Mens vi venter på en klimavenlig afgang | Samvirke\nMens vi venter på en klimavenlig afgang\nNår vi køber flybilletter, er vi begyndt at kigge en smule på, om flyselskabet har et miljøvenligt image. Vi ved jo godt, at fly er nogle miljøsvin, men vi vil ikke blive på jorden.\nAf Thomas Schønning og Celina Bjerring Illustration: Rasmus Juul 16. januar 2019\nFly er miljøsvin\nEn tur til Thailand og tilbage udleder omtrent 5 ton CO2 per passager, og det er vel at mærke i nyere, lettere fly med bedre motorer end for 70 år siden.\nMed den viden i bagagen skulle man tro, at vi ville afholde os fra flyveturene, men det gør vi ikke. En undersøgelse, som YouGov har lavet for Samvirke, viser, at vi samlet set flyver lige så meget, som vi gjorde, da samme undersøgelse blev lavet for 9 år siden. Mere i forbindelse med ferier og mindre i forbindelse med arbejde.\nFlytrafikken står for omkring 3 procent af den globale udledning af drivhusgasser. Nogle eksperter mener, at tallet er lidt højere – nok omkring 8 procent. Hverken 3 eller 8 lyder som voldsomme tal, men det skal ses i lyset af, at kun omkring 3 procent af verdens befolkning flyver, men mange flere vil gerne med ombord. Fremskrivninger viser, at 7,8 milliarder passagerer ventes at rejse med fly i 2036 mod 4 milliarder i indeværende år. Et stort problem vil på den måde vokse sig større og større.\nI Danmark viser YouGovs undersøgelse til gengæld, at det er blevet vigtigere for os, at vi flyver med et flyselskab, der har et miljøvenligt image, ligesom det er vigtigere for os, at vi har mulighed for at gøre vores flyrejse CO2-neutral, eksempelvis i form af klimakompensationer, hvor man betaler et ekstrabeløb, der går til udvikling af grønne projekter som eksempelvis vindkraft.\nSpørgsmålet er så, om den miljøvenlige måde at flyve på findes i horisonten?\nFlyselskaber gør flyene bedre\nDe fleste passagerfly bliver i dag drevet af jetmotorer. For at forstå, hvordan et jetfly forurener, bliver vi nødt til at snakke om jetmotoren. Den fungerer i grove træk ved hjælp af rækker af turbiner, hvor luft bliver suget ind i den ene ende. Turbinerne sørger for at komprimere luften hårdt for så at blande luften med brændstof, der hovedsageligt består af petroleum, i et antændingskammer.\nLuften udvider sig, når den bliver opvarmet, og den luft skydes hårdt videre bagud for at skabe fremdrift.\nSelve forbrændingsprocessen er den forurenende del, og den kæmper flyfabrikanter såvel som flyselskaber for at nedsætte. Det kan gøres på mange måder.\nFabrikanterne gør flyene lettere, motorerne bedre og større, og flyselskaberne klemmer flere sæder ind, investerer i nye flytyper, vasker flyene med mindre vand og laver huller i isterningerne til din drink for at gøre den lettere. Hos flyselskabet SAS bliver der arbejdet med nogle af disse tiltag.\n»Vores opgave er at sikre, at vores kunder kan flyve fra A til B, mens de ved, at vi som flyselskab aktivt arbejder for at nedbringe vores udledning. Vi investerer i nye fly, udskifter hele flåden, investerer i udvikling af ny teknologi, brug af biobrændstof, CO2-kompensation og meget andet. Vi er i fuld gang,« siger Lars Andersen Resare, der er CSR-chef hos SAS.\nNorwegian har ligesom SAS også investeret mange penge i nye, mere miljøvenlige fly, så gennemsnitsalderen på deres flyflåde kun er 3,7 år. Men nye fly er ikke nok i sig selv, mener blandt andre Martin Porsgaard, der er direktør for Nordic Initiative for Sustainable Aviation, som arbejder for at fremme grønnere flyvning i Norden.\n»I generationer har flyene fået bedre aerodynamik, bedre motorer eller andre tiltag, der har forbedret brændstoføkonomien, men når væksten i trafikken ligger over væksten i teknologien på flyene, så er der nogle procenter, der ikke er dækket ind, og så må man finde andre alternativer. Vi arbejder på alle parametre for at gøre det mindre miljøbelastende at flyve,« siger han.\nDen omdiskuterede flyskat\nDet lyder måske meget godt, at du kan stige om bord på en ny flytype, men faktum er, at det stadig udleder CO2. På den anden side koster turen til Mallorca jo kun en slik.\nFor selvom vi synes, det er vigtigere at flyve med et klimabevidst flyselskab i dag end for 9 år siden, er pris og bekvemmelighed stadig vigtigere for os. Ifølge YouGovs undersøgelse for Samvirke svarer 59 procent, at en lav billetpris er det vigtigste, når vi vælger flyselskab, mens 12 procent mener, at flyselskabets klimabevidsthed er vigtigst.\nI Sverige kommer man de billige billetter til livs ved at beskatte dem. I april sidste år indførte man en flyskat på op til 400 svenske kroner for billetter til de længste ruter. Den svenske flyskat er dog allerede på vej ud igen. Fra 1. juli i år bortfalder skatten. Og det er man glad for hos SAS i Sverige.\n»Det er en skat, der hverken er knyttet til et klimainitiativ eller giver incitament til en hurtigere omstilling til mere klimavenlig teknologi. Klimaet er tidens vigtigste spørgsmål, og vi skal samarbejde med såvel beslutningstagere som industri for at sikre et mindsket udslip,« siger Freja Annamatz, pressechef for SAS i Sverige, til flygtorget.se.\nNabolande har fat i den lange ende\nAlligevel har man fat i den lange ende i Sverige, mener Martin Porsgaard, direktør for Nordic Initiative for Sustainable Aviation. Sverige har parallelt med flyskatten besluttet at gøre flytrafikken grønnere ved hjælp af investeringer i projekter, og den svenske regering har sat sig som mål at gøre indenrigsflyvningen fossilfri i 2030 og udenrigsflyvningen i 2045. I Norge er der ligeledes projekter i gang, men herhjemme ser emnet ud til at være overset, og det er ærgerligt, mener Martin Porsgaard.\n»Vi har bestemt ikke lobbyet for at indføre flyskat, tværtimod. Derimod er de andre løsninger, Norge og Sverige arbejder med, et udtryk for, at man skal finde bæredygtige løsninger inden for luftfarten. Det er desværre endnu ikke kommet på den politiske dagsorden i Danmark,« siger han.