KOMMENTERET ARBEJDSTIDSAFTALE INDEN FOR AMTSRÅDSFORENINGEN OMRÅDET OK PDF\nDownload "KOMMENTERET ARBEJDSTIDSAFTALE INDEN FOR AMTSRÅDSFORENINGEN OMRÅDET OK 2002"\n1 1 KOMMENTERET ARBEJDSTIDSAFTALE INDEN FOR AMTSRÅDSFORENINGEN OMRÅDET OK 2002\n2 2 Forord: Denne arbejdstidsaftale er præget af en række forskellige forudsætninger og hensyn: aftalen dækker et område, hvor det er nødvendigt af hensyn til brugerne, at arbejdet kan udføres på alle tider af døgnet. aftalen dækker en række forskellige personalegrupper med forskellige opgaver i kommunernes social- og sundhedssektor. aftalen skal sikre de ansatte i fællesskab og den enkelte ansatte størst mulig indflydelse på arbejdets tilrettelæggelse. aftalen skal sikre mulighed for lokale variationer i, hvordan arbejdet tilrettelægges. aftalen lægger op til at indgå lokale aftaler - om arbejdstidsregler og om arbejdstidstilrettelæggelse. Især det forhold, at arbejde udføres på alle ugens dage og på alle tider af døgnet har konsekvens for omfanget af arbejdstidsaftalen. Aftalen er i forhold til tidligere arbejdstidsaftaler forsøgt forenklet og systematiseret både sprogligt og indholdsmæssigt. Det betyder, at der på visse punkter er ændret principielt og afgørende i hvordan aftalen anvendes og forstås. I kommentarer til de enkelte bestemmelser i aftalen er dette præciseret. På andre områder er de grundlæggende sammenhænge i bestemmelserne og anvendelsen heraf uændrede i forhold til tidligere gældende arbejdstidsregler. Arbejdstidsaftalens opbygning: Bestemmelserne i arbejdstidsaftalen er systematisk samlet efter deres overordnede formål: Kapitel 1: Afgrænsning - Hvem er omfattet af aftalen? Kapitel 2: Arbejdsplanlægning/mødeplan - hvordan skal en mødeplan udarbejdes? Kapitel 3: Ændring af mødeplan - Hvordan forholder man sig, hvis mødeplanen ikke holder? Kapitel 4: Arbejdstidsbestemte ydelser Hvordan honoreres arbejde på ubekvemme tidspunkter? Kapitel 5: Rådighedstjeneste Hvordan kan man forpligtes til - og honoreres for - at være til rådighed for eventuel arbejdsindsats i på forhånd fastlagte tidsrum. Kapitel 6: Øvrige bestemmelser. Kapitlet indeholder en række sjældnere anvendte særlige bestemmelser, samt oplysning om aftale om hviletid og fridøgn, som har betydning både for mødeplanlægning og ændring heri. Kapitel 7: Ikrafttræden og opsigelse af aftalen Hvordan og hvornår kan de centrale parter opsige selve arbejdstidsaftalen? Aftaletekst med fælles bemærkninger (med arbejdsgiverne) er angivet i rammer på tonet baggrund.\n3 3 Kommentarer, forklaringer og eksempler står uden for rammerne, men svarer i vidt omfang til arbejdsgiversidens forståelse af arbejdstidsaftalen. Kommentarer m.v. til denne aftale er udarbejdet af FOA i samarbejde med de andre lønmodtagerorganisationer, som har indgået arbejdstidsaftalen med Amtsrådsforeningen. Vi håber, at kommentarerne kan medvirke til at gøre arbejdstidsaftalen lettere forståelig og anvendelig i praksis. Vi modtager gerne forslag til forbedring af kommentarer via mail til forha001foa.dk. Forbundet af Offentligt Ansatte Forhandlingssektionen\n4 4 Indledning...5 KAPITEL 1. AFTALENS OMRÅDE Personafgrænsning...6 KAPITEL 2. ARBEJDSTILRETTELÆGGELSE Gældende regler Tjenestetyper...8 KAPITEL 3. PLANLÆGNING AF ARBEJDSTIDEN Normperioden Daglig arbejdstid Mødeplan Fridøgn Pauser Særlige fridage...22 KAPITEL 4. ARBEJDE PÅ SÆRLIGE TIDSPUNKTER SAMT OVER- OG MER-ARBEJDE Betaling eller afspadsering Arbejde på særlige tidspunkter Overarbejde...29 Sygdom før overarbejde Deltidsansattes merarbejde Tilkald (og inddragelse af fridøgn m.v.) Frivilligt ekstra arbejde Rådighedsvagt og tilkald under rådighedsvagt Rådighedsvagt Tilkald under rådighedsvagt Ekstra rådighedsvagt...47 KAPITEL 6. TIMELØNNEDE Arbejdstid mv Fridøgn og søgnehelligdagshonorering Annullering af aftalt tjeneste...50 KAPITEL 7. ØVRIGE BESTEMMELSER Beregning af timelønnen Patientledsagelse Ferie- og højskoleophold mv Manuel ventilation...55\n5 5 Indledning Tilrettelæggelse af arbejdstid bør ses i en større sammenhæng, da arbejdstid har betydning i forhold til opgaveløsningen, arbejdsmiljøet og muligheden for at fastholde og rekruttere medarbejdere. Arbejdstidsaftalens parter finder det derfor væsentligt, at der på arbejdspladserne finder en drøftelse sted omkring de overordnede principper for arbejdstilrettelæggelsen. I disse drøftelser kan der bl.a. indgå følgende elementer: arbejdstidsplanlægning planlægning af frihedsperioder (herunder fridøgn) anvendelse af tjenestetyper anvendelse af afspadsering (herunder planlægning af afspadsering, pålægning af afspadsering og aflysning af afspadsering) anvendelse af tilkald afvikling af erstatning for søgnehelligdage vagtforhold og vagtdeltagelse/-fordeling anvendelse af deltidsbeskæftigede og vikarer afløserforhold ved sygdom, barsel og lignende. De lokale parter opfordres endvidere til at optage forhandlinger om indgåelse af lokale arbejdstidsaftaler. Der er i denne aftale peget på områder, som det kan være særligt hensigtsmæssigt at optage lokale forhandlinger om. Lokale aftaler indgås mellem ledelsen og den eller de lokale repræsentanter for de faglige organisationer, der er part i denne aftale. Det forudsættes, at parterne har sikret sig, at de lokale aftaler kan implementeres teknisk i lønog vagtplanlægningssystemer m.v.\n6 6 KAPITEL 1. AFTALENS OMRÅDE 1. Personafgrænsning Stk.1. Aftalen omfatter personer omfattet af overenskomster og aftaler, hvori der er henvist til denne aftale, jf. dog stk. 2 og 3. Stk. 2. Ansatte, hvis normale tjeneste unddrager sig kontrol eller er uden højeste tjenestetid omfattes ikke af bestemmelserne i 3-8, og Ledende lægesekretærer er omfattet af reglerne om overarbejde, jf. 12. De for tjenestemænd gældende regler om merarbejdsvederlag finder anvendelse for ansatte uden højeste tjenestetid. Stk. 3. Ansatte uden højeste tjenestetid kan under respekt for de ledelsesmæssige opgaver deltage i rådighedsvagt (jf. kapitel 6) i begrænset omfang. I sådanne situationer er disse dog omfattet af samme bestemmelser, som gælder for ansatte med højeste tjenestetid. Bemærkninger: Ledere inden for Sundhedskartellets område er omfattet Amtsrådsforeningens arbejdstidsbestemmelser i overenskomst for ledere, (Amtsrådsforeningens Personaleadministrative Vejledning ) 1\n7 7 KAPITEL 2. ARBEJDSTILRETTELÆGGELSE 2. Gældende regler Ved tilrettelæggelse af arbejdet er der ud over denne arbejdstidsaftale andre regler, som regulerer arbejdstiden, herunder: 1. Lov om arbejdsmiljø, jf (Amtsrådsforeningens Personaleadministrative Vejledning ). 2. Beskæftigelsesministeriets bekendtgørelse nr. 324 af den om hvileperioder og fridøgn mv. (APV ). 3. Aftale om hviletid og fridøgn (APV ). 4. Aftale af den 15. juni 1995 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (APV ). 5. Rammeaftale om decentrale arbejdstidsaftaler (APV ). 6. Aftale om konvertering til årligt ulempetillæg (APV ). Bemærkninger: Rammeaftalen om decentrale arbejdstidsaftaler indebærer bl.a., at der lokalt kan indgås aftale om regler for tjenestens og fridøgnenes placering, varsling af overarbejde, merarbejde mv. Sådanne lokale aftaler kan fravige eller supplere bestemmelser i denne aftale. Ved anvendelse af rammeaftalen kan der lokalt aftales fravigelse af bestemmelsen i aftalens 3, stk. 2 b, således at den normale ugentlige arbejdstid kan overstige 37 timer i gennemsnit over en periode. Hviletidsaftale pr er indgået med forbehold for konsekvenserne af dom fra EF-domstolene. Hviletidsaftalen er indgået med hjemmel i Bekendtgørelsen om hviletid og fridøgn og er, da der er tale om arbejdsmiljøbestemmelser, godkendt af Arbejdstilsynet. Hviletidsaftalen blev på Amtsrådsforeningens (ARF) område fornyet ved OK-02, da ARF havde opsagt den gamle aftale fra Hovedstadens Sygehusfællesskab (H:S) opsagde ikke aftalen, men Arbejdstilsynet, som skal godkende hviletidsaftaler har efterfølgende meddelt, at H:Saftalen fra 1981 ikke lever op til arbejdsmiljølovgivningens krav. Det er derfor organisationernes opfattelse, at indtil der foreligger en ny hviletidsaftale i forbindelse med OK-05, som forventes at omfatte såvel Amtsrådsforeningens som HS områder, så skal eventuelle tvivlsspørgsmål om hviletid på HS-arbejdspladser også vurderes ud fra aftalen på Amtsrådsforeningen område.\n8 8 3. Tjenestetyper Tjenester kan tilrettelægges som: Normaltjeneste, d.v.s. en forud fastlagt tjeneste med effektivt arbejde. Rådighedsvagt fra vagtværelse, hvor den ansatte opholder sig på tjenestestedet og kan tilkaldes til effektivt arbejde. Rådighedsvagt fra bolig, hvor den ansatte kan tilkaldes til effektivt arbejde på tjenestestedet. Rådighedsvagt i et fuldt døgn (døgnvagt) fra vagtværelse eller fra bolig, hvor den ansatte kan tilkaldes til effektivt arbejde. Bemærkninger: Rådighedsvagt kan tilrettelægges umiddelbart før eller efter en normaltjeneste, eller blot som rådighedsvagt uden forudgående eller efterfølgende normaltjeneste, jf. 17. Det fremgår af bestemmelsen, at vagter kan planlægges som normaltjenester, dvs. almindelige tjenester dag, aften eller nat, som rådighedsvagter fra vagtværelse eller udenfor arbejdsstedet (bolig), herunder rådighedsvagter i et fuldt døgn (døgnvagter). Formuleringen præciserer således, at man ikke kan planlægge med over-/merarbejde. I forhold til tidligere er der ikke noget nyt i dette. Der kan planlægges med følgende tjenestetyper: Normaltjeneste mellem 5 og 12 timers varighed Rådighedsvagt efter normaltjeneste Rådighedsvagt før en normaltjeneste Rådighedsvagt i mellem 5 og 12 timer uden tilknytning til en normaltjeneste samt Rådighedsvagt som døgnvagt. Normaltjenester er dag-, aften- og nattevagter altså almindelige tjenester, hvor der ydes effektivt arbejde i modsætning til rådighedsvagter. Normaltjeneste Normaltjeneste er den almindelige arbejdstid, hvor man befinder sig på arbejdspladsen, og er undergivet ledelsens instruktioner. Tjenesten er således effektiv tjeneste. Arbejdsgiver kan planlægge med normaltjenester på mellem 5 og 12 timers arbejde dagligt. Det kræver således ikke aftale eller accept at planlægge vagter af forskellig længde, når blot varigheden er mellem 5 og 12 timer. Skal der arbejdes i normaltjenester af en anden længde, kræver det derimod, at der indgås aftale i henhold til Rammeaftalen om decentrale arbejdstidsaftaler.\n9 9 Hvis der indgås aftaler om længere vagter, er det vigtigt at være opmærksom på de arbejdsmiljømæssige konsekvenser, der kan være heraf. Rådighedsvagt En rådighedsvagt er en vagt, hvor den ansatte er til rådighed for arbejdsgivers tilkald til effektiv tjeneste. Rådighedsvagt kan ligge i forlængelse af en normaltjeneste eller før en normaltjeneste. Hvis vagten ligger i forbindelse med en normaltjeneste, er der ikke nogen begrænsning på varigheden af rådighedsvagten ud over, hvad der følger af hviletidsbestemmelserne. Ved tilkald skal den ansatte møde omgående. Når der er tale om rådighedsvagt fra bolig, vil det sige, at den ansatte skal begive sig af sted fra sin bolig omgående. Der kan ikke stilles krav om, at den ansatte møder på arbejdspladsen indenfor et bestemt tidsrum, da det vil bero på, hvor den ansatte bor og på transportforholdene. Det er ved en voldgiftskendelse fastslået, at det ikke er lovligt at stille krav om, at ansatte i rådighedsvagter fra bolig skal kunne stille på arbejdet indenfor et bestemt tidsrum. Hvis den ansatte bor langt fra arbejdet, er arbejdsgiver i stedet for henvist til at anvende normaltjenester eller rådighedsvagt for vagtværelse. En ansættelse kan heller ikke betinges af, at den ansatte kan indgå i rådighedsvagter fra en bolig indenfor en vis afstand. Som noget nyt i arbejdstidsaftalen er det blevet muligt at planlægge en rådighedsvagt, uden at den har direkte tilknytning til en normaltjeneste. Den skal i så fald have et omfang fra 5-12 timer, og skal som minimum have en værdi af 7,4 timer. Vagtværelse Af overenskomsten fra 1999 fremgik det, at: Vagtværelser bør opfylde nedenstående minimumskrav: Et vagtværelse skal være forsynet med sove-, læse- og skriveplads samt skabsplads efter tidssvarende standard. Desuden skal vagtværelset være forsynet med telefon. Vagtværelset må ikke om dagen benyttes til andre formål, og værelset samt skabe skal være aflåselige. Toilet skal være let tilgængeligt, og der skal gives lettest mulig adgang til bad på institutionen. Endvidere skal der være adgang til tekøkken og køleskab. I forbindelse med projektering af nye vagtværelser forudsættes det, at disse vagtværelsers standard er ensartet for personalegrupper, som pålægges rådighedsvagt fra vagtværelse på samme institution. Parterne var enige om ved OK-02, at denne bestemmelse skulle udgå, da man vurderede at den var overflødig. Der er, uanset at bestemmelsen er udgået, tale om de samme krav til vagtværelsets indretning. To domme fra EF-domstolen har statueret, at rådighedsvagt fra vagtværelse ikke kan være hviletid, men i relation til hviletidsbestemmelserne i arbejdsmiljøreglerne er at betragte som arbejdstid. Parterne vil frem til overenskomstforhandlingerne i 2005 drøfte situationen og vilkårene for vagt fra vagtværelse. Ved eventuelle væsentlige fortolkningsbidrag /-forståelser eller tilkendegivelser fra Arbejdstilsynet vil der ske løbende orientering om.\n10 10 KAPITEL 3. PLANLÆGNING AF ARBEJDSTIDEN 4. Normperioden Stk. 1. Normperiodens længde aftales lokalt. Normperioden kan dog ikke være kortere end 4 uger. Stk. 2. Kan der ikke opnås enighed om normperiodens længde, er længden 14 uger. Stk. 3. Den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid opgjort over en normperiode er 37 timer. Normtimetallet ændres ikke under afvikling af ferie. Normtimetallet for fuldtidsansatte nedsættes med 7,4 timer pr. søgnehelligdag (en helligdag, der ikke falder på en søndag). Bemærkninger: For medarbejdere på deltid nedsættes normtimetallet forholdsmæssigt. Ifølge Aftale om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, 6, stk. 2, må den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid ikke overstige 48 timer inkl. overarbejde. Det fremgår af bestemmelsen, at normperioden aftales lokalt. Normperioden er det antal uger/ måneder, hvor man aftaler, at den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid går op. Normperioden er 14 uger, hvis der ikke aftales andet lokalt, men normperioden kan ikke aftales til en kortere periode end 4 uger. Eksempel: Hvis normperioden er 14 uger, er normtimerne for en fuldtidsansat: 37 timer x 14 = 518 timer. Hvis normperioden er 4 uger, er normtimerne for en ansat på 30 timer ugentlig: 30 timer x 4 = 120 timer. Normperiode og mødeplan (vagtskema) er altså ikke det samme. En normperiode kan være af samme varighed som mødeplanen, men en normperiode kan også være længere end mødeplanen. Når man lokalt skal aftale normperiodens længde, kan man inddrage følgende forhold i overvejelserne:\n11 11 Behovet for fleksibilitet jo længere normperiode, jo større fleksibilitet for begge parter: o Om der er mange rådighedsvagter/døgnvagter o Mulighed for personalets interne bytninger o Variation i afdelingens belastning o Afvikling af søgnehelligdages frihed. Ved normperiodens afslutning skal den ansattes normtimer gå op. Det vil sige, at der ikke må have været planlagt/afviklet flere eller færre normtimer, end hvad der svarer til ansættelsesbrøken. I normtimeregnskabet indgår kun normale tjenestetimer og værdien af omregnede rådighedstimer. Hverken over- eller merarbejde, tilkald i rådighedsvagter/døgnvagter, weekend- eller aften-/nattillæg har noget at gøre med normtimeregnskabet. Over-/underskud af timer i normperioden Hvis der ved normperiodens udløb alligevel ved en fejl er et overskud i forhold til normtimetallet - dvs. at der har været planlagt flere timer end medarbejderen er ansat til - skal timerne udbetales som mer- eller overarbejde. Er der derimod ved en fejl et underskud dvs. at der har været planlagt færre timer, end medarbejderen er ansat til - kan der ikke rettes op på dette ved at anvende afspadsering eller træk i lønnen. Det er så at sige arbejdsgivers risiko, hvis der planlægges med for få timer. Fratrædelse i normperioden Før denne arbejdstidsaftale skulle den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid gå op i den periode, der var givet en mødeplan (vagtskema) for. Med den nye aftale skal der lokalt aftales en egentlig normperiode. Kan der ikke opnås enighed, er perioden på 14 uger, hvilket kan være en længere periode, end der tidligere har været givet mødeplaner for. Organisationerne bag arbejdstidsaftalen mener, at der i de tilfælde, hvor den ansatte fratræder sin stilling i normperioden, skal tilstræbes en planlægning, så timerne går op ved fratrædelsen. Hvis det ikke er muligt at planlægge det således, mener organisationerne, at: Ved et eventuelt overskud af timer, kan arbejdsgiver indenfor de gældende frister ændre ved planlægningen f.eks. ved med 4 ugers varsel at fjerne nogle vagter. Hvis der fortsat er ydet flere timer, end der er pligt til i henhold til ansættelsesnormen, skal disse honoreres som overarbejde for fuldtidsansatte og som merarbejde op til fuldtidsnormen for deltidsansatte. Man skal dog, være opmærksom på, at overskydende timer ikke fremkommer som følge af manglende nedskrivning for søgnehelligdage, idet disse timer skal honoreres som overarbejde. Ved et eventuelt underskud af timer, kan arbejdsgiver indenfor de gældende frister tilsvarende ændre ved planlægning. Hvis der fortsat er ydet færre timer, end der er pligt til i henhold til ansættelsesnormen, kan dette ikke medføre fradrag i lønnen eller regulering i afspadseringsregnskabet.\n12 12 Søgnehelligdage Med den nye arbejdstidsaftale ændres bestemmelserne for planlægning og afvikling af søgnehelligdagsfrihed. En søgnehelligdag er en helligdag, der ikke falder på en søndag. Den ansattes normtimer nedskrives, når der forekommer søgnehelligdag(e) i normperioden. Nedskrivningen af normtimerne ved søgnehelligdagene skal ske indenfor normperioden. For en fuldtidsansat nedskrives normtimetallet med 7,4 timer for hver søgnehelligdag, der forekommer i perioden. For en deltidsansat nedskrives normtimetallet forholdsmæssigt (7,4 timer: 37 x det ugentlige timetal, man er ansat til). Således vil f. eks. normtimerne for en deltidsansat på 30 timer om ugen skulle nedskrives med 6 timer (7,4: 37 x 30 = 6) for hver søgnehelligdag, der forekommer i normperioden. Forekommer der to søgnehelligdage i perioden, nedskrives normtimetallet med 14,8 timer for en fuldtidsansat og for en deltidsansat med 14,8: 37 x det ugentlige timetal, man er ansat til. Forekommer der tre søgnehelligdage i perioden, nedskrives normtimetallet med 22,2 timer for en fuldtidsansat og for en deltidsansat med 22,2: 37 x det ugentlige timetal, man er ansat til. Normtallet nedskrives således, før normperiodens arbejdstimer skemalægges. Når det nedskrevne normtimetal er beregnet, placeres den ansattes fridøgn og SHfrihedsperiode i normperiodens mødeplan/mødeplaner, og de nedskrevne normtimer fordeles på periodens arbejdsdage med den daglige timenorm, der sædvanligvis anvendes. For at få normtimerne til at passe efter nedskrivningen, kan der planlægges tjenester i tilknytning til fridøgn af kortere varighed end 5 timer, hvis tjenesten fortrinsvis anvendes til afspadsering. Ved udarbejdelse af mødeplaner i perioder, hvor der forekommer en eller flere søgnehelligdage, kan nedenstående normtimetabeller anvendes. Eksempel 1 - fuldtidsansatte Der arbejdes med en 8-ugers normperiode i en periode, hvor påsken falder. For en fuldtidsansat udgør normtimerne 8 x 37 timer = 296 timer. Tre søgnehelligdage medfører en nedskrivning på 7,4 timer x 3 = 22,2 timer. Den nedskrevne timenorm udgør ,2 timer = 273,8 timer. På de 8 uger afholdes 16 fridøgn (placeret som enkeltstående eller samlet to og to), 3 SH-frihedsperioder, som kan placeres på søgnehelligdagen eller et andet sted i normperioden. SH-frihedsperioder skal planlægges, så de har en længde som et kort fridøgn (35 timer eller 32 timer, hvis der er aftalt nedsat hviletid). De 273,8 timer placeres herefter på de tjenestedage, der er i mødeplanen.\n13 13 Hvis den daglige arbejdstid er på 8 timer, fremkommer 34,225 arbejdsdage svarende til 34 almindelige arbejdsdage + 1,8 time. De 1,8 time kan planlægges som afspadsering på en af de 3 dage, der står tomme efter placeringen af de nævnte fridøgn, SH-frihedsperioder og de 34 arbejdsdage, eller de placeres, så arbejdsdage bliver mere end 8 timer. Eksempel 2 -deltidsansatte Der arbejdes med en 8-ugers normperiode i en periode, hvor påsken falder. For en deltids-ansat på 24 timer udgør normtimerne 8 x 24 timer = 192 timer. Tre søgnehelligdage medfører en nedskrivning på 7,4 timer x 3 = 22,2 timer: 37 x 24 = 14,4 timer. Den nedskrevne timenorm udgør 192 timer 14,4 timer = 177,6 time. På de 8 uger afholdes 16 fridøgn (placeret som enkeltstående eller samlet to og to), 3 SH-frihedsperioder, som kan placeres på søgnehelligdagen eller et andet sted i normperioden. SH-frihedsperioder skal planlægges, så de har en længde som et kort fridøgn (35 timer eller 32 timer, hvis der er aftalt nedsat hviletid). De 177,6 timer placeres herefter på de tjenestedage, der er i normperioden. Hvis den daglige arbejdstid er på 8 timer, fremkommer der 22,2 arbejdsdage svarende til 22 almindelige arbejdsdage + 2 timer. De 2 timer kan planlægges som afspadsering på en af de dage, der står tomme efter placeringen af de nævnte fridøgn, 3 SH-frihedsperioder og 22 arbejdsdage, eller de placeres så arbejdsdagene bliver mere end 8 timer. Hvis normeringsmæssige forhold som vakance og rekrutteringsforhold gør det vanskeligt at planlægge SH-frihedsperioder, er der flere mulige løsninger. Man kan lokalt: 1. Aftale en længere normperiode. 2. Indgå aftale om frivilligt ekstraarbejde. 3. Indgå aftale om udbetaling af den ikke ydede SH-frihedsperiode. Normtimetallet uden søgnehelligdage Normperioden i uger Ansættelsesbrøk ,0 296,0 370,0 444,0 481,0 518,0 592,0 666,0 740,0 962, ,0 272,0 340,0 408,0 442,0 476,0 544,0 612,0 680,0 884, ,0 256,0 320,0 384,0 416,0 448,0 512,0 576,0 640,0 832, ,0 240,0 300,0 360,0 390,0 420,0 480,0 540,0 600,0 780, ,0 224,0 280,0 336,0 364,0 392,0 448,0 504,0 560,0 728, ,0 192,0 240,0 288,0 312,0 336,0 384,0 432,0 480,0 624, ,0 160,0 200,0 240,0 260,0 280,0 320,0 360,0 400,0 520,0\n14 14 Normtimetallet ved 1 søgnehelligdag Normperioden i uger ,6 288,6 362,6 436,6 473,6 510,6 584,6 658,6 732,6 954, ,2 265,2 333,2 401,2 435,2 469,2 537,2 605,2 673,2 877, ,6 249,6 313,6 377,6 409,6 441,6 505,6 569,6 633,6 825, ,0 234,0 294,0 354,0 384,0 414,0 474,0 534,0 594,0 774, ,4 218,4 274,4 330,4 358,4 386,4 442,4 498,4 554,4 722, ,2 187,2 235,2 283,2 307,2 331,2 379,2 427,2 475,2 619, ,0 156,0 196,0 236,0 256,0 276,0 316,0 356,0 396,0 516,0 Normtimetallet ved 2 søgnehelligdage Normperioden i uger ,2 281,2 355,2 429,2 466,2 503,2 577,2 651,2 725,2 947, ,4 258,4 326,4 394,4 428,4 462,4 530,4 598,4 666,4 870, ,2 243,2 307,2 371,2 403,2 435,2 499,2 563,2 627,2 819, ,0 228,0 288,0 348,0 378,0 408,0 468,0 528,0 588,0 768, ,8 212,8 268,8 324,8 352,8 380,8 436,8 492,8 548,8 716, ,4 182,4 230,4 278,4 302,4 326,4 374,4 422,4 470,4 614, ,0 152,0 192,0 232,0 252,0 272,0 312,0 352,0 392,0 512,0 Normtimetallet ved 3 søgnehelligdage Ansættelsesbrøk Ansættelsesbrøk Ansættelsesbrøk Normperioden i uger ,8 273,8 347,8 421,8 458,8 495,8 569,8 643,8 717,8 939, ,6 251,6 319,6 387,6 421,6 455,6 523,6 591,6 659,6 863, ,8 236,8 300,8 364,8 396,8 428,8 492,8 556,8 620,8 812, ,0 222,0 282,0 342,0 372,0 402,0 462,0 522,0 582,0 762, ,2 207,2 263,2 319,2 347,2 375,2 431,2 487,2 543,2 711, ,6 177,6 225,6 273,6 297,6 321,6 369,6 417,6 465,6 609, ,0 148,0 188,0 228,0 248,0 268,0 308,0 348,0 388,0 508,0\n15 15 5. Daglig arbejdstid Stk. 1. Den daglige normaltjeneste kan udgøre mellem 5 og 12 timer, jf. dog stk. 2. For deltidsansatte er der ikke fastsat en nedre grænse, dog har deltidsansatte med 30 timer eller mere samme nedre grænse som fuldtidsansatte. Stk. 2. Normaltjenesten kan udgøre mindre end 5 timer i tilslutning til fridøgn og anden frihed, såfremt tjenesten fortrinsvis anvendes til afspadsering. Stk. 3 Tjenesten bør tilrettelægges således, at delt tjeneste - hvorved forstås tjeneste adskilt af en pause på 1 time eller mere - undgås. Hvor dette ikke er muligt, f.eks. på grund af andet personales sygdom, personalemangel, særlige arbejdsopgavers udførelse og lignende, betales der for delt tjeneste 32,16 kr. (31/ niveau) pr. dag. Bemærkninger SHK: Bestemmelsen finder kun anvendelse for økonomapersonale. Den daglige arbejdstid kan udgøre mellem 5 og 12 timer, uden at der skal indgås en lokalaftale om det. Hvis ledelsen eller medarbejderne ønsker en kortere eller længere daglig arbejdstid, kan dette kun ske ved at indgå en decentral arbejdstidsaftale, jf. Rammeaftalen om decentrale arbejdstidsaftaler. For deltidsansatte med en ansættelsesbrøk på mindst 30 timer om ugen gælder det samme, mens deltidsansatte med mindre end 30 timer om ugen ikke har nogen nedre grænse for den daglige arbejdstid. Selv om der ikke indenfor disse rammer er en pligt til at aftale den daglige arbejdstid, er der med arbejdstidsaftalens indledning lagt vægt på, at en arbejdsgiver ikke ensidigt beslutter, hvilken længde den daglige tjeneste skal have, men drøfter spørgsmålet med medarbejdere og tillidsrepræsentanter. For alle ansatte gælder det dog, at vagten kan planlægges til mindre end 5 timer, hvis tjenesten ligger før eller efter et fridøgn og anvendes til afspadsering. I teksten står der, at den kortere tjeneste fortrinsvis skal anvendes til afspadsering. Det betyder, at ansatte på 30 timer eller mere altid har ret til at afspadsere, og lederen ikke kan pålægge den ansatte at udføre den kortere tjeneste.