normalt forekomme senere end hos kvinder og ledsages af mindre mærkbare symptomer. Lyse symptomer på mandlig overgangsalder tale om den patologiske overgangsalderen.\nPå hvilken alder opstår overgangsalderen hos mænd?\nSker det eller ej? Mandlig overgangsalder er en naturlig fysiologisk proces, karakteriseret ved udryddelse af reproduktiv funktion, med en ret bred aldersgruppe.\nSå overgangsalder hos mænd kan forekomme før 45 år (tidlig overgangsalder), den sædvanlige - fra 46 til 60 år og sent, der kommer efter 60 år.\nTidspunktet for overgangsalderen påvirkes af mange endogene og eksogene faktorer. Først og fremmest er det en medfødt svaghed i neurohumoral tilvejebringelse af seksuelle funktioner, svækket pubertet, hypogonadisme, kryptorchidisme. Tilknyttede sygdomme har en stærk effekt: hypertension, aterosklerose, diabetes mellitus, alle former for kastration (traumatisk, kirurgisk, medicinsk, stråling), ioniserende stråling, alkohol og andre kroniske forgiftninger.\nHypothalamus ændrer sig med alderen, det påvirker hypofysen negativt. Derefter er der fejl i produktionen af hormoner, de er ansvarlige for stimulering af testiklerne. Derefter falder niveauet af testosteron hos mænd. Vær opmærksom på, at testosteron er af stor betydning for det mandlige reproduktive system. Det er ansvarlig for funktionen af appendages, testikler, prostata kirtler. Testosteron producerer sæd af høj kvalitet. Testosteron er også nødvendigt for mandlig libido.\nUndersøgelser har vist, at der i perioden fra 30 til 40 år i den mandlige krop er et fald i produktionen af androgener med 1-3%. Efter 40 år er denne proces stærkt fremskyndet. I en alder af 80 år er niveauet af kønshormoner hos mænd i gennemsnit 40-50% lavere end den fysiologiske norm for opretholdelse af normal seksuel og reproduktiv funktion.\nNår testosteronniveauet falder, forekommer hormonforstyrrelse, så er det hormonelle, seksuelle og centralnervesystemet forstyrret. Climax hos mænd såvel som hos kvinder fører til ændringer i følelsesmæssig sfære.\nSymptomer på overgangsalderen hos mænd\nHvis kvinder, overgangsalderen oftest manifesteres ganske karakteristiske symptomer, så hos mænd kan de være forskelligartede og forskellige i styrke. Så nogle bemærker ikke engang sin begyndelse, mens andre forårsager alvorligt psykisk og fysisk ubehag.\nI de fleste tilfælde er der visse symptomer på mandlig overgangsalder:\ndepression, mistænksomhed, irritabilitet, konflikt, apati, sløvhed;\nurimelig frygt, følelse af depression, angst, manglende interesse for livet;\nopmærksomhedsforstyrrelse, problemer med koncentration, glemsomhed;\nOgså i overgangsalderen hos mænd begynder symptomerne at manifestere sig tydeligst i strid med seksuel funktion:\nlibido eller libido bliver svagere.\nEjakulatoriske lidelser forekommer i form af forsinkelse eller for tidlig udløsning.\nerektil funktion falder.\nUdryddelsen af seksuel funktion bliver ofte årsagen til dybe følelsesmæssige oplevelser. Sådanne symptomer kan forekomme i hele perioden af mandlige overgangsalder og have en anden intensitetsgrad.\nI tilstedeværelsen af overgangsalderen symptomer hos mænd, er behandlingen kun udført efter differentiel diagnose med andre sygdomme.\nPrincipperne for behandling af alder ogrogenmangel tager højde for overtrædelsens multifaktoriske karakter og består i en integreret tilgang. Dette behandlingsregime omfatter:\nBehandling af samtidig eller opstået som følge af overgangsalderen og funktionelle lidelser.\nNarkotika, der stimulerer syntesen af deres egne kønshormoner.\nHvis dine testikler ikke kan producere et normalt niveau af testosteron, kan du være ordineret hormonbehandling (eksogen testosteron). I bodybuilding anvendes den samme metode til et hurtigt og overdreven sæt muskelmasse.\nSedativer og antidepressiva.\nKorrektion af ernæring, vitaminterapi og motionsterapi.\nKorrektion af erektil dysfunktion.\nUd over lægemidler vil lægen ordinere en bestemt livsstil og fysisk uddannelse, frisk luft og lange gåture.\nTil behandling af mandlig overgangsalder kan du bruge bevist folkemyndigheder, der nødvendigvis bringer lindring fra langvarig, patientmæssig brug.\nHawthorn blomster. 3 spiseskefulde hawthorn blomster hældte 3 kopper ubolt vand. Insister 8 timer, kog derefter ikke mere end 7 minutter. Efter bouillon er pakket og insisterede i en halv time. Efter anstrengelse drikker de 1 glas om morgenen før et måltid, resten af dagen - efter et måltid. Denne afkog hjælper med at lindre symptomerne på overgangsalderen.\nMorwort græs, citronmelisse blade, hagtorn blomster, hvid mistelten græs - i 2 dele og 1 del i buckthorn bark og viburnum. Infusionen er også kogt og taget som tidligere.\nPerfekt forbedret immunitet: honningsprodukter, hvidløg, aloe blade, kamille, immortelle græs, birkeknopper, blade og bær af lingonberry, bær af fuglkirsebær, rhodiola rosea root, citron.\nClimax bør behandles og kan være. Effektiviteten af behandlingen er i høj grad forbundet med rettidig adgang til en kvalificeret specialist.\nClimax hos mænd er de aldersrelaterede ændringer i kønkirtelens funktionelle evner og de tilhørende ændringer i kroppen, arbejdet i en række organer og livskvaliteten. En tredjedel af mændene har udtalt tegn på sygdommen, resten af processerne er asymptomatiske.\nVed starten af mandlig overgangsalder er en kompleks omstrukturering af alle kroppens systemer forbundet, seksuel funktion undergår særlige ændringer, da den er karakteriseret ved hypodynamien af kirtlerne, hvilket fører til utilstrækkelig sekretion af bestemte hormoner. Forbindelsen mellem hypothalamus, hypofysen og testiklerne, som er ansvarlig for produktionen af androgener, steroidhormonerne i kønkirtlerne, er ked af det.