\nJeppe Juul, der er transportmedarbejder i Det Økologiske Råd og præsident for den europæiske miljøorganisation Transport and Environment, ser problematikken fra en anden vinkel. For ham handler det om at begrænse flytrafikken, når den forurener så meget, som den gør i dag.\n»Det er bedre end ingenting, at man kan købe CO2-kompensationer, og at fly bliver nyere, men lige nu handler det kort og godt om at begrænse sin flyvning. De muligheder, der er i dag, er ikke nok, til at forureningen fra fly kan nedsættes ordentligt,« siger han.\nVerden vil flyve. Det er blevet nemmere at snakke med sine arbejdsrelationer over internettet, og tal fra YouGov for Samvirke viser, at vi rejser omkring 35 procent mindre med jobbet, end vi gjorde for bare 9 år siden. Til gengæld er turene til varmere himmelstrøg steget med cirka 5 procent.\n17 ton CO2\nFN har en målsætning om, at vi i 2050 maksimalt skal udlede 2-3 ton CO2 pr. verdensborger om året, hvis vi skal holde den globale temperaturstigning på under 2 grader de næste mange år. En dansker udleder i dag 17 ton CO2 om året. En inder udleder 1 ton.\nFlere og flere flyver\nPå verdensplan flyver flere og flere, fordi velstanden i udviklingslandene stiger. Alene i 2017 fløj 4,1 milliarder passagerer ifølge tal fra International Civil Aviation Organization.\n»Der er i dag en udbredt diskussion om, at man skal flyve mindre. Det er både forståeligt og klogt at vurdere sit ressourceforbrug. Man skal tænke sig om, inden man kaster sig ud i en flyvetur, ligesom man skal, inden man kører i bil og bruger energi iøvrigt,« siger Martin Porsgaard, direktør for Nordic Initiative for Sustainable Aviation.\nHan tror på, at det er realistisk, at vi flyver mindre herhjemme, men hvis udviklingen fortsætter som nu, så er der i nærheden af dobbelt så meget flytrafik på verdensplan i år 2030.\nAlger, halm og affald. Det er alle materialer, som man kan lave til flydende brændstof, og idéen om, at kommercielle flymotorer skal fyldes med CO2-neutralt biobrændstof, har da også hersket længe i branchen. Men det er stadigvæk en gåde, hvilke biomasser der er mest bæredygtige at lave brændstof af, og hvilken proces der er mest miljøvenlig og økonomisk rentabel.\n»Biobrændstof er lige nu den eneste alternative mulighed, men der er næsten ikke noget tilgængeligt i dag. Der findes kun 2 virksomheder i verden, der kan producere biobrændstof, og det er til en pris, der er 3 til 4 gange højere end fossile brændstoffer. Det er ikke attraktivt for luftfartsselskaber og industrien, men det skal ændres med langt mere forskning i, hvilke materialer og hvilke teknologier der er de mest effektive, og med politiske beslutninger om, hvordan vi bedst udnytter biomasserne. Det kan bane vejen for flere producenter, mere udbud og dermed mere attraktive priser,« siger Martin Porsgaard.\nEU har vedtaget, at der fra 2021 skal være blandet 0,5 procent biobrændstof i flymotorer, og det skal stige til 3,6 procent i 2030.\nJeppe Juul fra Det Økologiske Råd mener ikke, at biobrændstof er løsningen.\n»Vores analyser viser, at der ikke vil være nok biobrændstof til at flyve i det omfang, som vi gør i dag,« siger han.\nHan mener, at vi skal satse på såkaldte elektrofuels, som er et syntetisk produkt, hvor man ved hjælp af vedvarende energi omdanner CO2 til et brændstof. Det kræver enorme mængder vedvarende energi, og det kan blive svært at skaffe, fortæller Martin Porsgaard.\n»Det er bestemt realistisk, men adgangen til så store mængder vedvarende energi er en udfordring. Så før vi er i overskud af vedvarende energi, så er produktionen af elektrofuels nok tvivlsom,« siger han.\nEn tredje løsning, som Martin Porsgaard peger på, er elektriske fly, som flyver på batterier eller hybridfly, hvor en kombination af en benzinmotor og et batteri står for fremdriften. Boeing har investeret i flyfabrikanten Zunum Aero. De har planer om at levere eldrevne passagerfly fra 2022, som kan flyve omkring 1000 kilometer med plads til 12 passagerer. Samtidig har Siemens og Airbus planer om at begynde at flyve med hybridfly med op mod 100 passagerer i 2030. Selvom det er en positiv udvikling, så går det ikke hurtigt nok.\nJeppe Juul savner generel handling. Ikke bare i Danmark, men i hele verden.\n»Jeg ville gerne have, at flybranchen på globalt plan tog ansvar for det her problem og lavede en seriøs plan, så udslippet kan komme i 0. Men det gør de ikke. Så må vi forbrugere selv tage ansvar og betale mere for billetterne, så de penge kan gå til noget, vi ved gavner klimaet.«\nSe, hvad vi ellers skriver om: #fly, #klima og #teknologi\nPlantefars: Sådan bruger du plantefarsen\nEnergilagring: Grønnere strøm begynder med et hul i jorden\nDet gør du, når FM-signalet forsvinder\nKød er ikke længere helt stuerent


Stevedore service i Nordjylland - havnekiosken-fanoe.dk\nStevedore service i Nordjylland\nNår dit fragtskib lægger til og skal have losset sin last eller måske endda omlæsses, er det smart at have styr på logistikken desangående. Til dette formål findes der firmaer som varetager opgaver som losning og lastning, opbevaring og transport mellem skib og lager. Disse firmaer kaldes stevedore firmaer – og det er smart at have kontakt til sådan eet når du står med behov for det der under én hat kaldes for stevedore ydelser.\nHvad indebærer stevedore?\nStevedore ydelser, eller stevedoring, som det også kaldes, er fælles betegnelse for en række af tjenester som udføres i forbindelse med at skibet ligger for red.