\n16 16 6. Mødeplan Stk. 1. Den ansatte skal kende tjenestens placering mindst 4 uger forud. Dette gælder dog ikke for afløsningspersonale samt for sygeplejersker der er omfattet af reglerne om en amtsvikarordning. Stk. 2. Bestemmelser om varsling af ændringer i den planlagte tjenestes placering aftales lokalt. Kan der ikke opnås enighed gælder bestemmelsen i stk. 3. Stk. 3. Orientering om ændringer i den planlagte tjenestes placering kan ske efter drøftelse med medarbejderen og kun i ganske særlige tilfælde. Orientering om ændringer i den planlagte tjeneste skal foregå i arbejdstiden med et varsel på mindst 1 døgn. Hvis 1-døgnsvarslet ikke overholdes, betales der for omlagte timer et tillæg, beregnet pr. påbegyndt halve time, på 29,36 kr. ( niveau) pr. time. Ved omlagt rådighedsvagt udgør tillægget 14,68 kr. ( niveau) pr. omlagt rådighedstime. Bemærkninger: Ved omlagte timer forstås timer, hvor den ansatte ifølge tjenesteplanen ikke skulle være i tjeneste, men som efter ændringen bliver normaltjeneste eller rådighedsvagt. Overarbejde er ikke omlagt tjeneste. Den ansatte skal kende mødeplanen 4 uger frem. Såfremt mødeplanen ikke er kendt 4 uger frem, er det i strid med aftalens bestemmelser. Mødeplanen må gerne være kendt længere tid i forvejen. Dette giver dog ikke ret til honorering af ændringer i mødeplanen, der sker med mere end 4 ugers varsel. Hvis mødeplanen indeholder væsentlige ændringer for den enkelte, f.eks. overgang fra tjeneste i fast dagvagt til tjeneste i blandede vagter eller omvendt - er det ikke tilstrækkeligt at varsle dette med de 4 uger. I den situation skal den ansattes individuelle opsigelsesvarsel i henhold til Funktionærloven anvendes. Det betyder, at varslet skal være på mellem 1 og 6 måneder alt efter, hvor længe man har været ansat. Hvis man er i tvivl om hvorvidt ens mødeplan indeholder væsentlige ændringer, kan man drøfte spørgsmålet med tillidsrepræsentanten. Ændringer i mødeplanen De ændringer, der kan være tale om i 6, er ændringer af tjenestens placering. F.eks. at man i stedet for at udføre tjeneste i dagvagt skal udføre tjeneste om aftenen eller natten. Sådanne omlagte tjenester kan alene ske indenfor en 24 timers periode forud for den oprindelige planlagte vagts sluttidspunkt eller efter dens planlagte starttidspunkt. En dagvagt tirsdag 8-16 kan således ændres til en aftenvagt mandag, nattevagt, aftenvagt tirsdag eller nattevagt tirsdag.\n17 17 Det kan illustreres således: Mandag Tirsdag Onsdag Dagvagt Aftenvagt Nattevagt Dagvagt Aftenvagt Nattevagt Dagvagt Aftenvagt Nattevagt Bestemmelsen omhandler ikke over- eller merarbejde, inddragelse af arbejdsfri dage, afspadsering eller fridøgn, idet disse er reguleret i kapitel 4, Bestemmelsen omhandler heller ikke ændring af normaltjeneste til rådighedsvagt/døgnvagt, se i 19. Hvordan ændringer i den aftalte mødeplan skal honoreres, skal aftales lokalt. Kan man ikke blive enige, er der i stk. 3 en såkaldt tilbagefaldsmodel, som gælder. Det er kun i særlige tilfælde, at tjenesten kan omlægges. Det kan f.eks. være sygdom blandt personalet eller andre forhold af akut karakter, som det ikke ved vagtplanlægningen har været muligt at forudse. I sådanne tilfælde skal orienteringen i øvrigt foregå efter drøftelse med den ansatte og i arbejdstiden, hvilket kan være på arbejdspladsen eller under rådighedsvagt.\n18 18 7. Fridøgn Stk. 1. Den ansatte skal kende fridøgnenes placering mindst 4 uger forud. Dette gælder dog ikke for afløsningspersonale. Stk. 2. Der gives en ugentlig lang fridøgnsperiode af 55 til 64 timers varighed. Sammenlægning af flere fridøgnsperioder kan ske ved at forlænge perioden med 24 timer pr. fridøgn. En lang fridøgnsperiode kan opdeles i 2 korte fridøgnsperioder på mindst 35 timer, dog 32 timer, hvis hviletiden lokalt er aftalt nedsat til 8 timer. Stk. 3. Såfremt der planlægges tjeneste på en søgnehelligdag ydes en anden fridag herfor i den pågældende normperiode (svarende minimum til længden af en kort fridøgnsperiode), medmindre andet aftales lokalt. Der gives fortsat 2 ugentlige fridøgn. Disse fridøgn gives så vidt muligt samlet. Sker der inddragelse af fridøgnet indenfor en 4-ugers perioden henvises til 14. Udgangspunktet er, at man skal have en lang fridøgnsperiode hver uge. En lang fridøgnsperiode har en varighed på mellem 55 og 64 timer. I stedet for en lang fridøgnsperiode kan man have to korte på hver mindst 35 timers varighed. Hvis der er aftalt nedsættelse af hviletiden på arbejdspladsen, kan den korte fridøgnsperiode være ned til 32 timer. Spørg tillidsrepræsentanten/afdelingen om der er indgået lokalaftale om nedsat hviletid, og om den omfatter nedsættelse af fridøgnets længde. Hvis der lægges flere fridøgn til en lang fridøgnsperiode, skal de efterfølgende fridøgn have en længde på 24 timer. Efter bekendtgørelsen om hvileperiode og fridøgn skal der gives et ugentligt fridøgn efter 6 døgns arbejde, men mellem lederen og den enkelte ansatte kan der indgås skriftlig aftale om udskydelse af det ugentlige fridøgn, således at der kan planlægges tjeneste 7 dage i træk. Hvis der skal ske yderligere udskydelse af det ugentlige fridøgn, kan det kun ske efter lokal aftale i henhold til Aftalen om hviletid og fridøgn 15. At fridøgnsperioden skal være på op til 64 timer kommer af, at perioden skal svare til det, man typisk har i et administrativt arbejde, nemlig fri fra fredag kl til mandag morgen kl De 55 timer er et minimum, da der skal være mulighed for at ændre vagttype f.eks. til dagvagt, dagvagt til nattevagt eller fra nattevagt til aftenvagt hen over et fridøgn.\n19 19 Minimumskravet til en lang fridøgnsperiode består altså af: 24 t + 24 t +7 t = 55 timer. Den kortes mulige periode er altså ikke afhængig af, om der er indgået en lokal aftale om nedsættelse af hviletiden. Det kan i et skema f.eks. se således ud: Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag planlagt fridøgn planlagt fridøgn Fra midnat mellem tirsdag og onsdag til fredag morgen kl er der 56 timers frihed. Perioden opfylder derved kravet til at være en lang fridøgnsperiode. Eller det kan se således ud: Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag planlagt fridøgn planlagt fridøgn Der er i denne periode 64 timers frihed. Det er også en lang fridøgnsperiode. Forlænges den lange fridøgnsperiode med 24 timer, tæller den som både en lang og en kort fridøgnsperiode. Perioden skal i så fald være på mindst 79 timer. Forlænges der med yderligere 24 timer, udgør det to lange fridøgnsperioder. Langt og kort fridøgn sammenlagt er på minimum 24 t + 24 t + 24 t +7 t = 79 timer osv. Kort fridøgnsperiode Den lange fridøgnsperiode kan alternativt opdeles i 2 korte fridøgnsperioder. Hver af disse perioder skal i så fald være på mindst 35 timer (32 timer, hvis der lokalt er aftalt nedsat hviletid til 8 timer). Det korte fridøgn består af: 24 t + 11 t = 35 timer. Ved aftale om nedsat hviletid: 24 t + 8 t = 32 timer. Det kan f.eks. se således ud på et vagtskema: Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag planlagt fridøgn døgnvagt Fra mandag kl til onsdag kl er der 40 timers frihed. Det er altså en kort fridøgnsperiode.\n20 20 Eller således: Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag Planlagt fridøgn Fra aftenvagten mandag slutter kl til tjenesten kl om onsdagen begynder, er der 32 timers frihed - det er altså en kort fridøgnsperiode, når hviletiden lokalt er aftalt nedsat til 8 timer. Af stk. 3 i aftalen fremgår, at hvis man arbejder på en søgnehelligdag, skal der planlægges en anden frihedsperiode med en varighed på mindst 35 timer (32 timer). Frihedsperioden skal afholdes indenfor den normperiode, hvor søgnehelligdagen ligger. Der skal altså ud over en nedskrivelse af normtimerne, når der forekommer en søgnehelligdag, skabes plads til en sådan frihedsperiode. Perioden kan altså ligge på selve søgnehelligdagen eller på en anden dag i normperioden.\n21 21 8. Pauser Stk. 1. Pause af mindre end 1/2 times varighed, hvor den ansatte står til rådighed og ikke kan forlade arbejdsstedet/institutionen, medregnes i arbejdstiden. Andre pauser medregnes ikke. Stk. 2. For lægesekretærer og telefonister inkluderer arbejdstiden en ½ times daglig spisepause under forudsætning af, at den daglige beskæftigelse er over 4 timer. Bemærkninger: Til stk. 1 og stk. 2. Ifølge 4 i Aftale om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, skal det sikres, at en ansat kan holde pause, hvis den daglige arbejdstid overstiger 6 timer. Pausen placeres inden for arbejdstiden således, at formålet med pausen tilgodeses. Det er aftalt, at den ansatte har ret til en pause af mindre end ½ times varighed, uden at blive trukket i løn. Det er den pause, der sædvanligvis kaldes frokostpausen. I den periode er man til rådighed for arbejdsgiveren. Det vil sige, at man ikke må forlade arbejdspladsen. Men selv om man er til rådighed, skal man have tid til at spise. Når den ansatte ikke trækkes i løn, betyder det, at det er arbejdsgiveren, der planlægger, hvornår spisepausen skal afvikles sædvanligvis på et tidspunkt, der bedst passer i tjenesten. Pauser skal placeres indenfor arbejdstiden, således at formålet med pausen kan til godeses. Også i aften- og nattevagter har den ansatte ret til en spisepause. Det er under alle omstændigheder vigtigt, at man i de lokale drøftelser om arbejdstilrettelæggelse inddrager spørgsmålet om pausernes placering: Intensitet/kompleksitet af opgaver. Bookning af undersøgelser og behandling. Arbejdsdagens længde og placering. Vagtens bemandingsforhold.\n22 22 9. Særlige fridage Stk. 1. Personalet har i størst muligt omfang ret til frihed, uden at normaltjenesten omlægges: 1. maj, grundlovsdag og nytårsaftensdag i tiden fra kl. 12 til kl. 24. Personale, der må udføre effektiv tjeneste i ovennævnte tidsrum, honoreres efter de bestemmelser, der gælder for tjeneste på søndage. Normaltjeneste, udført i ovennævnte tidsrum, giver ikke ret til erstatningsfrihed. Afvikling af ferie og fridage på de nævnte dage giver ikke ret til erstatningsfrihed, ligesom der ikke ydes dobbelt godtgørelse, når de nævnte dage falder sammen med søndage eller søgnehelligdage. Stk. 2. Juleaftensdag ligestilles med en søgnehelligdag fra dagtjenestens begyndelse. For ansatte, der er ansat til fast dag- eller aftentjeneste eller er ansat til skiftende at arbejde i henholdsvis dag-, aften- eller nattjeneste, nedsættes timetallet i normperioden med 7,4 time. For ansatte på deltid foretages forholdsmæssig nedsættelse. For ansatte, der er ansat til fast nattjeneste, reduceres arbejdstiden ikke. Bemærkninger: Ansat til fast nattjeneste betyder ansatte: der i henhold til deres ansættelsesbrev er ansat til nattjeneste, eller som altid efter mødeplanen arbejder i nattjeneste. Stk. 3. For telefonister ved sygehuse m.v. er juleaftensdag, nytårsaftensdag og påskelørdag fridage. Grundlovsdag og 1. maj er fridage fra kl Bemærkninger: Såfremt telefonister ved sygehuse m.v. skal arbejde på en af de i stk. 3 nævnte fridage, betales timeløn med tillæg på 100 %. Hvis tjenesten udføres i tidsrummet ydes der tillæg i henhold til 11, stk. 3. Det kan lokalt aftales hvordan bestemmelserne omkring tjeneste på særlige fridage, f.eks. 1. maj, grundlovsdag, juleaftens- og nytårsaftensdag, skal udformes. De særlige fridage er dage, der ikke er søgnehelligdage men alligevel dage, der i et eller andet omfang giver ret til frihed eller ekstra betaling.\n23 23 Det drejer sig om 1. maj, Grundlovsdag og 31.december. På disse dage har man ret til frihed i størst muligt omfang mellem kl og Det betyder, at man ikke skal afspadsere timerne efter kl , men blot holde fri med løn, hvis det kan lade sig gøre. Der er ikke noget til hinder for at man afspadserer fra om morgenen til kl , således at man holder hele dagen fri. Hvis man ikke kan holde fri fra kl , honoreres tjenesten med søndagstillæg. Hvis dagene falder på et fridøgn, en arbejdsfri dag, eller en feriedag, får man ingen erstatningstimer. Tilsvarende gælder, hvis dagen falder sammen med en søgnehelligdag. Den sidste særlige fridag er den 24. december, som honoreres som en søgnehelligdag fra dagtjenestens begyndelse. At den sidestilles med en søgnehelligdag betyder, at der skal ske nedskrivning af normtimerne, og at der skal ydes en SH-frihedsperiode svarende til en kort fridøgnsperiode. Dette gælder dog ikke faste nattevagter. For alle de særlige fridage er der mulighed for, at man lokalt kan aftale noget andet, f.eks. en bedre honorering for en eller flere af dagene mod bortfald af andre af dagene.\n24 24 KAPITEL 4. ARBEJDE PÅ SÆRLIGE TIDSPUNKTER SAMT OVER- OG MER- ARBEJDE 10. Betaling eller afspadsering Stk. 1. Honorering gives som betaling eller afspadsering. Stk. 2. Afspadsering ud over det der fremgår af mødeplanen, skal varsles overfor medarbejderen med et varsel på mindst 4 døgn. Varslet skal gives i arbejdstiden. Afspadsering gives så vidt muligt i hele dage. Afspadsering, der skal sikre overholdelse af arbejdsmiljøreglerne kræver ingen varsling. Stk. 3. Aflyses afspadsering, jf. stk. 2 med mindre end 4 døgn, honoreres tjenesten efter bestemmelserne for overarbejde. Afspadseringskontoen nedskrives som om afspadsering havde fundet sted. Stk. 4. Medmindre andet er aftalt lokalt, skal afspadsering være afviklet inden udgangen af den 3. måned, der følger efter den måned, hvori arbejdet er præsteret. Hvis afspadsering ikke er afviklet, sker der betaling ved næste lønudbetaling. Siden overenskomstforhandlingerne i 1999 har arbejdsgiverne haft mulighed for at bestemme, om arbejdstidsbestemte tillæg skal afspadseres eller udbetales, medmindre der lokalt er aftalt andet. I den nye aftale skal aften-/nattillæg udbetales, hvis der ikke er indgået lokalaftaler om andet. Der kan ikke indlægges afspadsering i en mødeplan med f.eks. 1 time dagligt. Placering af afspadsering Afspadsering må planlægges i en mødeplan, hvor det i forvejen efter arbejdstidsaftalen og hviletidsaftalen er muligt at lægge en tjeneste, da afspadsering er at betragte som arbejdstid, hvor den ansatte blot ikke skal møde på arbejde, men bruger af timerne på afspadseringskontoen. Tidspunktet (klokkeslæt) for afspadseringen skal derfor også markeres i mødeplanen. Da der fx ved sygdom er forskellige regler for, om afspadsering afvikles eller ej afhængig af typen af afspadsering, skal det fremgå af mødeplanen, hvilken form for afspadsering der er tale om. Hovedreglen er, at de først optjente timer til afspadsering, er dem der skal afvikles først.\n25 25 Pålæggelse af afspadsering Afspadsering, som ikke er fastlagt i mødeplanen, skal varsles med mindst 4 døgns varsel og i arbejdstiden. En arbejdsgiver kan ikke pålægge afspadsering med mindre end 4 døgns varsel, og kan heller ikke meddele afspadsering til en medarbejder, som er hjemme. Det er hovedreglen, at afspadsering skal ske i hele dage. Det betyder ikke, at man ikke har mulighed for at aftale afspadsering af halve dage eller mindre. Hvis der er tale om, at der skal anvendes afspadsering for at overholde hviletiden, kræves der ikke et varsel, idet den situation netop opstår uden varsel, f.eks. grundet overarbejde eller tilkald mellem to planlagte tjenester. Aflysning/inddragelse af afspadsering Hvis en planlagt afspadsering inddrages med mindre end 4 døgns varsel, skal tjenesten honoreres efter bestemmelserne om overarbejde, samtidig med at afspadseringsregnskabet nedskrives. Eksempel: Pålægges man med mindre end 4 døgns varsel en 8 timers tjeneste på en planlagt afspadseringsdag, honoreres de 8 timer som overarbejde, dvs. med tillæg på 50 % = 12 timer. Afspadseringsregnskabet nedskrives, som om man havde holdt den planlagte afspadseringsdag med 8 timer. Bonus for manglende overholdelse af 4-døgnsvarslet er således 4 timer. Hvis en tilrettelagt afspadseringsdag af f.eks. 8 timers varighed aflyses, skal der registreres følgende i afspadseringsregnskabet: Afspadseringssaldo på f.eks. 20 timer Tilrettelagt afspadsering 8 timer Afspadseringssaldo herefter 12 timer Honorering for pålagt tjeneste (8 timers overarbejde) 12 timer Afspadseringssaldo herefter 24 timer Saldoen er herefter opskrevet med 4 timer til i alt 24 timer. For arbejdet på dagen er der registreret 8 timers afspadsering, som indgår i den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid, og derudover er saldoen på afspadseringskontoen forhøjet med 4 afspadseringstimer. Hvis der ikke lokalt aftales noget andet, skal afspadseringstimerne være afviklet inden udgangen af den 3. måned, der følger efter den måned, hvor timerne er optjent. Hvis det ikke kan lade sig gøre, skal timerne udbetales. Lokalt kan man altså aftale f.eks., at der sker udbetaling allerede måneden efter, eller at der altid står f.eks. 16 timer til afspadsering, uanset hvornår timerne er optjent. Afspadsering - Sygdom/Barsel Fast påregnelig afspadsering, dvs. afspadsering som optjenes ved tjeneste på særlige tidspunkter, fx aften- nat og weekend tjenester optjenes og afvikles under sygdom.\n26 26 Afspadsering for overarbejde/merarbejde kan derimod ikke optjenes eller afvikles under sygdom/barsel. Denne afspadsering er ikke fast påregnelig, men netop resultat af en upåregnelig (ikke planlagt) indsats. Udbetaling - sydom og barsel De ydelser for tjeneste på særlige tidspunkter der fast udbetales, skal også ydes under sygdom og barsel med løn, da den ansatte har krav på sædvanlig dvs. fast påregnelig løn under sygdom og barsel med løn. Ferieafvikling Såfremt ydelserne for tjeneste på særlige tidspunkter normalt afspadseres, kan man under ferieafvikling hverken optjene afspadsering eller afvikle afspadsering. I stedet for afspadsering eller udbetaling kan man vælge at indregne de faste tillæg i beskæftigelsesgraden, se 11. Det vil fortrinsvis være en mulighed for faste aften-/nattevagter.\n27 Arbejde på særlige tidspunkter Stk. 1. Honorering for arbejde på særlige tidspunkter kan enten: betales som et tillæg af timelønnen eller afspadseres indregnes i beskæftigelsesgraden Stk. 2. Det aftales lokalt, hvordan arbejde på særlige tidspunkter honoreres. Bemærkninger: Denne aftales bilag 2 beskriver forskellige mulige modeller for honorering i forbindelse med arbejde på særlige tidspunkter. Honoreringen kan fastsættes pr. vagt/tjeneste eller som et særligt årligt tillæg pr. ansat, afspadsering eller en kombination heraf. Ud over tidspunktet for arbejdet kan der ved fastsættelse af honoreringen tages hensyn til, hvor belastet vagten er. Stk. 3. Gældende FOA & HK Lægesekretærer: Kan der ikke opnås enighed om honorering for arbejde på særlige tidspunkter, gælder følgende honoreringer: For effektiv tjeneste i tidsrummet kl til ydes et tillæg, der udgør 28 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste i tidsrummet mellem kl ydes et tillæg, der udgør 31,5 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste fra lørdag kl til søndag kl ydes et tillæg, der udgør 40 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste på søgnehelligdage ydes et tillæg, der udgør 50 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. Medmindre andet aftales lokalt, udbetales honorering for aften/nattjeneste kl Tillæggene gives pr. time og beregnes pr. påbegyndt halve time. Gældende for SHK: Kan der ikke opnås enighed om honorering for arbejde på særlige tidspunkter, gælder følgende honoreringer: For effektiv tjeneste i tidsrummet kl til kl ydes et tillæg, der udgør 27 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste i tidsrummet kl til kl ydes et tillæg, der udgør 30,5 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste fra lørdag kl til søndag kl ydes et tillæg, der udgør 40 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. For effektiv tjeneste på søgnehelligdage ydes et tillæg, der udgør 50 % af timelønnen eller tilsvarende afspadsering. Medmindre andet aftales lokalt udbetales honorering for aften/nattjeneste kl Tillæggene gives pr. time og beregnes pr. påbegyndt halve time.\n28 28 Med den nye arbejdstidsaftale skal satserne for arbejdstidsbestemte ydelser aftales lokalt det vil sige mellem tillidsrepræsentant/den lokale afdeling og lederen. Hvis der ikke kan opnås enighed, vil den centralt aftalte tilbagefaldsmodel være gældende. Man skal altså være opmærksom på, at arbejdsgiveren ikke kan nægte at forhandle med henvisning til, at man alligevel ikke er indstillet på at anvende andre bestemmelser end i tilbagefaldsmodellen. Honorering ydes også under fravær ved sygdom og barsel, hvis i det omfang de normalt udbetales, og derfor er en sædvanlig fast påregnelig løndel. Såfremt en søgnehelligdag falder på en lørdag, får dagen status som søgnehelligdag. For arbejde på søgnehelligdagen honoreres med søgnehelligdagstillæg men ikke med lørdagstillæg. Helligdage, der falder på søndage er ikke søgnehelligdage, og derfor sker honorering på f.eks. påskedag med søndagstillæg på 40 %. Honoreringen for tjeneste i aften-/nattevagter skal udbetales, hvis man ikke lokalt har aftalt noget andet. For de øvrige særlige tidspunkter afgør arbejdsgiver fortsat, om de udbetales eller afspadseres, hvis der ikke er indgået anden lokal aftale.\n29 Overarbejde Stk.1. Arbejde ud over den daglige planlagte arbejdstid for fuldtidsansatte er overarbejde. Stk. 2. Ansatte, der pålægges at udføre overarbejde, skal orienteres i arbejdstiden senest dagen forud. For manglende varsel af overarbejde ud over 1 time ydes et tillæg pr. gang på 26,56 kr. ( niveau). Stk. 3. Overarbejde opgøres i påbegyndte halve timer pr. dag og betales med 50 % tillæg til timelønnen eller afspadseres med tillæg af 50 % (1:1,5). Bemærkninger: Hvis der mellem to normaltjenester udføres effektiv tjeneste (overarbejde eller tilkald uden for planlagt tjeneste), og der ikke kan opnås den planlagte hviletid på 11 (8) timer, gives medarbejderen tjenestefrihed med løn, indtil der er opnået 8 timers hviletid. Der finder afspadsering sted for øvrige planlagte timer. I andre tilfælde finder afspadsering sted. Overarbejde er kun tjeneste der ligger i forlængelse af normaltjeneste eller rådighedsvagt. Er arbejdstidsnormen 8 timer daglig, foreligger der først overarbejde, når man har arbejdet ud over denne norm. For fuldtidsansatte er der tale om overarbejde, når tjenesten forlænges ud over den konkret planlagte arbejdstid. For en deltidsansat vil der være tale om overarbejde, hvis den konkrete tjeneste i en tilsvarende situation betragtes som overarbejde for en fuldtidsansat. For en deltidsansat med en kortere arbejdsdag end de fuldtidsansatte betyder det: Hvis der på arbejdspladsen er flere forskellige vagtlængder, f.eks. 8 timer og 12 timer, skal der tages udgangspunkt i den mest anvendte vagtlængde. Hvis de fuldtidsansattes normale vagtlængde er 8 timer, vil arbejde ud over de 8 timer for den deltidsansatte skulle honoreres som overarbejde. Hvis der er mange vagtlængder eller ingen sammenlignelige for fuldtidsansatte, vil den daglige arbejdstid blive betragtet som 7,4 timer. Overarbejde honoreres med timeløn + et tillæg på 50 % af timelønnen beregnet pr. påbegyndt halve time. Overarbejde skal varsles dagen før og i arbejdstiden. Dermed signaleres, at arbejdsgiveren skal respektere medarbejderens fritid og undlade at ringe vedkommende op udenfor arbejdstiden for at pålægge overarbejde. Se i stedet 14 om tilkald. Hvis overarbejdet ikke er varslet, ydes man et tillæg på 26,56 kr. pr. gang ( niveau). Af arbejdstidsaftalens indledning fremgår det, at der bør fastlægges principper for, hvornår man anvender mer- og overarbejde frem for timelønnede vikarbureauer m.v.\n30 30 Der kan ikke planlægges med overarbejde, men i øvrigt gælder det: At man er forpligtet til at udføre pålagt overarbejde, i et rimeligt omfang. At arbejdsgiveren skal tilrettelægge tjenesterne således, at overarbejde undgås. At der skal særlige grunde til at fravige den aftalte arbejdstid. At det skal varsles i arbejdstiden senest dagen før. Hvis man af personlige grunde er ude af stand til at arbejde på det pågældende tidspunkt, må man gøre arbejdsgiveren opmærksom på, at det ikke er muligt at f.eks. arrangere børnepasning, fordi overarbejdet er pålagt med så kort varsel. Hvis man nægter overarbejde, og der ikke er en acceptabel grund herfor, kan man risikere en sag om arbejdsvægring og evt. bortvisning. Hvis man i forlængelse af en normaltjeneste har overarbejde i et sådant omfang, at man ikke kan nå af få 8 timers hviletid, før næste tjeneste skal tiltrædes, skal arbejdsgiveren give den ansatte fri med sædvanlig løn for de timer, der mangler i, at vedkommende har fået 8 timers hviletid. Hvis ikke hviletiden lokalt er nedsat til 8 timer, vil man derudover skulle bruge 3 timers afspadsering for at opnå 11 timers hviletid, før man kan møde til tjeneste igen. Aflysning af overarbejde Lokalt kan der i henhold til Rammeaftalen om decentralarbejdstid, indgås aftaler om, hvordan man håndterer afvarsling af overarbejde og merarbejde f.eks. betaling for en del af det aflyste overeller merarbejde. Sygdom før overarbejde Hvis den ansatte bliver syg forud for noget aftalt eller pålagt overarbejde, vil der ikke være ret til at få overarbejdet honoreret.