\nAldersrelaterede ændringer i hypothalamus funktion har en direkte indvirkning på hypofysen som hovedendokrine. Som følge heraf er der krænkelser i produktionen af hormoner, som er ansvarlige for stimuleringen af mænds kønkirtler - testiklerne. De gennemgår nedbrydningsprocesser: Det sekretoriske væv erstattes af bindevæv og fedtvæv, hvilket fører til et fald i testosteronsekretionen.\nDette hormon er meget vigtigt, det regulerer arbejdet i testiklerne, appendages, prostata og sædvesikler. Det stimulerer også sæddannelse, og det bestemmer desuden libido, intensiteten af orgasme og seksuel ophidselse.\nEt fald i testosteron påvirker hormonbalancen, påvirker funktionen af det seksuelle, endokrine og centrale nervesystem. Derfor kan mandlig overgangsalderen forårsage forandringer i en persons følelsesmæssige tilstand.\nFaldet i androgenernes niveau har ført til fremkomsten af termen andropause, hvilket i det væsentlige er en alternativ betegnelse for mandlig overgangsalder.\nHar mænd mænd overgangsalderen?\nTale om kvindelig klimaks eller overgangsalderen henviser til ophør af menstruation og muligheden for fødsel. Under andropause stopper testiklerne ikke med at virke, kun mængden af testosteronsekretion falder. Den mandlige reproduktive funktion bevares indtil ekstrem alderdom eller død.\nDesuden forekommer faldet i hormonniveauet i en mands legeme gradvist, hvorfor nogle forskere ikke er enige med udtrykket "andropause" som anvendt på denne situation. En mere præcis definition er delvis androgenmangel.\nForvirre ikke mandlige overgangsalder med impotens. Disse begreber er ikke identiske. Mandlig overgangsalderen er forbundet med et fald i fertiliteten - et fald eller fravær af levende, i stand til befrugtning, aktiv sæd, samt efterfald eller fuldstændig forsvinden af seksuel lyst. Samtidig forbliver erektionen. Mens impotens indebærer skade på erektil funktion, hvilket fører til en erektion, utilstrækkelig til gennemførelse af naturligt samleje.\nTiden for udseende af mandlig overgangsalder og sværhedsgraden af sygdommens symptomer afhænger af en række faktorer: kroppens tilstand som helhed, menneskets seksuelle aktivitet og hans livsstil. Kun veksling af arbejde og hvile, en sund kost, motion, et rig sexliv fører til, at menopausale ændringer er lette, næsten asymptomatiske. Rygning, alkoholisme, intensiv arbejde uden tilstrækkelige hvileperioder og genopretning af kroppen, hypodynamien kan modsat forværre manifestationerne af mandlig overgangsalder.\nIntern omstrukturering af kroppen fører til udseendet af ydre tegn på sygdommen. Graden af deres manifestation er forskellig, individuel for hver mand. For det første overholdes ændringer i den generelle tilstand:\nDe specifikke symptomer på mandlige overgangsalder omfatter:\nudviklingen af hjertefunktionsforstyrrelser, der fører til arytmier, hurtig hjerterytme;\nintenst hovedpine, som normalt er lokaliseret i det okkipitale område\nudseende af tidevand - bølgelignende rødhed i huden af hænder, nakke, ansigt og ledsager af varme;\nfremkomsten af problemer med vandladning: en stigning i hyppigheden af begær og et fald i trykket af strålen;\nfølelse af åndenød, åndenød;\nÆndring i udseende: hæmme hud og muskler, fylde på grund af udskiftning af muskelvæv med fedtvæv;\nreduceret pankreas- og skjoldbruskkirtelfunktioner, hypothyroidisme;\nfremkomsten af forudsætninger for diabetes.\nNogle af disse symptomer begynder at blive stærkere med fysisk anstrengelse og psyko-følelsesmæssige udbrud.\nSygdomme i seksuel funktion er specifikke. De kan forekomme ret langsomt. På baggrund af normal erektil aktivitet observeres følgende manifestationer af mandlig overgangsalder:\nreduktion i varigheden af samleje\nforstyrrelse af orgasme indtil dens fuldstændige forsvinden;\nfald i sæd og sædceller.\nUdryddelsen af seksuel funktion bliver ofte årsagen til dybe følelsesmæssige oplevelser.\nSådanne symptomer kan forekomme i hele perioden af mandlige overgangsalder og have en anden intensitetsgrad. Sene stadier af sygdommen kan manifesteres ved involution af sekundære seksuelle karakteristika, udseendet af fedtaflejringer, som fordeles efter kvindetypen - besidder området af skinkerne og lårene. Lejlighedsvis er en stigning i mandlige brystkirtler - gynækomasti - diagnosticeret i denne periode.\nDet er umuligt at forhindre mandlige klimaks som følge af kroppens naturlige ældning og manifestationen af dets symptomer, men fornuftig lægemiddelbehandling og brugen af nogle traditionelle metoder kan bidrage til at lette processen. Varigheden af andropause kan variere, normalt tager ændringerne 2-5 år.\nI hvilken alder har mænd overgangsalderen?\nIfølge forskning begynder produktionen af androgener at falde efter 30 år og når 1-3%. Når en mand overvinder den 40-årige grænse, kan denne proces accelereres kraftigt, og i en alder af 80 år er indikatoren for kønshormoniveauer omkring halvdelen af den fysiologiske norm, der kan opretholde seksuel og reproduktiv funktion i normen.\nMandlige overgangsalderen kan begynde på forskellige aldre. Hvis symptomerne ses før 45 år, er dette en tidlig menopause, i 50-60 år er det normalt, at symptomerne efter 60 ses som sent.