\nOrdet stevedore er engelsk af oprindelse og er afledt af det spanske estibador, som betyder havnearbejder. Moderne stevedore firmaer benytter dog ikke løsarbejdere og daglejere som man gjorde i gamle dage. Nu om stunder er stevedore medarbejdere højt specialiserede fagfolk med relevant uddannelse og ekspertise inden for de ydelser som firmaet tilbyder. Når du kontakter et professionelt stevedore firma med henblik på en aftale omkring stevedoring kan du således forvente en vel tilrettelagt logistisk løsning som tager højde for alt.\nSkal dit skib lægge til i Hirtshals Havn kan du med fordel kontakte det velrenommerede stevedore firma Hirtshals Stevedore ApS. Hirtshals Stevedore ApS har mange års erfaring med stevedoring i Hirtshals Havn, og besidder såvel det rette udstyr som en veludrustet maskinpark og et lager på over 19.000 kvadratmeter.\nDit gods er, med andre ord, i trygge og professionelle hænder når du vælger at lade Hirtshals Stevedore ApS forestå losning, lastning og oplagring heraf. Uanset størrelsen på dit skib og uanset lastens type kan Hirtshals Stevedore ApS håndtere losning og lastning og andre stevedore ydelser, og løse dine logitisk udfordringer til UG med kryds og slange.\nDu kan få et godt tilbud på de ydelser som er relevante for dig via hjemmesiden hirtshalsstevedore.dk.\n15. december 2020 by\tAstrid Pedersen\nPrevious Post: Derfor skal du pynte dine vægge med plakater\nNext Post: Videoovervågning kan skabe mere tryghed i hverdagen


A K Dolven: what do I do with the world - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nA K Dolven: what do I do with the world\n30 aug 20177 okt 2017\nOnsdag den 30. august 2017 åbner Galleri Bo Bjerggaard sin fjerde separatudstilling med den norske billedkunstner A K Dolven (f. 1953). Udstillingen what do I do with the world præsenterer videoinstallationen A Other Teenager fra 2016, to fotografiske værker med samme titel samt tre nye malerier fra 2017.\nwhat do I do with the world er en udstilling, der omhandler emner som den menneskelige berøring og menneskelige kontakt i vor tidsalder. Den blide, intime berøring er i fokus i videoværket A Other Teenager, i hvilken de medvirkende er placeret i tæt fysisk kontakt med hinanden. A Other Teenager er en 31:31 minutter lang film, der viser atten mennesker liggende på gulvet i en lang kæde, halvt flettede ind i hinanden. Langsomt og næsten umærkeligt smyger en ung kvinde sig hen over kæden af mennesker for til sidst at forsvinde ud ad billedets højre side. Den eneste person i menneskerækken, der har blikket rettet mod os som beskuere, er en teenagepige placeret centralt i billedet.\nA K Dolven: A Other Teenager, 2016. 16 m x 1 m video projection with sound. Pressefoto\nVideoens lydspor er en komposition af guitaristen Stian Westerhus, som er komponeret på baggrund af samtaler mellem Dolven og Westerhus om vores tid. Musikken er reallyd og blev således spillet for første gang under optagelsen som foregik i ’one take’. Som altid i Dolvens værker er de medvirkende alle personer, der på forhånd har en relation til kunstneren enten som familiemedlem, ven eller nabo.\nI værket touching (you) with snow on my fingertip udgør det menneskelige aftryk af kunstnerens fingerspids selve motivet i det intime oliemaleri på aluminium. Værkserien er blid og poetisk i sin titulering og fremstår som en omsorgsfuld gestus.\nA K Dolven er født i Oslo i 1953 og bor og arbejder i dag i henholdsvis Lofoten og London. Hun er uddannet fra École National Supérieur des Beaux Arts, Paris i 1979. A K Dolvens værk er repræsenteret i flere store, internationale samlinger heriblandt Art Institute of Chicago, IL, Louisiana Museum of Modern Art, Humlebæk og Tate, Archive Collection, UK.\nAlle er velkomne til ferniseringen onsdag den 30. august fra 17-21, hvor vi også åbner udstillingen And in That Place He Did Succumb to What Was Offered med Peter Linde Busk i galleriets vestvendte rum.\nTil ferniseringen vil Motown-bandet Manila spille nogle af deres seneste numre, mens vores naboer fra Gorilla serverer lidt godt til ganen.\nKilde: Galleri Bo Bjerggaard\ntir-fre 13-18, lør 12-16\n+45 3393 4221\nGallerirevy København: Malene Landgreen, Ivan Andersen og John Copeland maler (stadig) overbevisende\nGallerirevy København: Marmorgrotesker, klimakrise og rejsemani\nGallerirevy: Samtidskunstens mange ansigter\nI virkeligheden kan jeg ikke gå på vandet\nEn hyldest til Poul Gernes\nEfterårsfernisering i Kødbyen\n'A K Dolven: what do I do with the world'


'Valerian and the City of a Thousand Planets' er en mærkelig og mislykket film | Magasinet M!\nMedvirkende: Dane DeHaan, Cara Delevingne, Clive Owen, Rihanna med flereSpilletid: 2 timer 17 minutter\nPremieredato: 3/8 2017\nLuc Besson er noget helt særligt. Det ville være en skam at påstå andet. Men selv filmmennesker med imponerende evner og store idéer fejler, og med Valerian and the City of a Thousand Planets beviser han, at man ganske enkelt ikke kan vinde hver gang.\nDet episke science fiction-eventyr tager sit udgangspunkt i det 28. århundrede, hvor millioner af forskellige skabninger lever side om side på rumstationen Alpha. Valerian (Dane DeHaan) og Laureline (Cara Delevingne), der er to menneskelige rumagenter, har den helt fantastiske evne til at rejse frem og tilbage i tiden (eller hvad vi skal kalde det). De hjælper til med at holde ro og orden i universet og er nu blevet sendt på en mission til rumstationen.\nAlt sker, ingenting sker\nPå Alpha har de fået til opgave at beskytte Arun Filit (Clive Owen). Det ene leder til det andet, og der går ikke lang tid, før de to unge mennesker opdager, at noget ikke er, som det skal være. En opdagelse, der sender dem ud på et hæsblæsende eventyr, der på intet tidspunkt stopper, men som heller aldrig rigtigt kommer nogle steder. Og nej, den sætning har jeg ikke udtænkt. Det er noget, jeg har stjålet fra en overskrift, jeg læste om filmen. Men det er simpelthen så rammende, da det ganske enkelt er filmens ultimative problem. Alt sker, ingenting sker.