Træmaling i Hørve – Bestil online i dag\nTræmaling i Hørve? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter træmaling i Region Sjælland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 4534 Hørve, og generelt i Odsherred Kommune.\nEn lang række online selskaber tilbyder nu om dage en hel del forskellige fragtformer. En af de mest moderne er for øjeblikket levering til et afhentningssted, og så kan du blot gå forbi efter dine varer præcis når det passer dig. Den er nemlig vældig fleksibel, og desuden ligeledes den mindst kostelige løsning til levering.\nDu kunne endvidere tænke over at vælge at få sendt til hvor du bor eller til når du er på job. Fragttypen viser sig typisk en smule mindre prisbillig, men desuden særdeles hensigtsmæssig. Den mest prisbevidste løsning af Træmaling i Hørve er dog selv at hente pakken, som desværre forudsætter at du befinder dig nærved Træmaling i Hørve e-forhandlerens adresse.\nLeveringstiden kan vise sig at være rigtig vigtig hvis du står og skal bruge produkterne om kort tid, og herved er det forholdsvis centralt at man undersøger den forventede leveringsdato ved det pågældende produkt.\nMasser af Træmaling i Hørve netbutikker stiller garanti om levering på næstkommende hverdag på en lang række produkter, der dog forudsætter at bestillingen laves tidligere end et fast klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få Træmaling i Hørve afsendt forinden de logistikansatte har fri.\nIndtil flere e-butikker byder på levering uden betaling, men undertiden forudsætter det at der indkøbes for en bestemt pris. Ellers kan du udse dig den mest letkøbte leveringsform, der mange gange – hvad end du er ved Køge, Farum eller Fredensborg – vil være at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er jo ret så problemfrit for enhver at finde frem til de bedste priser på Træmaling i Hørve fra forskellige e-butikker, og til tak har langt de fleste netshops været presset til at at nedskære salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og endvidere også til herrer og damer – voldsomt, og endda nogle gange sikre fragt uden omkostninger.\nTrods dette kan det imidlertid være rentabelt at kontrollere nogle enkelte internet foretagender efter Træmaling i Hørve rabatkoder forud for at du handler, så man er sikker på at opnå den mest attraktive pris.\nMan bør dog huske på, at når en butik forhandler Træmaling i Hørve for en pris der kan virke uforståeligt overkommelig, så kan det ofte være et bevis på en uoprigtig internet butik. Handler med kort er dog dækket ind under en bestemmelse, hvilket beskytter os imod bedrageriske online varehuse.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du udnytte et tilbud som fx ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at betale omkostningerne i flere bidder.\nForud for at nogen handler Træmaling i Hørve på en e-forhandler bør man for at være på den sikre side granske deres handelsaftale, men det er mange gange en omfattende opgave.\nEt alternativ kunne derfor være at se nærmere på om online firmaet er e-mærke godkendt, fordi det burde være et kendetegn for at internet webshoppen adlyder de officielle regler, samt at online webshoppen en gang i mellem revurderes af jurister der forstår vilkårene på området. Derudover tilbydes du lejlighed til bistand, ifald du bliver udsat for vanskeligheder ved din handel.\nI øvrigt rekommanderer vi at man er obs på de mest essentielle bestemmelser der spiller ind i forbindelse med handlen, fx den returpolitik på Træmaling i Hørve virksomheden tilbyder. I den relation er det virkelig relevant, at man stadigvæk sikrer sin faktura e-mail, således man en anden gang kan bevise sin bestilling, uanset om du er på udkig efter produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot frembyder immervæk udmærkede genveje til at fortolke en lang række eksisterende forbrugeres omtaler og af den grund slår vi et slag for, at du evaluerer e-forhandlerens Træmaling i Hørve omtaler inden du køber.\nFacebook bringer dig lignende ganske relevante muligheder for at få indsigt i internet shoppens kundefokus. Foruden det møder vi nogle internet handler hvor det er muligt at tilkendegive en kritik af ordreforløbet, som tillige kan anvendes til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med diverse internet firmaer da vi fremviser forretningernes varer, og indhenter godtgørelse i tilfælde af at en bruger fra vores side udfører en bestilling.\nVejledning vedrørende Træmaling i Hørve og e-butikker opdateres rutinemæssigt, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for modifikationer der muligvis er implementeret siden seneste opdatering af websitets informationer.