\nMandlig overgangsalderen er forbundet med kroppens generelle aldring, så det kan ikke undgås, men der er faktorer, som bidrager til dets tidlige udbrud:\nindflydelse af giftige stoffer\nkrænkelse af blodgennemstrømningen i testiklerne\nneoplasmer af godartet og ondartet natur i testiklerne;\ninflammatoriske kønsorganer (orchitis, orchiepididymitis, epididymitis);\nSymptomer på mandlig overgangsalderen opstår tidligere og mere alvorligt hos dem, der fører en stillesiddende livsstil, lider af kroniske sygdomme og har et ustabilt nervesystem.\nClimax hos mænd er en naturlig biologisk proces, som er karakteriseret ved patologiske ændringer i kønkirtelernes arbejde, hvilket fører til et fald i mængden af hormonet de producerer - testosteron. Et andet navn på sygdommen er andropause (analogt med kvindesygdommen - overgangsalderen).\nGENEREL INFORMATION OG STATISTIK\nTestosteron er det vigtigste hormon, som hypothalamus er ansvarlig for. Niveauet af dette hormon afhænger af udviklingen af de mandlige genitalorganer og kimceller (spermatozoer) samt seksuel lyst (libido).\nFakta om mandlige klimaks:\nTypisk overgangsalderen hos mænd opstår i en alder af 50-55 år på grund af naturlige årsager - begyndelsen af alderdom.\nKun hver femte mand har en sygdom med udtalt symptomer.\nOvergangsalderen hos mænd finder sted i gennemsnit over 5 år, hvorefter dette hormonniveau gradvist udjævnes.\nDen største forskel mellem mandlig overgangsalder og kvinde er dens senere offensiv og nem strømning.\nDen væsentligste årsag til sygdommen er en gradvis reduktion i testosteronproduktionen af kønkirtlerne. Alder, når der kommer en mandlig overgangsalder, afhænger direkte af følgende faktorer.\nFaktorer der påvirker sygdommens udseende:\nIkke fuldt dannede gonader.\nIkke fuldstændigt nedsat testikler (kryptorchidisme).\nInflammatoriske processer i reproduktionssystemets organer.\nForskellige sygdomme i skjoldbruskkirtlen.\nMekanisk skade på kønsorganerne.\nMisbrug af alkohol og rygning.\nSkadelig mad, rig på fedtstoffer.\nStress, permanent nerve overbelastning.\nAccept af hormonelle lægemidler.\nAlvorlig overophedning eller overkøling af kroppen.\nBestråling med strålingsstråler.\nBaseret på den alder, hvor de første symptomer på overgangsalderen manifesteres hos mænd, er sygdommen opdelt i de følgende faser.\nStadier af overgangsalderen:\nTidligt - manifesteret hos mænd under 50 år registrerede tilfælde af diagnosticering af sygdommen hos mænd på 40 år.\nDen sædvanlige - den alder, hvor sygdommen manifesterer sig, varierer fra 50 til 60 år; i denne alder begynder den mandlige krop at blive meget hård, så sygdommens manifestationer i denne periode er helt naturlige.\nSen - manifesteret efter 60 år.\nDet er ikke muligt at fastslå præcist på hvilken alder symptomerne på mandlig overgangsalder begynder. Den tidlige fase af sygdommen bliver i stigende grad diagnosticeret, hvilket er forbundet med en øget negativ påvirkning af eksterne faktorer, stillesiddende arbejdstyper og en inaktiv livsstil.\nHos mænd er overgangsalderen symptomerne hovedsageligt udtrykt i et fald i libido, hvilket i sidste ende fører til et gradvist fald i fertiliteten. Seksuel aktivitet for mænd er en vigtig psykologisk faktor. Svækkelse eller tab af aktivitet er et alvorligt slag for en mental mental sundhed.\nvandladningsproblemer forbundet med patologiske forandringer i prostata;\nfølelse af frygt, apati;\nvægtændring i retning af fuldstændighed;\nløs hud, slap muskler;\nvanskeligheder med at bøje leddene, alvorlige smerter i knæene;\net mærkbart fald i antallet af sæd under udløsning;\nproblemer med starten på orgasme, dets fravær\nden lidenskab, nærhed og hystericalitet, der tidligere var usædvanlig for mænd;\nmanglende ønske om at engagere sig i fysisk arbejde\nforsvinden af seksuelle fantasier;\ntristhed, alvorlig depression, søvnløshed.\nTidlig overgangsalder hos mænd er farlig dominerende i tanke uvilje til at fortsætte livet, fuldføre løsrivelse fra slægtninge og venner samt forsøg på selvmord.\nOfte er diagnosen af sygdommen ikke en nem opgave, da overgangsalderen hos mænd i de fleste tilfælde er asymptomatisk. Den vigtigste metode til identifikation af sygdommen - en omhyggelig indsamling af data om seksuelt liv, dets regelmæssighed og kvalitet.\nAndre diagnostiske metoder:\nKlinisk analyse af blod.\nBlodprøver til påvisning af prostatspecifik antigen.\nUltralyd undersøgelse af prostata.\nHos mænd, behandling af overgangsalder med symptomer som et stærkt fald i libido indebærer et kursus af testosteron erstatning terapi.\nNarkotika, der korrigerer erektil dysfunktion.\nIndsamling af urter morwort, valerian, fennikel og kuminfrugter.\nUrter af Veronica, jord og oregano i kombination med Calendula blomster.\nBlad af hagtorn, urter mynte, arv og salvie.\nMistelte og morwort urter med hagtorn blomster og citron balsam blade.\nBehandling af symptomer på overgangsalderen hos mænd under 50 år indebærer streng overholdelse af kost og afvisning af dårlige vaner, især fra alkohol.\nTakket være de beskrevne behandlingsmetoder er det muligt at reducere sygdommens varighed fra fem til to år, og i nogle tilfælde på grund af patientens generelle tilstand, selv op til et år.\nKorrekt behandling valgt af en specialist hjælper med at opretholde erektil funktion og evnen til at opleve børn i ekstrem alderdom.\nForebyggelse af mænds CLIMAX\nMænds klimaks er en sygdom, hvorfra det er umuligt at undslippe. For at forsinke sin offensiv skal du overholde følgende enkle regler.\nregelmæssige besøg hos en urolog efter 40 år\nsund kost med en minimal mængde fede fødevarer, moderat forbrug af røget, krydret og sødt;\nundgåelse af stress og nervebelastninger;\nstreng overholdelse af arbejdstiden\naktiv mental aktivitet.