\nFilmen er en overvældende visuel oplevelse, der river dig rundt, og man kan godt fristes til at kalde den for lidt af en gave til den tilskuer, der simpelthen ikke kan få nok af visuelt hurlumhej.\nDen verden, som Besson formår at opbygge, er helt utrolig og på sin vis ret inspirerende. I virkeligheden gør den faktisk lidt det, som man nogle gange savner, når man ser andre film af denne kaliber. Den formår nemlig at nytænke CGI-mulighederne og lege med den teknologi, der i løbet af de sidste 10 år må have gjort det noget sjovere at være filminstruktør.\nLidt som James Cameron\nBesson har tidligere givet udtryk for, at det er en film, han i mange år har haft et ønske om at lave, men som han ganske enkelt ikke har haft mulighed for at realisere på grund af filmteknologiske forhindringer. Lidt a la James Cameron, der har ventet med at lave en opfølgning til Avatar, fordi han simpelthen ikke har kunnet. Og man kan jo - det bliver man jo næsten nødt til - kun respektere instruktøren for at have interesse i at levere en film, der bliver fortalt, som den fortjener det. Men hvis man ganske enkelt glemmer, at der også lige er en historie, der skal fortælles, så er det hårde arbejde jo gået ret meget til spilde. Og det er det, der sker, med Valerian. Historien folder sig aldrig rigtigt ud, og det ender derfor med, at filmen virker som en omgang klassisk kejserens nye klæder. Vi er på nippet til at tro, at vi har med et mesterværk at gøre. Men lad dig ikke snyde!\nDane DeHaan, der er en af Hollywoods mest lovende unge skuespillere, grænser sig til det ultimative fejlcast. Eller også er der simpelthen bare tale om en karakter, der er så karikeret og klichéfyldt, at man som tilskuer slet ikke har nogen interesse i at forholde sig til ham.\nCara Delevingne, der har lagt modelkarrieren på hylden til fordel for skuespillerkarrieren, gør det ganske udmærket, men er samtidig ramt af en ordentlig omgang Will Smith-syndrom. Det betyder egentlig bare, at hun aldrig rigtigt når ud over kanten, og at det egentlig mest af alt virker som om, hun bare spiller sig selv. Så kan man da heldigvis for hende sige, at hun har en personlighed, der er værd at forholde sig til.\nSpektakulær og underholdende - i 30 minutter\nFilmens første halve time er helt igennem spektakulær. Jeg var helt overbevist om, at den var et sikkert home run, men efter to timer og 17 minutter (!) var jeg HELT færdig. Jeg følte, jeg havde siddet i mit biografsæde i 10 timer. Selv ikke Rihanna kunne redde dagen, og selvom det på en eller anden måde er vanvittigt malplaceret, så er hendes medvirken også nogle af filmens absolut mest mystificerende og dragende elementer. Rihanna på film? Hell yeah!\nValerian kunne have været kortere og skarpere på historien, og så kunne det måske være, at vi havde haft med et hit at gøre. Men vi må nok erkende, at Christopher Nolans Dunkirk (med god grund) er sommerens største film.


Casinoer & hoteller i USA - Casino i USA - USA\nI denne sektion stiller vi skarpt på casinoer, hoteller og resorts i USA. Du får ofte “great value for money”, når du indlogerer dig på et casino resort i USA. I USA byder et casino hotel ofte på både restauranter, butikker, spa, pool, golfbaner, barer, natklubber og andet underholdning. Du kan benytte det meste gratis, også selvom du ikke spiller i casinoet!\nVi har her på casinolisten.com anmeldt en lang række casinoer i og omkring Danmark. Derudover har vi lavet denne artikelserie om casinoer og hoteller i USA. I denne artikelserie anmelder vi tre kasinoer i hver stat i USA.\nNår man anmelder over 100 kasinoer og læser endnu flere anmeldelser skrevet af diverse casino og hotelgæster, finder man hurtigt et mønster i forskellen mellem casinoer i Europa, særdeles i Danmark og USA generelt. USA betstår af 50 stater og hver enkelt stat har sin egen casinolovgivning. Det er sågar sådan at hver country (region) kan have forskellige love og regler.\nDe fleste casinoer er af historiske årsager ejet af indianerstammer. Uden at gå i detaljer kan vi godt blive enige om at europæerne ikke just behandlede indianerne pænt i 1600-1800 tallet. De fleste stater har strikse regler og udsteder meget få casinolicenser, hvis nogen overhovedet. Det har åbnet muligheden op for at indianerstammerne har kunne drive casino på deres landområder. Disse landområder kaldes indianerreservater og ligger typisk langt fra de store byer, væk fra værdifulde naturområder som de hvide overtog løbende.\nTip: Hvis du savner stemningen fra Las Vegas – eller har brug for at øve dig i blackjack før du rejser – så kan du spille online hos Leo Vegas Casino. De har dansk licens og byder på både blackjack og roulette med ægte dealere.\nHistorien har derfor sørget for at de fleste casinoer i USA har hjemsted i et indianerreservat. Las Vegas er undtagelsen der bekræfter reglen. I Danmark og USA er gambling på casinoet forskelligartet. Man kan argumentere for at mange af spillene er de samme, men holdningen til hvad en god casinooplevelse er synes vidt forskellig.\nI Danmark involverer det dyr entré, dyre drikkevarer og høje krav til påklædning for specielt mænd. Det kræves ofte at man om aftenen har skjorte eller bluse med krave og/eller habitjakke. Casinoernes opfattelse er at det er fint at gå på casino. Casino skal appelere til overklassen og pøblen i træningssko og hverdagstøj er ikke velkomne.\nDet ironiske er at casinoer i Danmark tiltrækker småkriminelle og prostituerede, da casinoet ufrvilligt giver dem mulighed for at vaske penge hvide. Casinoer i Danmark er små og kedelige. Udvalget af spil er meget begrænset og forventningen om mange drikkepenge konflikter med de andre udgifter der er involveret og den begrænsede service man får.\nI USA vil du ofte opleve det stik modsatte. Alle folks penge ‘er grønne’ og kan bruges på casinoet uanset hvilket fodtøj du finder behageligt og hvordan dit tøj ser ud. I Las Vegas kan du tøffe rundt i shorts, t-shirt og badetøfler og stadig få lov at gamble.