Fermliving.com konkurrenter ⇒ 12 webshops med bedre ratings\nEn stor portion internet firmaer som Fermliving.com frembyder efterhånden mange forskellige former for fragt. En af de mest moderne er p.t. pakkeshops, hvor du så selv henter de nyindkøbte produkter fra Fermliving når der er mulighed for det. Fragtmetoden er nemlig i høj grad overkommelig, og oftest ligeledes den mest letkøbte slags levering.\nDu kan på samme måde foretrække at få ordren leveret til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Den bliver somme tider et hak mere pebret, men desuden ualmindeligt problemfri. Den mest prisbevidste slags levering kan ikke modsiges at være selv at hente pakken, som jo betinges af at du opholder dig nær Fermliving.coms tilholdssted.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være yderst essentiel såfremt vi absolut skal bruge produktet fluks, og derfor er det sandelig aktuelt at man efterser den estimerede leveringstid på den vedkommende vare.\nEn stor portion forhandlere på nettet stiller garanti om levering på næste hverdag på mange varenumre, men vær obs på at det er forudsat at bestillingen realiseres forinden et aftalt klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få dit nye produkt afsendt forinden Fermliving tager hjem.\nNogle enkelte internet varehuse byder på gratis levering, men ofte afkræver det at du indkøber for et konkret beløb. Ellers skal du vælge den billigste leveringsmulighed, der gerne – uafhængig om du befinder sig tæt på Aalborg, Brønderslev eller Sæby – vil blive at få fragtmanden til at køre bestillingen fra Fermliving.com til en pakkeshop.\nDet er i dag i høj grad hensigtsmæssigt for enhver at finde de laveste priser på forskellige internet virksomheder, og altså har utallige outlets på nettet fundet det nødvendigt at reducere priserne på mange af deres varer – til drenge og piger, og samtidig til voksne – en hel del, og endda nogle gange frembyde levering uden omkostninger.\nDet kan dog ikke desto mindre blive gunstigt at besigtige forskellige internet shops i Danmark udover Fermliving.com efter tilbud forud for at du gennemfører dit køb, sådan at du er sikret at antage den bedste pris.\nMan må lige meget hvad være så påpasselig, at ifald en internet butik afhænder bedst i test varer for en udsalgspris der er himmelråbende god, så burde det ofte være et karakteristika der viser en snydagtig internet shop. Bestillinger med betalingskort er trods alt dækket ind under en foranstaltning, som forsvarer folk overfor uærlige online varehuse.\nGenerelt slår vi et slag for kortkøb eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du vælge et afdragstilbud hos Fermliving.com fra for eksempel ViaBill, ifald du agter at dække betalingen senere.\nForud for at folk køber på en butik kan de for at være på den sikre side tage stilling til virksomhedens betingelser, dog er det almindeligvis et omfattende arbejde.\nEt nemmere alternativ kan være at finde ud af om Fermliving er e-mærke tilsluttet, siden det burde være en indikation om at e-firmaet tilslutter sig de danske regler, foruden at internet forhandleren hyppigt overværes af fagfolk som kender til reglerne på området. Desuden giver det dig mulighed for at blive hjulpet, såfremt du skulle få problemer i forbindelse med din ordre.\nForuden dette rekommanderer vi at man er vidende om de fundamentale forhold der kan spille ind i forbindelse med handlen, for eksempel den byttepolitik Fermliving.com lover. I relation til det er det ydermere vigtigt, at man stadigvæk opbevarer ens kvittering på e-mail, således man altid vil kunne vidne om handlen, om man er på indkøb til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembringer fuldstændig gunstige chancer for at kigge nærmere på en længere række aktuelle køberes oplevelser og af den grund er det prisværdigt, at du betragter Fermlivings bedømmelser før du shopper.\nFacebook bringer dig desuden stort set fantastiske genveje til at få indblik i Fermliving.coms kundefokus. Herinde ser vi faktisk outlets på nettet som tilbyder folk at ytre en omtale af ordreforløbet, som tillige må tages i brug til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af reklamer. Vi arbejder sammen med masser af outlets på nettet i Danmark idet vi introducerer forretningernes varer, og indhenter betaling når vores besøgende fuldfører en handel.\nData vedrørende produkter og shops på nettet i Danmark ajourføres nu og da, men der tages forbehold for korrektioner der er realiseret siden vi senest opdaterede websitets informationer.