\nClimax hos kvinder er et naturligt stadium i hver kvindes liv, der er forbundet med den aldersrelaterede gradvise udryddelse af den kvindelige reproduktive.\nHvordan går den mandlige overgangsalderen i gang, hvornår starter den og er behandling nødvendig?\nOpstår overgangsalderen hos mænd? Ja, ikke en eneste mandlige repræsentant passerer ham, men han kommer før kvinden, udvikler sig langsomt og har ikke altid så lyse symptomer. Det er disse processer af aldersrelateret forringelse af funktionerne i alle organer, herunder hormonelt aktive, der forårsager en ændring i karakter, udseende og sundhed hos en mand i alderen 45-60 år. Mandlig overgangsalderen manifesteres af et andet sæt symptomer, der især er udtalt i 1-5 år, og forsvinder så gradvist.\nMedicinsk intervention kan forbedre livskvaliteten hos en mand i overgangsalderen. En appel til en urolog eller androlog er også nødvendig for at udelukke forekomsten af kræft tumorer, som ofte gør deres debut i denne alder, kan vise nogle lignende symptomer.\nHvorfor mænd udvikler overgangsalderen?\nOvergangsalderen hos mænd kaldes andropause, dvs. ophør af frigivelse af mandlige kønshormoner - androgener. Dens andet navn er et syndrom (kombination af symptomer) af testosteronmangel.\nOg, ja, hvis i en alder af 25-34 år, niveauet for den frie, der er tilgængelig til vævene, testosteron er 0,33-0,53 nmol / l i 35-44 år - 0,32-0,4 nmol / l så med udbrud af andropause falder koncentrationen til 0,22 nmol / l. Jeg må sige, at 90% af dette hormon produceres af testiklerne, og kun 10% af binyrerne.\nMekanismerne til udvikling af mandlig overgangsalderen varierer alt efter alder. Så op til 50 år er en dysfunktion af de vigtigste endokrine organer, hypothalamus og hypofyse. De producerer hormoner, der "giver kommandoen" til de endokrine kirtler af en lavere orden (i dette tilfælde testiklerne og binyrerne) for at udarbejde dette eller det hormon. Hos denne alder begynder hypofysen at udskille mindre follikelstimulerende hormon (FSH), hvilket resulterer i nedsat sæddannelse; det reducerer også produktionen af luteiniserende hormon (LH), hvilket giver anledning til mandlige kønshormoner (hovedsageligt testosteron).\nVed 50-70 år er manglen på mandlige hormoner allerede forbundet mere med et fald i deres produktion i testiklerne, da de kirtler, der syntetiserer sædceller, erstattes med ar-lignende væv.\nEfter 70 år, når manifestationerne af overgangsalderen næsten ikke forårsager ubehag, ophører testosteron næsten med at blive produceret i testiklerne, selv på trods af "skubbet" af deres hormoner LH og FSH.\nPå trods af den tid, hvor der var mangel på androgener - efter 50 år eller tidligere - vil den vigtigste manifestation af overgangsalderen hos en mand være en krænkelse af hans seksuelle funktion.\nKlassificering og årsager til andropause\nAfhængig af den alder, hvor en mand har overgangsalderen, klassificeres han som tidlig eller sent. I det første tilfælde vises dets første tegn før 45 år, i andet, efter 60 år.\nDet er umuligt at forudsige, hvornår der vil være et fald i produktionen af androgener, men chancerne for at udvikle den tidlige overgangsalder øges med:\nbelastet i denne henseende arvelighed: når faren alder androgene mangel også opstod før 45 år;\nrygning og alkoholmisbrug, hvilket fører til forstyrrelse af blodtilførslen til testiklerne\nerhvervsmæssige farer, især udsættelse for kønsorganer af vibrationer og stråling\nhyppige traumer til testiklerne\nhyppige urin- eller kønsbetændelser, ofte promiskuøse\noperation på testiklerne, hypofysen eller hypothalamus;\ndiabetes mellitus, hvor strukturen af alle fartøjer, herunder dem, der bærer blod til testiklerne, ændres;\nofte eller konstant forhøjet blodtryk, som ændrer blodkarternes struktur og dem, som fodrer de mandlige kønsorganer\naterosklerose i bækkenbeholderne\ntage visse lægemidler: antidepressiva, glukokorticoider, antibiotika, anabolske steroider, langsigtet fremstilling af stoffer, der reducerer surhedsgraden.\nNår overgangsalderen begynder efter 60 år, indikerer den en god arvelighed og en sund livsstil hos en mand.\nHvordan man genkender opstarten af overgangsalderen?\nForløbet af andropause kan være fysiologisk (inden for aldersnorm) eller patologisk (smertefuld). I det andet tilfælde har manden symptomer på urinorganerne, det kardiovaskulære system og neurotiske lidelser. Sværhedsgraden af manifestationer af andropause er individuel, dette fænomen varer ikke mere end 5 år (hvis længere skal du undersøges for forekomst af tumorer).\nHvordan overgangsalderen fortsætter, er delvist afhængig af hvor mange år de første manifestationer har vist sig: Jo tidligere processen begyndte, jo mere er det vanskeligere.\nDe første symptomer på overgangsalderen hos mænd er:\nTræthed, som forårsager selv små belastninger.\nÅndenød og generel svaghed efter træning.\nFølelsesmæssig labilitet: En mand er let irriteret, tilbøjelig til depression.\nProblemer med sexliv: nedsat seksuel lyst, forsinket ejakulation eller tidlig ejakulation, vanskeligheder med at opnå erektion.\nOvertrædelser af urinorganerne: hyppig trang til at urinere, "svag" stråle, mulig sengvædning. Disse manifestationer kan også indikere udviklingen af adenom - en stigning i prostatavævets volumen. Den sidstnævnte, der er en kanal, hvor en del af urinrøret løber, når den udvikler sig, begynder den at komprimere den.\nEfter de første symptomer, hvis faldet i testosteron er langsom, er overgangsalderen manifesteret af øget sved, nedsat hårvækst på ansigt og krop og fedtaflejring i underlivet og lårene. En mand begynder at lide af søvnløshed, bliver uopmærksom, mister interessen i livet og kan klage over konstant dårlig helbred. Hans hud erhverver tørhed og lak, hvilket skyldes et fald i produktionen af røde blodlegemer i knoglemarven og dermed anæmi.