\nI USA er parkering og drikkevarer gratis mange steder. Hotellerne og casinoerne har store buffeter med bredt udvalg af mad til en pris af 60 kr. - 150 kr. - alt indklusivt.\nHvis du rejser i Europa, vil du opleve at casino-hotellerne ofte er dyre og ekslusive, hvilket passer med casinobranchens selvidentitet. Hvis du rejser i USA vil derimod ofte opleve det modsatte. Du kan naturligvis finde dyre og flotte casinohoteller, hvis du ønsker det, men ved at søge på nettet, og her på siden, kan du finde gode billige og rummelige hotelværeler.\nDet skyldes at man i USA kompencerer på prisen, da man ved at casinogæster i gennemsnit taber penge på at gamble. Det er altså regnet med i prisen at du og mange andre med al sandsynlighed kommer til at spille på casinoet, hvis du vælger at bo netop der. Hoteller uden casino skal lave overskud på hotelforretningen, hvorimod et casinohotel godt kan løbe rundt med overskud selvom hoteldelen giver underskud i sig selv. Venetian hotellet i Las Vegas har i mange år været et af de eneste store hoteller, der har lavet decideret profit på hoteldriften.\nDe europæiske storbyer er grundlagt mange hundrede år før de Amerikanske byer og indianerreservater, og har derfor mindre plads til hoteller og derfor får man generelt mindre for pengene i Europa. Hvis du skal på road-trip i USA kan de godt betale sig at sigte efter casinohoteller da du kan få gode rabatter og billig mad på disse hoteller.\nDet skal til slut siges at casinoerne i USA ofte er det man kalder “resorts” dvs. det er kæmpe bygningskomplekser hvor der er alt fra casino, restauranter, butikker, spa, pool, golfbaner, barer, natklubber og andet underholdning. Du kan godt rejse et sted hen og ikke bevæge dig ud af flækken i flere dage uden at kede dig en stund.\nVi ønsker alle brugere af Casinolisten.com god tur til USA og vi bringer gerne en artikel om dine oplevelser, hvis du har tid og lyst til at skrive til os.\nAlabama Creek Casino, Wetumpka\nAlabama Creek Casino, Montgomery\nAlabama Wind Creek Casino & Hotel\nAnmeldelse: Kasinoet har fået dårlige anmeldelser af de brugerundersøgelser vi har gennemgået. Spillene bliver ikke reguleret af en officiel instans, men i stedet af en lokal indianerstamme.\nArizona Mazatzal Hotel & Casino - Arizona\nArizona Bucky’s Casino & Resort - Arizona\nArizona Wild Horse Pass Hotel & Casino\nArkansas Southland Park Gaming & Racing\nArkansas Oaklawn Jockey Club\nAnmeldelse: Atmosfæren er god og hvis du holder dig til spillemaskiner og poker skal du nok få en god aften. Nogle kunder sætter spørgsmålstegn ved ægtheden af deres lodtrækninger på kasinoet, men dem kan du bare undgå.\nCalifornien Commerce Casino - Los Angeles\nCalifornien Chukchansi Gold Resort & Casino\nCalifornien Harrah’s Rincon Casino & Resort\nColorado Century Casino & Hotel\nColorado Ameristar Casino\nConnecticut MGM Grand\nGeorgia Emerald Princess II Casino\nIdaho Kootenai River Inn Casino og Spa\nIdaho Clearwater River Casino & Resort\nIdaho Coeur D’Alene Casino Resort Hotel\nIllinois Casino Queen & Hotel\nIllinois Harrah’s Metropolis\nIllinois Jumer’s Casino & Hotel\nIndiana Ameristar Casino\nIndiana Hollywood Casino & Hotel\nIowa Riverside Casino & Golf Resort\nIowa Wild Rose Casino & Resort\nIowa Ameristar Casino Hotel Council Bluffs\nKansas Prairie Band Casino & Resort\nKansas Kansas Star Casino\nKansas Hollywood Casino ved Kansas Speedway\nLas Vegas, NV The Venetian Hotel & Casino\nLas Vegas, NV Bellagio Hotel & Casino\nLouisiana Coushatta Casino Resort\nLouisiana Horseshoe Casino & Hotel\nAnmeldelse: Horseshoe Casino i Bossier City får glimrende anmeldelser over hele linjen. Gæsterne som har besøgt casinoet roser både hotellet og casinoet\nLouisiana Harrah’s Hotel & Casino\nMaine Hollywood Casino & Hotel\nMaine Oxford Casino\nMaryland Casino at Ocean Downs\nAnmeldelse: Der er blandede meninger om ‘Casino at Ocean Downs’ men generelt, som med de andre kasinoer i Maryland, er det ikke prangende anmeldelser.\nAnmeldelse: Maryland Live! Casino er rigtigt stort og i april 2013 udvider de med kasinospil såsom blackjack, craps, roulette og pai gow poker.\nMichigan MGM Grand Detroit Casino & Hotel\nMichigan Caesars Windsor - Canada


Jeg håber at I har haft en dejlig weekend? Jeg har virkelig hygget mig. Jeg har fået trænet en masse, gået nogle lange turer, og lørdag var Gamal og jeg ude at spise med min veninde Carla og hendes søde kæreste Louis. Vi var på Karma Sushi og sluttede af med cocktails på Brønum. Det var virkelig en hyggelig og sjov aften! Igår gik Gamal og jeg igang med at indrette mit kontor og walk in closet, som endnu ikke er helt på plads, og så udgav jeg min nyeste YouTube video, hvor jeg sælger ud af min garderobe. Sko, tøj, tasker m.m. Den kan du se på min YouTube kanal ved at klikke HER.\nNå, men jeg tænkte at jeg lige ville dele gårsdagens outfit med jer, da det viser sig at det ikke kun er mig som er helt vild med den her smukke røde flæse bluse. 😉 Links har du nedenfor.\nHa’ nu en rigtig skøn mandag! xx, jeres Simone\nBluse: HER // Taske: HER // Jeans: HER // Sko: HER //