Canadisk Ribeye Kornfodret\nSpring Creek Farms er et af de førende brands i Canada, og leverer kvalitet der nærmer sig Amerikanske standarder. Oveni i det kan du så tilføje en tidløs klassiker i form af en ribeye, og så er du godt kørende når du skal imponere familien eller vennerne. Når du bestiller disse fantastiske ribeye fra Congelato, sikrer du kvaliteten og en dejlig aften.\nDetailpris: 289,00 kr /kg\nProducent : Congelato\nHold kæft en flot ribeye. Super lækker marmoreret. Bedømt af Lars\nDu anmelder: Canadisk Ribeye Kornfodret


Soveværelse (Bedroom) Archives - Side 3 af 10 - Boligcious\nSoveværelse Det bedste ved at krybe i seng om aftenen lige nu hvor vi er på vej mod de der kulsorte, kolde nætter, det er da et lækkert soveværelse. Jeg tror…\nBadeværelset -(Bathrooms) HJEMME HOS NOGEN (VISITING HOMES) Køkkenet (Kitchen) Opbevaring (Storage) RUM OG INDRETNING Soveværelse (Bedroom) Uncategorized\nBoffi’s køkkener og badeværelser er luksus i topklasse, en slags Rolls-Royce indenfor køkkener og bad! Boffi er gennemført, designet er fuldstændig fantastisk og kvalitet og service findes vist ikke rigtig finere.…\nSponsoreret – som amabassadør for Auping skal jeg skrive ‘sponsoreret’. Jeg vælger selv mit indhold, ord og holdninger og er taknemmelig for de samarbejder jeg har , de gør det muligt for…\nReklame – det skal jeg skrive, også selvom jeg blot skriver om min erfaring med Auping og ikke får direkte betaling for indlægget her. Jeg vælger selv hvad jeg vil skrive…\nD.I.Y. INTERIØR Soveværelse (Bedroom)\nSengen GJÖRA fra Ikea er som sådan smuk i al sin enkelhed. Ønsker man lidt ekstra pynteri er sengen her oplagt at pynte og der er mulighed for at skabe helt…\n“I’m so good at sleeping I can do it with my eyes closed” Soveværelset er dit private rum, dit helle og her du skal kunne slappe helt af og falde til…\nJeg er svimlende forelsket i alt i velour… næsten altså. Jeg er ikke noget til det punkt, hvor nervøst velour får adgang i min bolig og det med tøj i velour…\nDimseri… super udtryk ikk? Dimseri er det, der skaber stemning, personlighed og hygge i boligen. Dimseri er når man forskønner noget med smukke dimser, altså fine interiør-accessories. I dagens indlæg dimser…\nIndlægget er lavet som en del af mit ambassadørsamarbejde for Auping, ord og holdninger er frit leveret af mig. Da jeg var omkring 11 år gammel, var jeg indlagt på hospitalet…\nHvor Øko er du? Hvor bæredygtig er du? Går du all in? – Jeg er langt fra fejlfri, og jeg tror ikke på fanatisme, men jeg tænker mig om! Det bliver…