\nDer er også "hot flashes" - varmen i ansigt og hals, ledsaget af rødmen. Uden en grund begynder hovedet at gøre ondt, og det kan vare i flere dage, nogle gange er der støj i ørerne. I nogle mænd er der en aflejring af fedt i brystet.\nSelvom den mandlige ikke føler særlige sundhedsmæssige forandringer, der sker i mangel af han genitalierne hos kroniske sygdomme, hjerte og skjoldbruskkirtel i kombination med et gradvist fald i blodets indhold af androgener, forstyrret stofskifte, som tidligere var ansvarlig testosteron., Knoglen bliver således mere skøre (relativt lille skade kan forårsage brækket), varierer fedtstofskiftet, hvilket resulterer i en tendens til aflejringen af atherosklerotisk plak i blodkar, nedsætter niveauet af immunbeskyttelse og lider fordøjelseskanalen.\nPatologisk forløb af aldersrelateret testosteronmangel er karakteristisk for 20% af mændene. Personer, der lider af et hjerteanfald, hypertensive sygdomme eller lidelser i skjoldbruskkirtlen, arbejder i lang tid i farlige industrier eller undergår konstant forgiftning (herunder alkohol) er modtagelige for det.\nHvordan er overgangsalderen hos mænd, når det betragtes som patologisk? Observerede symptomer på de nervøse og kardiovaskulære systemer. For den første er enten ængstelse, vekslende med svær træthed eller omvendt alvorlig apati, lav-følelsesmæssighed, nedsat hukommelse og depression karakteristiske.\nÆndringer i det kardiovaskulære system forekommer i en af tre "scenarier": hypertensive, angina pectoris og vasoregulerende asthenic.\nHypertensive version af overgangsalderen er præget af "spring" i blodtryk. Dette ledsages af hovedpine, udseendet af "fluer" for øjnene, kvalme, svaghed, smerter i hjertet.\nMed en stenocarditisk form, smerter i hjertet eller "tyngde" / ubehag bag brystet, åndenød, og de opstår efter træning.\nVasoregulatorisk-astenisk "scenarie" udvikler sig på grund af utilstrækkelig blodforsyning til vævene. Dette er svaghed, træthed, ikke forbundet med fysisk aktivitet.\nDiagnose og behandling af tilstanden\nBehandling af mandlig overgangsalder kan kun påbegyndes, når lægen udelukker tilstedeværelsen af kræft, godartede tumorer, inflammationer eller autoimmune thyroidforstyrrelser ved hjælp af forskellige undersøgelser. Instrumentale (ultralyd af skjoldbruskkirtlen, hjertet, bækkenorganerne, hjernen MR) og laboratorier (generelle blodprøver, sædceller, bestemmelse af prostataspecifikke antigen) metoder anvendes til dette.\nNår alle disse sygdomme er udelukket, skal for androgen eller urologen for at ordinere den korrekte behandling være opmærksom på niveauet af total og fri testosteron i blodet. Afhængig af resultaterne af denne analyse kan sådanne grupper af lægemidler til overgangsalderen anvendes:\nNarkotika baseret på testosteron ("Testosteron propionat" "Andriol", "Sustanon" gelbaseret dihydrotestosteron). Normalt ordineret, når en manns gratis testosteron falder under 180 pmol / l, mindre almindeligt anvendt, når denne androgen er ved den nedre grænse for normal.\nNarkotika, der stimulerer produktionen af deres egne androgener.\nMedikamenter korrigere erektil dysfunktion: plantebaserede midler (ginseng tinktur, "Immunal lyukram", "Panaksel"), phosphodiesteraseinhibitorer (aktivstoffer sildenafil, vardenafil, tadalafil).\nI tilstedeværelsen af kroniske infektiøse processer er antibiotika ordineret.\nI tilfælde af udtalte lidelser i den følelsesmæssige sfære i overgangsalderen anvendes antidepressiva ("Triprizol", "Deprenon") og sedativer ("Novo-Passit", "Sedasen").\nHjertesygdomme behandles af en kardiolog, afhængigt af undersøgelsens resultater (kardiogram, hjertets ultralyd, Holter (daglig) kardiogramsporing og blodtryk).\nI tilfælde af udtalte lidelser i fedtstofskifte og højt kolesteroltal, ordineres medicin fra statins- og fibratgrupperne.\nVed behandling af overgangsalder skal en mand spise fuldt ud, spise valnødder, honning, selleri, persille, citrusfrugter og mejeriprodukter. Det er vigtigt for mænd i overgangsalderen at sove i tilstrækkelig tid, at gå i frisk luft, at anvende små (i overensstemmelse med kardiologen) fysisk anstrengelse.\nHvis det er nødvendigt, foreskrevet fysioterapi, holdes klasser med psykoterapeut. Behandling med hyrde taske med hyrde pung, hagtorn, Johannesjurt og gran træ perfekt supplerer medicin terapi.\nMandlig menopausalt syndrom - tegn, symptomer, behandling med lægemidler og folkemedicin\nI en vis alder hos mænd udvikler kønkirtelernes funktion en ændring: der er et fald i produktionen af hormoner - androgener. Mange repræsentanter for det stærkere køn er bekymret for, hvilke synlige symptomer og tegn på overgangsalderen manifesterer sig hos mænd, er det muligt med hjælp af diagnoserne at bestemme, hvordan og i hvilket tidsrum sådanne ikke altid glade statsændringer kan begynde.\nHvad er klimaks?\nI en persons liv eksisterer en tid, når hans krop begynder at blive gammel. Forfølgelsesforløbet ledsages af aldersrelaterede ændringer i alle systemer, og udryddelsen af den seksuelle sfære er ingen undtagelse. Begyndelsen af overgangsalderen defineres som ophør af gonaderne og et fald i niveauet af hormoner i blodet. Har mænd mænd overgangsalderen? Dette udtryk gælder ikke kun for den kvindelige halvdel, der er et mandligt menopausalt syndrom, som skal skelnes fra impotens.