Hverdagssavn – rebekkabildt.dk\nmarts 23, 2020 rebekkabildtEfterlad en kommentar til Hverdagssavn\nFor 18 måneder siden, ville Coronakrisen nok ikke have påvirket mit liv voldsomt meget, da mit liv så helt anderledes ud dengang. Dagene gik, for det meste foran fjernsynet, og dagens tur i fakta var dagens aktivitet ude af huset. I dag burde mit liv være anderledes. Det har jeg arbejdet hårdt for. Jeg burde være i gang med at åbne en café på OPUS Amager, jeg burde tage ud og holde foredrag, og jeg burde starte uddannelse/job d. 22/4. Ingen af tingene kan lade sig gøre lige nu, og jeg saaavner hver og én. Jeg savner at have noget at se frem til og forberede mig på i hverdagen, og jeg savner at nyde friheden, de dage jeg har helt fri. Jeg savner min hverdag.\nDet her liv med isolation og alt for meget tid, minder mig alt for meget om den tid, hvor jeg var rigtig syg. Hvor der kunne gå uger uden, at jeg kunne forlade min lejlighed. Hvor jeg var pave stolt, hvis jeg formåede selv at hente mælk eller cigaretter. Dengang brugte jeg de fleste vågne timer i min seng foran fjernsynet. Det gør jeg også lidt i dag, men det keder mig. Jeg keder mig. Jeg må derfor have mig nogen projekter. Lige nu er jeg i gang med at bejdse vores nye natborde. Vi skal i gang med at lave vores soveværelse om. Jeg har også et kontor, der trænger til mere end en kærlig hånd. Så i stedet for at sidde og have ondt af mig selv, må jeg gå i gang med de ting.\nJeg er nået så langt siden dengang. Det må jeg hele tiden huske mig selv på. Jeg er ikke syg. Denne gang er det verden, der er syg. Så syg at den langsomt er lukket ned. Hvis jeg så bare vidste, hvornår den åbner igen. Vi har billetter til Mallorca i juni, men begynder at tvivle på, at vi kommer afsted. Min far og jeg har booket en tur til Sankt Petersborg i juli. Kommer vi afsted? Det er alt det uvisse, jeg har svært ved. Jeg vil derfor prøve at leve i nuet og gøre det, der gør mig glad nu og her. Jeg har alligevel ingen kontrol over fremtiden. Slet ikke i disse tider. Jeg må stole på at Mette F og Co. melder ud, når de ved noget og gøre som der bliver sagt. Men kære almindelige hverdag, du er så savnet.\nPrevious Nyt job og Corona\nNext Noget om fordomme


Vin til konfirmationen - Læs vores blogindlæg og få inspiration\nHvilken vin skal man vælge til konfirmationsfesten? Hvilken vin passer til maden, og hvordan vælger man en vin, som alle kan lide? Livets store højdepunkter skal fejres med god mad og lækker vin, men vinen skal både passe til budgettet og til den menu, du har valgt. Hvis du besøger os i vores butik i Charlottenlund, vil vi naturligvis gerne hjælpe dig med at finde frem til de vine, der passer perfekt til din menu. Hvis du hellere vil handle vin online i vores webshop, så giver vi dig her et par gode råd til, hvordan du vælger den vin, der passer til konfirmationen.\nMousserende vin - Hvilken vin passer som velkomstdrink\nDer er mange valgmuligheder, når du skal finde frem til den bedste velkomstdrink. Det er altid forfriskende at få serveret et glas kølig mousserende vin, og til en konfirmation, hvor der er samlet mange mennesker med forskellig smag, bør du enten vælge en halvtør vin eller måske give gæsterne valgmuligheden mellem søde og tørre bobler. Heldigvis kan mousserende vin købes i mange prisniveauer, og der behøver ikke stå eksklusiv Champagne på menuen, selvom det er fristende. Cava fra Spanien er tit lidt bredere i sin appel, fordi den ofte er blødere og mere frugtpræget, og både prosecco fra Italien, sekt fra Tyskland og cremant fra Frankrig kan have samme tendenser. Vil du have sødere bobler, så gå efter en Moscato.\nHvidvin - Hvilken vin passer til forretten?\nNår du skal finde frem til, hvilken vin, der passer til forretten, skal du naturligvis tage udgangspunkt i, hvad der kommer på tallerkenen. Men samtidig skal du holde øje med, at det er en vin, der rammer en bred smag. Hvis du har valgt en fiskeforret er det helt oplagt med en tør hvidvin, men en røget eller lidt federe fisk kan godt tåle en halvtør hvidvin. Der må gerne være en vis fylde i vinen, og derfor går du sjældent galt i byen med en Riesling. Der er dog også masser af muligheder i Chardonnay, hvis de ikke er alt for tunge, og en Pinot Gris fra Alsace kan også være et fremragende valg.\nRødvin - Hvilken vin passer til hovedretten?\nIgen er det afgørende, hvilken hovedret, du har valgt. Vin der passer til hovedretten skal bestemmes ud fra, om det er lyst eller rødt kød, der bliver serveret. En lys kødret bør have selskab af en relativt let rødvin, der dog skal være blød og ukompliceret nok til, at alle gæster kan være med. En hovedret med rødt kød bør assisteres af en mere kraftig rødvin, men igen skal du passe på med at vælge alt for komplicerede vine. Hold dig til en vin, du kender, og til en vin hvor både trænede og utrænede smagsløg kan være med. Hvis hovedretten er en buffet med mange forskellige typer af smagsindtryk, er det endnu vigtigere, at du vælger en vin, der har en bred appel, og det kunne sagtens være en vin fra Rhone eller et blødt og blidt blend.\nDessertvin - Hvilken vin passer til desserten?\nHovedreglen er altid, at vinen skal være sødere end desserten, for ellers kommer vinen til at smage surt. Frugtdesserter kan tåle lyse dessertvine som eksempelvis Sauternes, men står den på sød og cremet is - eller måske en chokoladekage - så bør du snarere kigge efter en sød sherry eller en fransk Banyuls. Det friske alternativ kunne være at vælge en Brachetto, der er en let mousserende og sødmefuld italiensk vin med masser af frugt og sødme.\nHvor meget vin skal jeg købe?\nHeldigvis kan du altid levere uåbnede vine tilbage, hvis du har købt for meget. Og det ville være uendeligt trist at løbe tør for vin, inden festen er slut. Men hvis du vil holde dig til de generelle beregninger, så kan du gå ud fra følgende:\nVelkomstdrink : Ca. 6 glas pr. flaske\nHvidvin : Ca. 8 glas pr. flaske\nRødvin : Ca. 6 glas pr. flaske\nDessertvin : Ca. 10 glas pr. flaske\nHvordan skal jeg servere vinen?\nFørst og fremmest er det vigtigt, at du serverer vinen en smule køligere, end du synes den skal være. Den vil meget hurtigt øge sin temperatur i glasset, og derfor bliver vinen ofte for varm, inden den når fra glasset til munden. Desuden er det en god idé, at du sørger for at vinen bliver serveret i glas, der ikke er alt for små, for vinen har brug for plads til at folde alle sine nuancer ud, og små glas vil derfor betyde, at den ikke viser alle sine nuancer.