Bogen indeholder 13 artikler præ-\nsenteret ved et Quaternary Research Association symposium, afholdt ved University College, London, januar 1979, omhandlende forskellige aspekter vedr. klimaændringer i perioden 14000-10000 år B.P. Vigtige europæiske klimaæn\ndringer udspilledes i dette tidsrum,\ntilsyneladende styret af ndrede\nNordvesteuropa er i denne henseende\net særligt udsat område, da\nklimaet her er stærkt følsomt for\nændringer i Golfstrømmens beliggenhed. Klimaændringerne 14000-10000 år B.P. medførte forskellige konsekvenser for det europæiske landområde. En vigtig konsekvens behandles af Mangerud, der redegør for Weichsel-isskjoldets varierende størrelse og forsøger at adskille klimatiske og topografiske årsager hertil. En anden vigtig artikel præsenteres af Watt, der diskuterer Europas vegetationshistorie i senglacial. Klimaændringernes forskellige natur som funktion af geografisk beliggenhed eksemplificeres bl.a. ved yngre dryas, der dels vises at være et specifikt europæisk fænomen, dels vises at være mest markant i Nordvesteuropa. Symposiebindet indeholder desuden artikler spændende fra problemer vedr. tolkningen af pollen-observationer, C-14 datering, til diskussion af stratigrafisk\ninddeling. Bogens titel er måske lidt misvisende, idet 6 ud af 13 artikler drejer sig om Skotland og kun én, af Mangerud, om Skandinavien. Bogen præsenterer dog på udmærket vis en række vigtige problemstillinger vedr. perioden 14000-10000 og er en god inspirationskilde for både kvartærgeolo\ngisk, kvartærbiologisk, glacialmorfologisk


I den preussiske tid, 1864-1920, blev de værnepligtige indført i de alfabetiske lister (lægdsruller). Via rullerne kan du følge en værnepligtigs flytninger i værnepligtsperioden og se, hvor han aftjente værnepligten. Hvis folk udeblev fra session blev de opført i de såkaldte Restantenlister, Recherser eller Nachweisungen. Nogle af disse lister indeholder ofte fyldige oplysninger om, hvor vedkommende opholder sig.\nVed: Leo Vinther Pedersen, vagtmester, Rigsarkivet, Aabenraa


Nar Pansiyon i Cirali til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nYazir Mah Kilise Yakasi Mevkii No:135 Olimpos Antalya, Cirali, Cirali, Tyrkiet, 07350 - Se på kort\nMere om Nar Pansiyon\nMed en praktisk beliggenhed i Cirali er Nar Pansiyon et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Nar Pansiyon gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, parkering, lufthavnstransport er blot nogle af de faciliteter der adskiller Nar Pansiyon fra andre hoteller i byen.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, skrivebord, køleskab, bruser, siddeområde. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som dykning, fiskeri, legeplads, have, vandsport (ikke-motoriseret). Uanset hvilket formål din rejse har, så er Nar Pansiyon et fremragende valg, når du er i Cirali.\nAlle slags rejsende (22) Par (13) Rejsende alene (2) Familie med små børn (3) Gruppe (3)


Sundhed gør dig smukkere - Sundhed - MAG.DK\nVil du gerne se sundere og skønnere ud? Motion, sund kost og frisk luft giver dig overskud til dagligdagens gøremål og fylder dig med energi til dagens udfordringer!\nMed et par enkle fif er du godt i gang.\nDet er sjovere at klæde dig smukt på og lægge lækker makeup, hvis du samtidig føler dig sund og frisk. At leve sundt kan også hjælpe med at holde sygdom væk både fysisk og mentalt. Du vil nyde godt af at være i form, og det vil kunne ses på din krop, din kropsholdning og din udstråling.\n– Dyrk sjov motion\nStart allerede i dag med 30 minutters motion om dagen. Løb en lille rask tur i naturen og få pulsen op, gå en ekstra lang tur med hunden eller tag i fitnesscenter med veninderne. Motion får dig til at se skønnere ud!\nDu yder mere\nDu får kontrol over din vægt\nDit psykiske velvære stiger.\nHvad hjælper lækker makeup, smykker og moderigtigt tøj, hvis du ikke udstråler sundhed og velvære?\nEn Træningsbold, kan også hjælpe dig godt igang. Med en træningsbold kan du få styrket hele kroppen, både de indre og ydre muskler, samt få mere balance i din krop.\nSpis masser af ”hjernemad”\nSpis ”hjernemad”! Det vil sige sund mad med vitaminer og mineraler og de rigtige olier. Undgå sukker, som dræner dig for energi (men tillad dig selv en is). Lav en sund morgenmad som start på dagen, og drik masser af vand. Drikker du ikke vand nok, vil du føle dig træt og uoplagt.\nDet har du alt sammen hørt før, men her er en kort oversigt, du måske kan huske på.\nVidste du, at du kan regulere dit humør ved at spise den rigtige kost?\n• protein (kød, fjerkræ, bælgfrugter m.v.)\n• n-3-fedtsyrer (fede fisk, valnødder, madolier som rapsolie og sojaolie m.v.)\n• b-vitaminer (fuldkornsprodukter, magert kød og magre mejeriprodukter m.v.)\n• jern (mørkegrønne grøntsager, fede fisk, rødt kød m.v.)\n• kalk (mejeriprodukter m.v.)\n• zink (fisk, skaldyr, bælgfrugter, kød m.v.)\n• antioxidanter (frugt og grønt m.v.)\n• kulhydrater med lavt glykæmisk indeks (sikrer konstant men kontrolleret brændstoftilførsel til din hjerne)\nHvordan kan du fordele al den sunde kost i løbet af dagen? Her er blot et eksempel, som kan varieres i det uendelige efter dine smagsløg og tid.\nSnup et glas appelsinjuice, som med sit C-vitamin holder dit immunforsvar stærkt. Spis havregryn eller andre fuldkornsprodukter med mælk på, som vil give dig masser af opkvikkende kulhydrater og proteiner med masser af B-vitaminer.\nMellemmåltid – det er ikke forbudt med et stykke chokolade (ikke en hel plade!) med opkvikkende og beroligende effekt. Eller snup et æble, som giver dig fibre og vitaminer. Eller et groft knækbrød med ost.\nSalat, groft brød og kød, som giver dig b-vitaminer og langsomme kulhydrater, som stabiliserer dit blodsukker.\nFrugt, som giver dig fibre, som igen holder dit blodsukker stabilt.\nBrune ris eller lignende, magert fjerkræ/andet kød og grøntsager giver dig opkvikkende kulhydrater og proteiner og styrker dit immunforsvar.\nMed daglig motion og hjernemad vil du fremstå sund og skøn og kunne hoppe i lækkert tøj og makeup sprængfyldt af god energi.\nTab og vind med samme krop (Bog)\nSlankekur med hypnose + Fri for sukker (Pakketilbud)\nDe 95 procent 3 – Hvorfor slankekure aldrig virker – E-lydbog\nhCG Kuren – Bliv hurtigt slank og hold vægten – endda uden motion – E-bog\nDrop Slankekuren – E-bog\nDen selvkærlige slankekur – E-bog\nSynstræning – motion for syn og sind – E-bog\nSlankekuren – E-bog\nTags: Makeup, Motion, Sund, Vand


Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter - 5D Diamond Paint\nHjem / Opbevaring/bokse / Diamond Painting – Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter\nDiamond Painting – Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter\nVarenummer (SKU): 53767 Kategori: Opbevaring/bokse\nDiamond Painting til nogle hyggelige timer – Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter … læs mere her\nOpbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter Varefakta\nNavn: Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter\nMange leder efter den billigste Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter for kun kr. 129.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nDiamond Painting: Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter\nOpbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter er efter stor efterspørgsel tilføjet i den altid eftertragtede varekategori Opbevaring/bokse. Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter fra den meget brugte forhandler 5D Diamond Paint, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nOpbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter kun kr. 129.00 – Diamond Painting\nKøber du varer online, får du andre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n72 reviews for Diamond Painting - Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter\nVær den første til at anmelde “Diamond Painting – Opbevaringsboks med en skuffe og 48 runde bøtter” Annuller svar