\nHos kvinder stopper overgangsalderen menstruation, og evnen til at reproducere er tabt. Overgangsalderen hos mænd - andropause - skyldes et fald i mængden af produceret testosteron, og den reproduktive funktion varer indtil udgangen af livet. Derfor foretrækker nogle forskere at bruge udtrykket "partiel androgen insufficiens", hvilket er manifesteret af et fald i seksuel aktivitet, psykotisk ustabilitet, tidevand, sygdomme i andre kropssystemer.\nSå hvad er mandlig overgangsalder? Dette er hypodynamien af kønsorganerne, som følge heraf er der manglende sekretion af specifikke hormoner - androgener. I kroppen mellem hypothalamus, hypofyse og testikler er budskabet ansvarlig for reproduktionen af steroidhumne hormoner brudt. Ændring af hypothalamusfunktionen påvirker hypofysen som den primære endokrine kirtel, hvilket resulterer i, at hormonproduktionen af testiklerne og kønkirtlerne forstyrres.\nI kirtlerne testes, udskillelsen af testosteron, et hormon, der er vigtigt for at regulere funktionerne i hele en seksuel sfære af en mand, falder:\nTestosteron stimulerer sæddannelse, bestemmer libido, påvirker orgasme og seksuel ophidselse. Faldet i dets niveau ændrer kroppens hormonbalance, påvirker mænds styrke og arbejdet i den endokrine region, centralnervesystemet. Af disse grunde ledsages den mandlige klimaks af ændringer i den følelsesmæssige tilstand og i forringelsen af livskvaliteten.\nDet var ikke muligt nøjagtigt at bestemme alder for indkomst af mandlig overgangsalder, men de tidlige stadier af forekomsten i forbindelse med en stigning i negative ydre forhold og fysisk inaktivitet bliver i stigende grad diagnosticeret. At definere, hvor mange år de første tegn på mandlig overgangsalder forekommer, skelnes mellem følgende faser:\nTidligt. Karakteristisk for alderen 45-50 år.\nDen sædvanlige. Livsperioden er 50-60 år.\nDet er sent. Efter 60 år.\nIfølge medicinsk statistik, i den tredje del af mændene, er symptomerne tydeligt udtalt, i resten opstår overgangsalderen uden indlysende symptomer. Overvejende er overgangsalderen udtrykt i udryddelsen af erektil dysfunktion, hvilket er et alvorligt problem med psykologisk mandlig tilstand og sundhed. Andre tegn kan forekomme på alle forskellige, især individuelt. Typiske symptomer på overgangsalderen hos mænd efter 50 år:\npludselige spring i blodtryk;\nhøj irritabilitet, vekslende med apati, depression;\nvægtforøgelse, op til fedme;\nflathed i huden, muskuløs letargi;\nproblemer med erektion, manglende seksuel lyst;\ngenerel fysisk svaghed\nlunefuld, hysterisk tilstand.\nHvornår begynder overgangsalderen hos mænd?\nAndrogener begynder at blive produceret mindre efter 30-35 år. Når man når 40 år, accelereres processen, og i en alder af 80 år er niveauet af mandlige hormoner halvdelen af den fysiologiske standard, der er nødvendig for at opretholde køns- og reproduktionsevne under normale forhold. Typiskt begynder overgangsalderen ved 50-60 år, begyndelsen af tidligere end 45 år er for tidlig, men mulig.\nClimax kan ikke undgås, da kroppen naturligvis bliver gammel, og denne proces kan vare længe. Den gennemsnitlige varighed af perioden er 5-7 år, i hvilken periode hormonelle niveauer gradvist afviger. Læger mener, at fuldstændig omstrukturering er afsluttet med 70-80 år, så bliver reproduktive funktion og seksuelle funktioner af mænd fuldstændigt slukket.\nAndropause, som almindelig aldring, kan ikke undgås, men der er faktorer, der fremkalder en tidlig menopausale begivenhed:\nvirkningen af giftige toksiske forbindelser\ntumorer i testiklerne;\nseksuelle sygdomme af en inflammatorisk karakter\nalkoholisme, afhængighed af nikotin;\nkredsløbssygdomme i testiklerne;\nstillesiddende arbejde og lav fysisk aktivitet;\neksponering for stress\nDiagnose og behandling af mandlig overgangsalder\nAt vide, hvordan den mandlige overgangsalderen manifesterer sig og bemærker dens tegn, er at det er nødvendigt at søge diagnose og behandling, hvilket vil forbedre tilstanden og afbryde begyndelsen af alderdommen. I løbet af andropause bør sådanne undersøgelser foretages:\nblodprøve, herunder påvisning af prostatisk antigen\nDet er nødvendigt at behandle problemet i et kompleks, der starter med korrektion af livsstil:\nDet bør bosætte fødevaren, opgive fedtholdige fødevarer, kulhydrater, foretrækker grøntsager, magert kød, nødder, fisk, frugter.\nDet er nødvendigt at gøre motion, opgive dårlige vaner.\nMed et fald i libido må du ikke forlade hormonbehandling.\nNarkotika behandling indebærer anvendelse af sedativer, antidepressiva, vitaminer, biogene adaptogener.\nHøj værdi af planter i stoppe andropause. Folkemedicin, urter vil hjælpe med mange problemer forbundet med aldring - hjerteanfald, højt blodtryk, slagtilfælde, neurose. Det er nødvendigt at behandle den klimakteriske periode ansvarligt uden frygt for behandling hos læger. Tidlige foranstaltninger bidrager til en mild indtræden i denne alder, omgåelse af tidevandet, forebyggelse af risici og konsekvenser af aldersrelaterede ændringer.\nAndropause eller overgangsalderen hos mænd: i hvilken alder kommer og hvordan man genkender\nClimax - dette er den periode, hvor reproduktionssystemet ophører. Ved begyndelsen af dette stadium begynder koncentrationen af kønshormoner gradvist at falde, og den reproduktive funktion falder. Climax hos mænd og kvinder går forskelligt. Med hensyn til hanen anvendes udtrykket "andropause" ofte, hvilket indikerer et fald i produktionen af androgener.\nAlle ved om kvinders klimaks, men mænds aldersproblemer er ikke så ofte dækket. Ikke desto mindre er mandlig overgangsalder ikke en myte, men ret naturlige ændringer, der opstår i den mandlige krop. Climax hos mænd er en del af kroppens naturlige ældning, som ikke kan undgås af nogen.