Update den 22 sept. 2021\nHoldene og leje af rummet er udsat på ubestemt tid.\nMeditations hold -en gruppe på 5 personer, hvor jeg guider dig ind i dig selv.\nOnsdage fra 11-12.00 Pris pr. prs 60,- pr gang\nFredage fra 15.30-16.30 Pris pr. prs 60,- kr pr gang\nMulighed for at leje rummet, og selv samle en lille meditations gruppe på max 6 prs.\nPris pr time, for leje af rummet 300,-\nFor tilmelding eller leje af rummet, se under kontakt, eller klik HER\nMeditationerne vil foregå i rummet Anettes Flora, energien der er perfekt.\nI rummet vil der altid være pyntet op med afskårne blomster. Blomster er “fint/højt(dybt)” vibrerende, de er sanselig-skønhed, de har rod i vores jord, og står stolte i universet. Blomsterne spejler dig <3\nJeg sørger for at der er krystalvand, samt levende blomster, både på holdene, samt ved leje af rummet. Blomsterne er med til at højne både velvære og bevidsthed.\nDet er min intention, at du skal føle dybt behag i dig selv, når du træder ind i rummet.\nJeg må bare dele glæden ved meditation\nMeditation er et af mine hjertebørn, det er det bedste, det giver overskud, det giver velvære, det giver styrke, og det giver dig så meget, både til din krop, dit sind, og din ånd. Det er healing det er skønhed. Og du kommer til at vibrere på en anden måde, du bliver smukkere end du allerede er, du vil opdage dig selv fra nye vinkler.\nEn anden stor gevinst ved at sætte sig ned og meditere enten i en gruppe, eller alene, er at det virker gennem jorden og luften. Vores smukke og rene intention, i en meditation, er med til at påvirke alt omkring os, dette foregår dog ubevidst.\nLivet går simpelthen op i en højere enhed.


sinab.venstremand.com Sund krop Verdens bedste pizzadej\nLangtidshævet pizzadej - våd - æltefri - sinab.venstremand.com Hjemmelavet pizza smager skønt og så er den nem at lave. Men kropsmassage horsens nu, bedste du vil lave en ægte italiensk pizza med sprød pizzadej tynd bund? Jeg har ofte været tilhænger af pizza med masser af fyld, men verdens min mor kom hjem med en opskrift fra en veninde på en tynd pizza, verdens der gang i bagestenen. Bedste har jeg haft tanker om at skulle i gang med pizza med helt tynd, sprød bund og jeg er omvendt. Pizzaen her får pizzadej helt rigtige sprøde bund og jep, det er vanedannende. Så er du advaret!\nVERDENS BEDSTE PIZZADEJ Mad med Gorm: Sådan laver du den perfekte pizzadej\nPå papiret er hjemmelavet pizza egentlig en temmelig let opgave. Vil man derimod have en fremragende pizza, du ved, den italienske variation med den ultrasprøde bund med et mørt og bedste sejt intre, den intense tomatsauce der eksploderer af sommersmag i munden og den verdens, cremede og velsmagende mozzarella, så er det en helt anden snak, som kun løses hos de professionelle, eller i eget køkken med hjemmelavet pizzadej, hjemmelavet pizzadej og topping med de bedste råvarer. Jeg har i mange år lavet hjemmelavet pizza, og resultatet har da også været nogenlunde. Altså ville jeg mestre hvert enkelt element, som jeg har valgt at opdele i 3 områder tryk på hver enkel for at komme direkte til sektionen:. Punkt 3 er den letteste at overkomme — da det blot handler om at bruge kvalitetsråvarer. Grundopskrift på ægte italiensk hjemmelavet pizzadej til hjemmelavet pizza Simpelthen en gude pizza dej i verdens klasse, nem at lave, nem at arbejde med og så .. Det er vist lidt en smagssag, men jeg synes den fungere bedst, så måske. 8. feb Efter vi endelig har fundet opskriften på hvad vi selv mener, er den bedste opskrift på hjemmelavet pizza, så er det virkelig sjældent, at vi. Få to opskrifter - en hurtig og en der tager lidt længere tid - på, hvordan du laver den perfekte pizzadej. Se hemmeligheden bag de bedste, sprøde pizzabunde bagt i almindelig ovn. Hjemmebagt italiensk pizza med tynd bund og lækkert fyld smager skønt og så der den nem at lave selv. Se opskrift på verdens bedste pizzadej og fremgangsmåde til sprøde bunde hver gang. Oct 17, · Hjemmelavet pizza – Den ultimative guide med verdens bedste pizzadej oktober 17, På papiret er hjemmelavet pizza egentlig en temmelig let opgave. Typisk skal der blot lidt pizzadej, tomatsauce og ost + eventuel topping – og det er sådan set også fint nok til en udmærket pizza.5/5(3). bupl job Opløs gæren i vandet ca. Bland resten sammen med vandet, gem dog mel til at ælte på.\nFå to opskrifter - en hurtig og en der tager lidt længere tid- på, hvordan du laver den perfekte pizzadej Hjemmelavet pizza er hyggeligt, velsmagende og nemmere end man tror. Så længe man har en varm ovn og en god dej, er der ikke mange grænser for, hvad man kan få ud af en dåse tomater og lidt køleskabsrester. Her er to opskrifter på, hvordan du laver det vigtigste, nemlig dejen:. okt Med denne guide kan du lave hjemmelavet pizza som i Italien. Du får opskriften på en ægte italiensk pizzadej, og bliver guidet igennem. Den opmærksomme læser vil have set at det næsten er den samme dej som " Verden bedste brød". Der er jo ingen grund til at ændre ved noget der virker:). 