Medela undervisningsmateriale | Medela\nVi stræber efter at bidrage med viden til sundhedspersonale og mødre – så de fortsat kan levere den fantastiske brystmælk. På denne side finder du vores nyeste undervisningsmateriale til download.\nBesøg vores neonatal- og forsknings afsnit for yderligere oplysninger om vores løsninger til intensiv neonatalpleje samt vores forskningsaktiviteter.\nE-bog om den utrolige forskning i brystmælk\nAmning er noget helt specielt, smukt og praktisk – præcis ligesom vores gratis e-bog. Den interaktive, digitale vejledning fører mødre gennem hvert eneste af de vigtigste trin i udviklingen af deres produktion af brystmælk.\nGennem sit arbejde har dr. Jacqueline Kent, der er ammeekspert ved University of Western Australia, redefineret grænserne for "normal" amning. Der er mange former for "normal", når man taler om eksklusiv amning. Det afhænger af, hvor lang tid et barn ammes, hvor længe hver amning tager, og hvor meget mælk barnet indtager ved hver amning. Spædbørn er lige så forskellige som voksne. Når spædbørn vokser, fra de er 1 til 3 måneder gamle, spiser de færre gange men hurtigere og mere. Det er dog interessant, at den mængde, de indtager, forbliver uforandret i op til seks måneder. Et af de vigtigste resultater af denne forskning er påvirkningen af moderen – ved at kigge nærmere på ammemønstre kan man forsikre forældre om, at deres amning er normal, så selvtilliden hos ammende mødre opretholdes eller forbedres.\nDownload infografik pdf, 60 KB\nHvad gør brystmælk så fantastisk?\nBrystmælk er en unik og fascinerende levende væske. Brystet er det organ, der producerer brystmælk, hvilket det gør med de rigtige næringsstoffer i den rette mængde, der svarer til barnets behov. Brystmælk indeholder også stamceller og immunfaktorer og ændrer endda smag, alt efter hvad moderen spiser! Brystmælk er specielt udformet til spædbørn. For eksempel indeholder brystmælk omkring 4 % fedt, mens sælers og hvalers mælk indeholder omkring 50 % fedt for at imødekomme de artsspecifikke behov.\nHjernen er kroppens fedeste organ! Spædbarnets hjerne næsten fordobles i løbet af de første seks måneder, hvilket gør de unikke komponenter i brystmælk, især fedt, så vigtige for en optimal udvikling af hjernen. Der er bogstaveligt talt tusindvis af forskellige ingredienser i brystmælk, hvoraf langt de fleste ikke kan genskabes i et laboratorie. Forskere opdager løbende nye komponenter, hvilket gør dette til en spændende forskningsrejse, som Medela er stolt af at være en del af.\nDownload infografik pdf, 186 KB\nAlle mødre oplever den samme ammeproces for at opnå en passende mælkeproduktion, hvad enten de føder for tidligt eller til termin. Denne mælkeproduktionsproces kan beskrives som et kontinuerligt forløb i fire faser:\nUdvikling – udvikling af brystvæv\nIgangsættelse – igangsættelse af mælkeproduktionen\nOpbygning – opbygning af mælkeproduktionen\nOpretholdelse – opretholdelse af mælkeproduktionen\nDa faserne er tydeligt forbundne, er det vigtigt at komme godt fra start, da det har en betydelig indvirkning på den langsigtede mælkeproduktion.\nDownload infografik pdf, 106 KB\nDet at opnå en passende mælkeproduktion kræver, at moderen udvikler, igangsætter, opbygger og opretholder amningen. Hvis moderen er afhængig af en pumpe, er optimal tømning af brystet ved brug af en pumpe af afgørende betydning.\nEfter igangsættelsen, når mælken er "løbet til", er det særdeles fordelagtigt at anvende 2-Phase Expression-teknologi og dobbeltpumpning, hvis der anvendes en brystpumpe til at understøtte opbygningen og opretholdelsen af ammefaserne. Infografikken forklarer årsagerne hertil og kommer med tips og tricks til at hjælpe mødre med at opnå et behageligt og effektivt pumpeforløb.\nDownload infografik pdf, 70 KB\nDet er ret almindeligt, at mødre spekulerer på, om deres baby rent faktisk drikker nok mælk ved brystet. I en verden, hvor alting måles, kan det være stressende ikke at kunne se, hvor meget mælk barnet drikker. Faktisk er disse bekymringer om mælkeforsyningen en hyppigt nævnt grund til at stoppe med at amme i løbet af de første måneder.\nVi har lavet en simpel infografik, som kan udleveres til gravide og mødre i de første dage, og som viser de tre enkle måder at se, om deres baby får nok mælk på: vægt, bleer og adfærd. Infografikken fremhæver også måder at øge mælketilførslen på, hvis der er tegn på, at moderen ikke har nok mælk.\nDownload infografik pdf, 87 KB\nEn passende brysttragt er ikke kun vigtig for komforten men øger også pumpeeffektiviteten. En brysttragt, der er for stor eller for lille, kan reducere mængden af udpumpet mælk og forårsage ubehag. Derfor er det en god idé at måle brystvortens diameter, inden man vælger den rette størrelse brysttragt til pumpning. Det er vigtigt at kontrollere brystvortens bevægelser i brysttragten i forbindelse med pumpningen og løbende revurdere pasformen, da bryst- og brystvortestørrelsen kan ændre sig i løbet af pumpeforløbet.\nDownload infografik pdf, 346 KB\nBryster og brystvorter kan have alle former og størrelser og ændre sig gennem hele ammeperioden. Brysttragten består af to dele: tragtrøret, der afgør brysttragtens størrelse, og tragtåbningen, der følger brystets form. I forbindelse med både amning og pumpning udvides mælkekanalerne, og brystvorten vokser midlertidigt i størrelse. Det betyder, at brysttragten altid skal være lidt større end brystvorten. Det er også meget vigtigt, at pumpningen føles behagelig. Faktorer såsom brysttragtens størrelse, brystvortens bevægelser i forbindelse med pumpningen, brystpumpens vakuumstyrke og kropsholdningen kan have indflydelse på komforten. Bedre komfort bidrager til optimeret pumpning.\nDownload infografik pdf, 331 KB\nMælkeflow og sammenpresning af mælkekanaler\nHvad sker der hvis, der kommer et for stort pres på brystet og derved pres på mælkegangene, der ligger lige under hudoverfladen? Når mødre bruger en brysttragt der ikke passer korrekt, kan dette føre til ubehag og nedsat mælkeflow. Hvis mælken ikke kan løbe frit, vil brystet ikke blive dræneret ordentligt og mødre opnår derfor ikke den optimale pumpning. Dette kan potentielt føre til andre udfordringer.\nVi har sammensat en enkel infografik som kan bruges af plejepersonalet og som også kan gives ud til mødre der er brystpumpeafhængige. Infografikken er let at forstå og forklarer tydeligt om brystets anatomi, ændringer i brystet under en nedløbsrefleks og hvorfor det er vigtigt at bruge den rigtige størrelse brysttragt under pumpningen. Denne infografik vil hjælpe moderen til at opnå et godt mælkeflow og undgå ubehag.\nDownload infografik pdf, 117 KB\nEr donorbrystmælk det samme som ens egen brystmælk?\nNår ens egen brystmælk (EBM) ikke er tilgængelig, er pasteuriseret donorbrystmælk (DBM) blevet standardpleje. Selvom EBM og DBM ofte begge kaldes "brystmælk", er der markante forskelle; ikke kun hvad angår bioaktivitet, men også i forhold til sundhed, mælkekirtlens modenhed (brystmælkens sammensætning før termin vs. til termin), ammefaser (colostrum, overgangsperiode eller moden mælk) og forsyningsomkostninger.\nEBM bør altid være førstevalget fremfor DBM. Selvom DBM er værdifuld for svækkede spædbørn, da den er bedre end modermælkserstatning, kan den ikke sidestilles med EBM. Man bør prioritere alle bestræbelser på at hjælpe mødre til præmature og svækkede spædbørn med effektivt at igangsætte, opbygge og opretholde deres egen mælkeproduktion.\nDownload infografik pdf, 2,4 MB\nAlle ammende mødre opnår forskellige erfaringer. Nogle mødre finder amningen let og ukompliceret, mens det for andre kan være mere udfordrende. Uanset erfaringen ammer mødrene bedre, hvis de får støtte fra familie, venner og ofte ved hjælp af en god brystpumpe.\nForskellige mødre har forskellige behov, afhængigt af hvilken ammefase de er i. Hvor de manuelle brystpumper er velegnede til mødre, der tilbringer de fleste døgn sammen med deres spædbarn, er dobbelt-elektriske brystpumper af hospitalskvalitet et bedre valg for mødre, der ofte skilles fra barnet af arbejds- eller helbredsmæssige årsager.\nDownload infografik pdf, 1,1 MB\nVærdien af brystmælk på neonatalafdelingen\nAt mødre producerer tilstrækkelige mængder af brystmælk, er af stor værdi, i forhold til at brystmælk reducerer forekomsten, sværhedsgraden samt risikoen for svækkende morbiditeter hos indlagte børn og hos børn født for tidligt. Det er vigtigt, at det gøres i forhold til dosis-respons-begrebet – jo mere mælk, jo større fordel – med en særlig stor indvirkning de første måneder af livet.\nHver dråbe brystmælk tæller hos skrøbelige børn, der er født for tidligt. Den indeholder antimikrobielle, antiinflammatoriske og immunmodulerende faktorer, der kompenserer for mange aspekter af barnets umodne immunsystem gennem forskellige og synergistiske mekanismer. Disse mekanismer omfatter specifikke brystmælkkomponenter, der ikke findes i mælken hos andre pattedyr. Tilsammen resulterer de beskyttende og næringsfulde komponenter i mødres egen brystmælk i en reduceret forekomst og sværhedsgrad af præmaturrelaterede morbiditeter og nedsat risiko for genindlæggelse efter udskrivning fra neonatalafdelingen.\nDownload infografik pdf, 605 KB\nDe sundhedsmæssige og økonomiske fordele ved brystmælk for et barn født for tidligt\nBrystmælk består af i tusindvis af forskellige komponenter, som beskytter og fremmer den optimale udvikling af spædbarnet. Børn født for tidligt, der er blevet ammet, har væsentligt bedre sundhedsudsigter end børn, der har fået modermælkserstatning. Disse udsigter omfatter en reduktion i risikoen for morbiditeter såsom nekrotiserende enterocolitis, sepsis, vuggedød, otitis media, leukæmi og fedme. Da brystmælk væsentligt sænker antallet af de mest alvorlige komplikationer, forbedres de samlede udsigter på kort og lang sigt. Dette resulterer i sundhedsmæssige og økonomiske fordele for spædbørn og deres familier med hensyn til forbedret livskvalitet, lavere udgifter til pleje for hospitalet og sundhedssystemet samt en højere produktivitet for samfundet som helhed.\nForbedring af brugen af brystmælk på neonatalafdelingen\nDette scorecard støtter op om kvalitetsforbedringen ved at give evidensbaserede indikatorer, der tillader selvvurdering af brystmælk- og ammepraksis på neonatalafdelingen.\nSundhedspersonalet kan hurtigt evaluere deres nuværende politikker og praksis. Ved at identificere potentielle mangler og gennemføre kvalitetsforbedringer vil klinikerne være bedre i stand til at yde den højeste standard for støtte til mælkeproduktion og madning til den mest udsatte befolkningsgruppe.\nFor yderligere oplysninger bedes du kontakte en Medela undervisningsrepræsentant – din samarbejdspartner for brystmælk og brystmælksproduktion.\nDownload scorecard-pdf, 169 KB\nLøsninger til udvikling af fødeindtagelse til neonatalafdelingen\nMedela ser udviklingen i madning som et kontinuum og tilbyder derfor en madningsudviklingsportefølje, der har til formål at yde mælk til indlagte spædbørn – ikke kun på en måde, der er så tæt på amning som muligt, men også på en måde, der understøtter hvert spædbarns madningsevne og modningsproces. Medela hjælper personalet på neonatalafdelingen med altid at finde den optimale løsning vedrørende brystmælk til børn født for tidligt. Denne oversigt over Medelas madningsløsninger til neonatalafdelingen, er en indgangsvinkel til mere detaljerede materialer og initiativer, rettet mod brystmælk og børn født for tidligt der skal ammes.\nDownload pdf-brochure, 3,7 MB\nDownload forskningsundersøgelses-pdf, 834 KB\nBrystmælks sikkerhed og infektionskontrol på neonatalafdelingen\nBrystmælk har potente antiinflammatoriske egenskaber, som forhindrer vækst af mikrober. Grundet brystmælks unikke sammensætning opstår der imidlertid en række komplekse problemstillinger, der indebærer en risiko for kontaminering, når den indsamles, opbevares og håndteres på neonatalafdelingen. Selvom fordelene ved brystmælk langt overgår infektionsrisikoen, er det altafgørende, at brystmælkens logistiske vej optimeres med henblik på at garantere sikkerhed og infektionskontrol. Medela stræber efter at levere viden og produkter, der bidrager til at forbedre brystmælkens logistiske vej på neonatalafdelingen. Vi støtter personalet på neonatalafdelingen med evidensbaserede løsninger til sikker og hygiejnisk håndtering af brystmælk.\nDownload pdf-brochure, 5,3 MB\nDownload forskningsundersøgelses-pdf, 676 KB\nLogistiske løsninger for brystmælk på neonatalafdelingen\nNeonatalafdelingen stræber efter at give børn født for tidligt en stor mængde af deres egen mors brystmælk. For at sikre brystmælkens mængde og kvalitet skal neonatalafdelingen optimere hele den logistiske vej. Når et spædbarn ikke ammes, bør det primære formål være at hjælpe det til at opnå fordelene ved brystmælk. Medela har taget højde for de potentielle risici og logistiske udfordringer, som personalet på neonatalafdelingen står over for, og giver dem en oversigt over evidensbaserede logistiske procedurer for håndtering af brystmælk på neonatalafdelingen og over, hvordan Medelas løsninger kan understøtte og bidrage til standardisering af brystmælkens vej til barnet.\nDownload pdf-brochure, 4,9 MB\nDownload forskningsundersøgelses-pdf, 895 KB\nDa dr. Donna Geddes fra University of Western Australia begyndte af foretage ultralydsscanninger af det mælkeproducerende bryst, begyndte hun at stille spørgsmålstegn ved de anatomiske diagrammer, der optrådte i lærebøgerne. Forskningen fra University of Western Australia førte til banebrydende opdagelser, der forandrede det meste af den tidligere viden om det mælkeproducerende brysts anatomi.\nDownload pdf-faktablad, 1,1 MB\nForskning er i vores DNA\nMedela er en forskningsbaseret virksomhed, der investerer i grundlæggende og sonderende forskning med globale, centrale meningsdannere. Dette giver et videnskabeligt grundlag for produktinnovation og klinisk praksis. Gennem disse aktiviteter puster Medela liv i forskningen.\nVi fremmer langvarige relationer med universiteter, hospitaler og forskningsinstitutioner over hele verden. Disse partnerskaber udgør en model for, hvordan industrien og den videnskabelige verden kan arbejde sammen. Resultaterne af den sonderende forskning genererer viden, der ofte udfordrer grundlæggende principper.\nDownload infografik pdf, 703 KB


Varm vinter-weekend | TV SYD\nMildt, tørt og skyet. Sådan lyder menuen, som vejrguderne disker op med i de kommende dage. Ingen sne i sigte.\nWeekenden byder på solglimt. (Foto: Colourbox).\n04. jan 2013, kl. 08:49 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nVejret i weekenden bliver ikke så ringe endda.\nGodt nok kommer der en del skyer på himlen, men regn bliver der til gengæld ikke meget af. Og man kan også være heldig at se solens stråler, som nu og da bryder igennem skydækket. Især i Københavnsområdet og på de nordjyske kanter.\nMest bemærkelsesværdigt er det nok, at temperaturerne bobler rundt i den milde ende af skalaen for en weekend i begyndelsen af januar.\nFaktisk kan vi komme op i nærheden af tocifrede temperaturer i dagtimerne, fortæller Bill Vajdegren, vagthavende meteorolog på DMI, som sidder med de nyeste prognoser tidligt fredag morgen.\n- Den overordnede overskrift for weekenden er, at det bliver relativt mildt. Det milde vejr fortsætter, fortæller DMI-vagtchefen.\n- Temperaturerne vil generelt ligge mellem fem og ni grader. Det kan godt komme op og snuse til de ti grader. Ligesom det skete i går, hvor vi havde 9,8 grader flere steder. Det er meget mildt for årstiden, tilføjer han.\nIfølge Bill Vajdegren bliver søndag formentligt weekendens pæneste dag. Samtidigt peger han på, at vindkrafterne mister noget af deres styrke.\n- Lørdag og søndag bliver det mere stille vejr. Vinden, som er ret frisk her på fredagen, den aftager. Og så tror jeg, at der bliver mange skyer begge dage. Men der går huller i dem hist og pist og her og der, så lidt solstrejf skal vi nok kunne opleve, siger han.\nSelvom vi altså befinder os i vinterens anden måned, så er der ingen snekrystaller at spore i krystalkuglen, lyder det.\n- Jeg kan ikke se noget sne den kommende uges tid, siger Bill Vajdegren fra DMI.\nTværtimod ser det milde vejr ud til at fortsætte.