\nMandlig overgangsalder kaldes ofte andropause, analogt med kvindelig overgangsalder, men det er ikke helt sandt. Hvis kvinderne i løbet af overgangsalderen ophører med at vokse, og evnen til at reproducere er helt tabt, er ændringerne hos mænd ikke så indlysende. Mandlig overgangsalder er mere korrekt kaldet partiel androgenmangel, da reproduktive organers arbejde ikke stopper, men androgenernes niveau falder, herunder testosteron.\nNaturen er udformet således, at mænd ikke har aldersbegrænsninger, hvis vi taler om udvidelsen af slægten. Rent teoretisk kan en mand blive far selv i dyb alder. I praksis forhindres det af aldersrelaterede sygdomme og ændringer i kroppens arbejde, hvilket negativt påvirker styrken og reducerer fertiliteten.\nI en mand i alderdommen, seksuel aktivitet og evnen til at blive gravid, men ikke helt forsvinde.\nMandlige overgangsalderen har flere fremtrædende træk:\ntestikulær arbejde stopper ikke;\nsædkomposition ændres ikke;\nnedsætter mængden af testosteron i blodplasmaet;\nSåledes påvirker mandlig overgangsalderen sædvanligvis sædets kvalitet og forårsager vanskeligheder ved at opdage, men frarøver ikke en mand at få en baby. Ikke desto mindre har mandlig overgangsalderen en negativ effekt på styrken ved at reducere mængden af hormoner.\nBegyndelsen af overgangsalderen hos mænd, hvis alder ikke har nogen klare grænser, afhænger af en række faktorer. I gennemsnit begynder et fald i produktionen af androgener efter 30 år. I de første 10-15 år sker det næsten umærkeligt, fordi androgenernes niveau falder gradvist.\nForståelse for, om der er overgangsalder hos en mand, bliver det klart, at det er meget svært at bestemme sin offensiv på grund af den imponerende aldersvariation. I analogi med kvindens reproduktive system kan det konkluderes, at androgenmangel hos mænd begynder at udvikle sig efter 50 år. Ikke desto mindre, uanset hvornår overgangsalder begynder hos mænd, vokser dets symptomer langsomt, og udtalte forstyrrelser i reproduktionssystemets arbejde kan forventes ikke tidligere end 70 år.\nTidlig overgangsalder hos mænd er en sjældenhed. Det vises i en alder af omkring 40 år. Tidlig overgangsalder anses for at være en overtrædelse, når middelaldrende mænd har en alvorlig mangel på seksuel homo, hvilket påvirker forringelsen af styrke og manglende evne til at opfatte et barn.\nLæger opdeler betinget overgangsalder i tre typer:\ni en alder af 40 år kommer tidlig overgangsalderen;\nnormalt er forekomsten af overgangsalderen i en alder af 60 år;\nsen overgangsalderen opstår i 60-70 år.\nJo senere manden har overgangsalderen, jo længere han bevarer evnen til at blive gravid og stærk styrke.\nAldersgruppen for starten af andropause er stor\nHvad forårsager tidlige overgangsalder?\nTidlig overgangsalderen er et alvorligt problem, der gør det umuligt at opfatte et barn hos unge mænd. I betragtning af at flere og flere familier i dag bliver forældre tættere på 40 år, kan dette være en alvorlig hindring for opfattelsen.\nÅrsager til tidlig androgenmangel:\nTidlig andropause er en almindelig komplikation af genital onkologi. I testiklernes kræft praktiseres kemoterapi og strålebehandling, som fører til alvorlig forgiftning af kroppen og fremkalder starten af tidlig menopause.\nTestikulær onkologi behandles ofte ved radikale metoder. Kirurgisk og medicinsk kastration fører til udvikling af overgangsalderen og afslutningen af produktionen af kønshormoner.\nAdskilt fordele dårlige vaner og en forkert livsstil som årsag til tidlig andropause hos mænd. Rygning, alkoholmisbrug, ubalanceret kost - alt dette har en negativ indvirkning på den hormonelle baggrund. Nogle kroniske sygdomme, såsom diabetes mellitus, fører til afbrydelse af testiklerne og forårsager et fald i testosteronproduktionen.\nSymptomer på mandlig overgangsalder\nMed mandlig overgangsalderen er symptomerne meget vage. Tegn på mandlig overgangsalder forekommer kun hos 30% af mændene, primært hos dem, der står over for tidlig andropause.\nAlle symptomer kan opdeles i tre grupper:\nikke-specifikke symptomer på overgangsalderen hos mænd.\nHvordan ændringer forekommer i den mandlige klimaks er afhængige af menneskets generelle sundhed. Normalt sene overgangsalderen er asymptomatisk. Lige på et tidspunkt bemærker en mand en forringelse af erektion, som ikke ledsages af sekundære lidelser.\nVed overgangsalderen i middelalderen (ca. 60 år) kan den generelle sundhedstilstand forværres, men oftest er der ingen klager. I de fleste tilfælde vil mænd med tidlig overgangsalderen opleve specifikke og ikke-specifikke symptomer.\nUdbruddet af andropause kan manifestere som svimmelhed og træthed.\nOvergangsalder hos mænd, hvis symptomer er mangfoldige, kan også forekomme uden indlysende tegn. Almindelige symptomer omfatter:\nDisse symptomer ligner på mange måder opstarten af overgangsalder hos kvinder.\nSvimmelhed er forbundet med ændringer i nervesystemet som følge af forstyrrelse af den sædvanlige produktion af hormoner. Dette symptom refererer til kortsigtet og går hurtigt uden behandling. Svær sved er det første tegn på andropause. På mange måder minder mands trivsel om symptomerne, der er karakteristiske for ungdomsperioden, når hormonel tilpasning finder sted.\nOfte forekommer de første episoder af højt blodtryk hos en voksen mand på baggrund af en tidlig menopause. Dette er ledsaget af rødme i ansigtet, tremor i fingrene, hjertebanken. Trykket i overgangsalderen stiger hurtigt med 20 mm Hg. i så hurtigt vender tilbage til normal. Denne tilstand kaldes tidevand, da den ledsages af en følelse af varme, som erstattes af kuldegysninger. Oftest forekommer trykstigninger om natten.\nÆndringer i produktionen af kønshormoner påvirker psyken væsentligt. Begyndelsen af overgangsalderen hos mænd er ledsaget af ændringer i humør: der er stigende irritabilitet, depressiv stemning, en følelse af panik og angst, som erstattes af apati. En mand kan blive aggressiv, men efter udbruddet af vrede må der være en sammenbrud.\nPå grund af nattetiden er søvn forstyrret, søvnløshed forekommer, hvilket er meget udmattende og har en negativ indvirkning på præstationer og generel trivsel.\nHumør kan ændre sig hurtigt, fra irritabilitet til despondency og depression\nSpecifikke træk ved andropause omfatter:\nforstyrrelser i bugspytkirtlen.\nSpecifikke tegn dækker arbejdet i det kardiovaskulære system. Hypertension, aterosklerose, type 2 diabetes hos mænd udvikler sig præcist som et resultat af androgenmangel.\nReduktion af produktionen af kønshormoner påvirker menneskets udseende og fysiske form negativt. Muskler falder i volumen, bliver blabby, der er en tendens til fedme. Udskiftning af fedtvæv er et af de specifikke tegn på androgenmangel.\nDa overgangsalderen er kendt hos mænd i alderdommen, tager alderen sin vejafgift, og et af hovedtegnene er forringelsen af styrke. Et af de vigtigste specifikke symptomer på overgangsalderen er svækkelse af erektion og nedsat libido.\nMed faldet i testosteronproduktionen øges problemerne i det kardiovaskulære system\nIkke-specifikke tegn indbefatter udvikling af hormonafhængige sygdomme i prostata. Overgangsalderen kan ledsages af prostata adenom - en godartet neoplasma i organet. Da prostatakirtlen er et hormonafhængigt organ, fører ændringer i produktionen af androgener til en forøgelse af dens størrelse, der ledsages af en overtrædelse af vandladning.\nForsvagning af urinstrømmen, hyppig tilskyndelse til toilettet, smerte af uklar natur i bækkenorganerne - alle disse er symptomer på adenom.\nFølgende overtrædelser kan også henføres til ikke-specifikke tegn:\nsvækkelse af fornemmelser under orgasme;\nfald i sædvolumen;\nAlle disse tegn skal advare manden, da de er de første harbingere af erektil dysfunktion.\nMed udbrud af andropause øges sandsynligheden for neoplasmer i prostatakirtlen kraftigt.\nEr det muligt at helbrede overgangsalderen?\nEfter at have forstået, hvad overgangsalderen er, og hvis der er overgangsalderen hos mænd, samt hvilke symptomer og manifestationer der observeres under mandlig overgangsalder, opstår der et naturligt spørgsmål om, hvorvidt det kan helbredes.\nMandlige overgangsalder behandles med urtepræparater, vitaminterapi. Behandling kan også sigte mod at forbedre produktionen af egne hormoner og normalisere arbejdet i prostata. Forberedelser til mænd, forbedring af erektil funktion med andropause:\nGentos er homøopati, hvis handling er rettet mod normalisering af prostata. Dette værktøj normaliserer produktionen af hormoner, forbedrer prostata-kirtlernes arbejde, lindrer vandladningsforstyrrelser og øger styrken.\nProstatilen er et naturligt stof, der anvendes til behandling af kongestiv prostatitis. Det behandler denne sygdom, påvirker produktionen af kønshormoner, forbedrer kvaliteten af sædvæsken og stimulerer erektion.\nEt andet naturligt produkt til mænd er Prostamol Uno. Den indeholder ekstrakt af pollenpalme. Det er beregnet til behandling af prostata adenom, men kan også ordineres for at reducere symptomerne på overgangsalderen. Opti-Men er et kompleks af vitaminer designet specielt til mænd.\nDesuden er sedativer ordineret - Valerian, Motherwort eller Peony tincture, Sedistress, Persen. Lægen kan anbefale beroligende midler eller antidepressiva, når der opstår angstlidelser og symptomer på depression.\nFra folkemekanismer til at flytte klimaks vil hjælpe dekoktioner af kamille, motherwort, johannesurt, nældefeber, timian. Disse værktøjer normaliserer nervesystemet og forbedrer styrken.\nAt vide, hvordan overgangsalderen kan manifestere sig hos mænd eller bemærke symptomerne på opstart af overgangsalderen, anbefales alle at undersøge af en urolog og et ultralyd af prostata. Den mest farlige ting i overgangsalderen er udseendet af adenom eller prostatakræft. Udbruddet af andropause øger risikoen for at udvikle disse sygdomme med op til 60%.\nEn stigning i temperaturen er ikke det mest karakteristiske symptom på blærebetændelse. Men nogle gange klager patienter over feber, der ledsager blærebetændelse.\nEfterlad en kommentar 17.487Urin af en sund person er fuldstændig steril. Og hvis gærsvampe findes i urinen, er dette et tegn på et alvorligt problem. Kvinder er mere tilbøjelige til at lide af problemet med udseendet af svampe i urinen og mænd oftere, men lider mere tungt.\nBivirkninger og komplikationer af intravenøse præventionsmidler - Præceptionsvejledning\nAlvorlige komplikationer forbundet med brugen af IUD'er kan forebygges. I tilfælde af mistænkelige tilfælde skal du fjerne lUD'en.\nÅrsager til azoospermi og er der en chance for en kur?\nForsinkelse af menstruation - af hvilke grunde kan det være, hvornår er det normalt, og hvornår er det patologi?\nBehandling og symptomer på blærekræft hos mænd og kvinder\nCryptorchidism hos mænd og hvorfor testiklerne stiger i lysken\nGenopretning efter operation varicocele\nFødevarer med pyelonefritis\nPåvisning af prostatacancer er hæmmet af det faktum, at dets symptomer ligner manifestationer af andre patologier, som er mindre farlige for kroppen.