Persondatabehandling | Aalborg Katedralskole\nBehandling af persondata på Aalborg Katedralskole\nAalborg Katedralskole behandler dine personoplysninger til følgende formål:\nelevadministration og personaleadministration.\nAalborg Katedralskole behandler følgende kategorier af personoplysninger om dig:\nElevadministration: Hvis du er elev vil vi behandle oplysninger om dig der vedrører fx navn, cpr-nummer, karakterer, fravær og eventuelle helbredsoplysninger.\nPersonaleadministration: Hvis du er ansat vil vi behandle oplysninger om dig der vedrører fx navn, cpr-nummer, lønoplysninger, fravær og eventuelle helbredsoplysninger.\nAalborg Katedralskole videregiver eller overlader dine personoplysninger til følgende modtagere: fx SKAT, andre offentlige myndigheder eller databehandlere.\nAalborg Katedralskole kan på nuværende tidspunkt ikke sige, hvor længe vi vil opbevare dine personoplysninger. Dog kan vi oplyse dig om, at vi vil lægge vægt på kriterier som behov og relevans, når vi skal fastlægge, hvor længe dine oplysninger vil blive bevaret.\nDu har i visse tilfælde ret til at gøre indsigelse mod vores ellers lovlige behandling af dine personoplysninger. Du kan gøre indsigelse mod behandling af dine oplysninger til direkte markedsføring. Du kan læse mere om dine rettigheder i Datatilsynets vejledning om de registreredes rettigheder, som du finder på www.datatilsynet.dk\nKontaktoplysninger på databeskyttelsesrådgiveren I medfør af databeskyttelsesforordningen er offentlige myndigheder forpligtet til at have en databeskyttelsesrådgiver.\nDatabeskyttelsesrådgiveren for Aalborg Katedralskole er Kristian Howhü Nielsen som kan kontaktes på følgende måder:


Både politi, ambulance og brandvæsen har til aften været til stede på Danshøj Station i Valby.Det var de på grund af en personpåkørsel på stationen, fortalte vagtchef ved Københavns Politi Henrik Svejstrup omkring klokken 21.30.\n»Vi er tilstede derude lige nu efter en personpåkørsel, hvor en person er omkommet,« lød det fra vagtchefen til B.T.Hovedstadens Beredskab var ligeledes på stedet med brandbiler. Dem sendte de afsted klokken 20.47, fortalte vagthavende operationschef Frederik Ryber.\nFrygten spredes i svensk landsby kun 20 kilometer fra København: - Selvfølgelig kommer dronerne tilbage Messerschmidt efter formandssejr: Det her er ikke ”winner takes it all” Kinesiske embedsmænd sminkede dødstallet efter voldsomme oversvømmelser\nTrina Nielsen Både politi, ambulance og brandvæsen har til aften været til stede på Danshøj Station i Valby. Det var de på grund af en personpåkørsel på stationen, fortalte vagtchef ved Københavns Politi Henrik Svejstrup omkring klokken 21.30. »Vi er tilstede derude lige nu efter en personpåkørsel, hvor en person er omkommet,« lød det fra vagtchefen til B.T. Hovedstadens Beredskab var ligeledes på stedet med brandbiler. Dem sendte de afsted klokken 20.47, fortalte vagthavende operationschef Frederik Ryber. »Vi har assisteret og overgivet en person til ambulancen,« sagde Frederik Ryber til B.T. Og det var altså den person, som vagtchefen ved Københavns Politi kunne fortælle, desværre er omkommet. Togene på strækningen holdte stille, mens politi og beredskab arbejdede på stedet. Men vagtchef Henrik Stormer kunne klokken 22.30 fortælle til B.T., at de er færdige på stedet, og at togene derfor igen kører som normalt. Andre læser også


Lad os afklare misforståelserne om negative renter og grådige banker - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\n10. juni 2021 kl. 11:00 | Print\nErhvervsminister Simon Kollerup (S) tager fejl, når han afviser enhver sammenhæng mellem Nationalbankens rente og de private bankers renter, skriver Søren Hove Ravn. (Foto: Emil Helms/Ritzau Scanpix)\nErhvervsministeren og flere organisationer har blæst til angreb på bankernes negative renter. Negative renter er ikke en bivirkning, men selve den tiltænkte effekt af lempelig pengepolitik, skriver Søren Hove Ravn.\nErhvervsminister Simon Kollerup (S) satte gang i en større debat, da han sidst i april beskyldte danske banker for at være grådige.\nAnledningen til ministerens beskyldning var, at flere banker endnu en gang nedsatte beløbsgrænsen for, hvornår privatkunder skal betale negative renter for at have deres penge stående i banken.\nDenne grænse er nu på 100.000 kroner hos de fleste banker. Organisationer som Forbrugerrådet Tænk og Ældre Sagen udtrykte støtte til ministeren, mens bankerne undskyldte sig med, at de selv betaler negative renter, når de placerer deres indlånsoverskud i Nationalbanken.\nHvad er op og ned i debatten? Det er vigtigt at få den rette årsagssammenhæng på plads.\nDe negative renter i danske banker kan spores tilbage til Den Europæiske Centralbank (ECB), som siden 2014 har sat en negativ rente.\nMålet har været at sætte gang i den økonomiske aktivitet i Eurozonen, så ECB kan opfylde sin målsætning om en årlig prisstigningstakt på knap to procent.\nDanmark fører fastkurspolitik over for euro, og derfor har Danmarks Nationalbank siden 2012 måttet sætte en negativ rente. Idet Nationalbanken er bankernes bank, har bankerne sådan set ret i, at de selv står over for en omkostning, når de placerer penge i Nationalbanken.\nDet er den omkostning, som de nu har valgt at overvælte på deres kunder.\nIkke anderledes end hvis bageren hæver prisen på brød, når verdensmarkedsprisen på hvede stiger. På den baggrund kan et par misforståelser i debatten afklares.\nErhvervsministeren afviste enhver sammenhæng mellem Nationalbankens rente og de private bankers renter. Her tager han fejl. Det såkaldte rentegennemslag – det faktum, at private bankers ind- og udlånsrenter følger udviklingen i Nationalbankens rentefastsættelse – er et centralt element i selve pengepolitikkens virkning og derfor hensigtsmæssigt fra et makroøkonomisk perspektiv. Det var også essensen af den pressemeddelelse, som Nationalbanken udsendte få dage senere.\nAndre deltagere i debatten har udtrykt bekymring for, at negative renter kan reducere folks opsparingslyst. Ja, det er jo meningen.\nØget forbrug og nedsat opsparingslyst er ikke en bivirkning ved ekspansiv pengepolitik. Det er selve den tilsigtede effekt, som ECB ønsker at opnå.\nForbrugerrådet Tænk har udtrykt bekymring over konkurrencen i banksektoren, men ifølge gængs økonomisk teori er det netop et tegn på sund konkurrence, hvis virksomheder vælter højere omkostninger over på kunderne i form af højere priser.\nÆldre Sagen har foreslået, at alle danskere sikres en indlånskonto i Nationalbanken med en rente på nul. Men i en verden, hvor Nationalbanken er tvunget til at sætte en negativ rente for at sikre fastkurspolitikken, efterlader dette reelt to muligheder.\nEnten skal fastkurspolitikken opgives, hvilket næppe er Ældre Sagens intention, eller også skal "nogen" dække rentespændet mellem Nationalbankens negative rente og den foreslåede garanterede rente på nul.\nI sidstnævnte tilfælde er "nogen" formentlig ensbetydende med staten, men dette kan hurtigt blive en dyr omgang, og så ender regningen hos skatteyderne i stedet for bankkunderne. Det er vist to sider af samme sag.\nEndelig er det værd at huske, at mange danskere har optaget boliglån til negativ rente, ligesom den danske stat har udstedt statsobligationer til negativ rente.\nHvem "betaler" denne negative rente? Det gør køberne af realkredit- og statsobligationer, hvilket ofte er danskernes egne pensionskasser.\nI denne sammenhæng er ramaskriget dog udeblevet. Ligesom det ikke har ført til kritik fra politisk side, at mange danskere i flere år har fået en negativ realrente på deres opsparing, fordi inflationen langsomt har udhulet købekraften af de opsparede midler.\nDet er med andre ord politisk og ikke økonomisk logik, der bestemmer, hvornår negative renter er acceptable.\nØget forbrug og nedsat opsparingslyst er ikke en bivirkning ved ekspansiv pengepolitik\nSøren Hove Ravn kommentarskribent\nForrige artikel Tidligere chef i FE: Lækagesagen er danmarkshistoriens mest skadelige Næste artikel Hvorfor tjener sygeplejersker mindre end ufaglærte podere?


De vandt E-handelsprisen ’16 - Dansk Markedsføring\n19. maj 2016 11:30\nAarstiderne/Colombus Leth – Årets E-handelspris Guld gik til Aarstiderne, som også vandt årets Branchepris.\n10 glade og stolte vindere kunne onsdag aften løfte hænderne i jubel, da de modtog en eller flere af årets 12 FDIH E-handelspriser.\nDe 12 priser blev uddelt i Tivoli Hotel og Congress Center, og der var både nye og tidligere vindere blandt de glade sejrsherrer, som tæller alt fra mindre netbutikker til store internationale virksomheder.\nKonkurrencen var igen i år hård og tæt – ikke mindst i kategorien Guld, som dog i sidste ende gik til madentusiasterne fra Aarstiderne, der også sikrede sig 1. pladsen i specialkategorien ”Fødevarer direkte til døren”.\nAdm. direktør i FDIH Niels Ralund siger, at årets juryarbejde har været præget af gode og lange diskussioner:\n– Der har været så mange dygtige og innovative finalister, der har præsenteret meget spændende og succesfulde forretningsmodeller. Samtidig bliver konkurrencen hvert år skrappere i takt med, at e-handlen vokser, og flere brancher får øjnene op for de digitale muligheder. De mange gode præsentationer viser heldigvis, at Danmark har mange dygtige e-handlere, og det er også nødvendigt i kampen mod den stærke udenlandske konkurrence fra internationale e-handelsgiganter.\nGuld til Aarstiderne\nJuryen valgte også vinderen af Brancheprisen 2016, som i år havde temaet ”Fødevarer direkte til døren”.\nOg der skulle nærmest målfoto til, før e-handelsveteranerne fra Aarstiderne kunne juble over 1. pladsen – skarpt forfulgt af de nystiftede Too good to go og pionererne fra Irma.dk. Jublen blev ikke mindre, da Aarstiderne også vandt den ultimative pris: E-handelsprisen Guld 2016.\nDermed er virksomheden den bedste blandt de bedste, lyder det fra juryen, som giver vinderen følgende ord med på vejen:\n– Årets guldvinder formår at holde fast i deres oprindelige opskrift på succes og krydrer det samtidig med innovation. De har styr på deres forsyningskæde, de mestrer logistikken og er stærke på brugerinvolvering. Den forretningsmodel inspirerer mange andre virksomheder – både online og offline – og deres menuer vækker forbrugernes appetit, som man tydeligt ser i den flotte vækst i både antallet af kunder og omsætning.\nOg prisen glædede naturligvis modtagerne, som nu også om kort tid skal deltage i den europæiske e-handelskonkurrence ”European Ecommerce Awards” i Barcelona.\nKundedirektør Philip Thestrup siger:\n– En stor tak til avlerne og vores mange kunder for at de tror på, at vi kan hjælpe med at vælge aftensmaden, og tak for at de bevarer jordforbindelsen. Det er en stor anerkendelse fra branchen at få prisen, så vi er glade og ydmyge. Nu ser vi frem til konkurrencen i Barcelona, mens først skal vi fejre prisen her.\nHerunder kan du se alle vinderne – samt 2. og 3. pladserne – i de forskellige kategorier.\nBedste B2C-virksomhed med online omsætning fra 3 – 25 mio. kr.\nBedste B2C-virksomhed med online omsætning fra 25 – 75 mio. kr.