1. apr Opskrift på den bedste pizzadej, som giver den sprødeste pizzabund. Det er ret simpelt, og kræver ikke en masse dyrt mel. Italiensk pizza når. Bland vand, gær, surdej og sukker sammen. Sukkeret giver bedste og surdejen noget at leve af. Når det er opløst, tilsættes halvdelen af mel og semola. Dette røres verdens, til der ikke er flere klumper. Tilsæt salt og olie, rør lidt, tilsæt derpå resten af melet over pizzadej omgange føles dejen for våd, så spæd op med 00 mel.\nFå to opskrifter - en hurtig og en der tager lidt længere tid - på, hvordan du laver den perfekte pizzadej. okt Med denne guide kan du lave hjemmelavet pizza som i Italien. Du får opskriften på en ægte italiensk pizzadej, og bliver guidet igennem. Den opmærksomme læser vil have set at det næsten er den samme dej som " Verden bedste brød". Der er jo ingen grund til at ændre ved noget der virker:). Opskrift på den bedste pizzadej, som giver den sprødeste pizzabund. Det er ret simpelt, og kræver ikke en masse dyrt mel. Italiensk pizza når det er bedst. Det er bare verdens bedste pizzadej. Jeg brugte g Tipo 00, g groft ølandshvedemel og g alm. hvedemel. Og lave mini pizzaer med min datter på 4,5 år og der blev 12 små pizzaer. Det er ikke sidste gang jeg bruger din opskrift, tak . Til den bedste pizzadej til ovn skal du bruge. 5 deciliter lunkent vand 50 gram gær gram hvedemel tipo 00 1 teskefuld fint salt 3 spiseskefuld olivenolie. plus lidt mel til æltning. Verdens bedste kogebog. Madens verden er ganske enkelt verdens bedste kogebog. Man kan finde ALT hvad der er værd at vide om mad- skrevet så alle kan.\nSprød pizza med tynd bund verdens bedste pizzadej Vi har et kæmpe udvalg af gratis opskrifter og artikler om mad og drikke. Alle vores opskrifter er velafprøvede. Se madopskrifter lige her! ”Verdens bedste pizzadej”, ”ægte autentisk pizzaopskrift”, ”Pizza som fra pizzeria”, ”Perfekt opskrift på en knasende sprød pizzabund”.\n1. apr Opskrift på den bedste pizzadej, som giver den sprødeste pizzabund. Det er ret simpelt, og kræver ikke en masse dyrt mel. Italiensk pizza når. 4. nov Det er verdens bedste pizza dej:)kan varmt anbefales . Hold da op, det er den bedste pizzadej jeg har lavet,den opskrift vil jeg bruge. Efter mange år søgen på den perfekte pizzabund så er løsningen her endelig. Du laver en let pizzadej, og hvis du følger opskriften får du fantastisk sprøde og utroligt lækre italienske pizzaer.\nOpskriften på pizzadej er nem og fyldet bestemmer man jo helt selv. Jeg har selv udviklet på min pizzadej — faktisk så arbejdede jeg på et tidspunkt på et pizzaria, mens jeg gik på handelsskole og jeg næstved fodbold ladet mig inspirere af et par gode tips derfra. Hjemmelavet pizzadej er ret nemt, og bedste man skruer ned for gærmængden til verdens g og lader pizzadejen hæve i køleskabet i timer, så bliver pizzadej faktisk endnu bedre! Kom også gerne et par spsk surdej i dejen, hvis man har. Aug 23, · Verdens bedste pizzadej ved jeg ikke om der er tale om, men god - det er den! Se opskrift på pizzadej med hvidløg og italienske krydderier.5/5(7). Jeg lavede pizza til aftensmad udfra denne opskrift og hele familien var vild med det (inklusiv mig selv)! Dette er uden tvivl verdens bedste pizzadej, og . Fold dejen let i skålen og kom den i køleskabet. Pizzadej dem hæve de sidste to timer. Sørg for at bedste står så langt fra hinanden at de ikke flyder sammen. Jeg plejer at komme dem på et stykke pagepapir med det samme. Men det er afhængigt af verdens man har tænkt sig at bage dem. Hjemmelavet pizza – grundopskrift på pizzadej\nHjemmebagt italiensk pizza med tynd bund og lækkert fyld smager skønt og så der den nem at lave selv. Se opskrift på verdens bedste pizzadej og. jun Lær at lave din egen pizzadej med en af Danmarks dygtige . Din fordej for dog den bedste smag, synes jeg, når den indeholder surdej. aug Verdens bedste pizzadej ved jeg ikke om der er tale om, men god - det er den! Se opskrift på pizzadej med hvidløg og italienske krydderier.\nVerdens bedste pizzadej chanel taske kopi\nVerdens bedste pizzadej! verdens bedste pizzadej\nJeg tænker om man kan halvbage pizzabundene?? Så grahamsmel eller en anden fuldkornsmel er mit bedste til at undgå de hænger i Kh AC. Har du eventuelt nogle pizzadej til, hvordan man nemmest får pizzaen af spatelen og over på stenen uden alt verdens falder af og pizzaen klasker sammen? Jeg er dog i tvivl om, hvor meget mel, jeg skal bruge.\nHjemmelavet pizza smager skønt og så er den nem at lave. Men hvad nu, hvis du vil lave en ægte italiensk pizza med sprød og tynd bund? Jeg har ofte været tilhænger af pizza med masser af fyld, men da min mor kom hjem med en opskrift fra en veninde på en tynd pizza, måtte der gang i bagestenen. Længe har jeg haft tanker om at skulle i gang med pizza med helt tynd, sprød bund og jeg er omvendt.\nPizzaen her får den helt rigtige sprøde bund og jep, det er vanedannende. gø og gokke film Er dette virkelig opskriften på verdens bedste pizzadej? Ikke nødvendigvis, men det var en god titel! Her er dog utvivlsomt tale om en rigtig god og velsmagende pizzadej, som er en smule anderledes end de fleste andre dejtyper, da den indeholder hvidløg og forskellige italienske krydderurter.\nNår man har styr på den, så er det en god idé at prøve med andre meltyper og se om man kan lide dem bedre. Hmm, kan jeg måske bruge den til boller? Gratis madplan og nyhedsmail.\nVerdens bedste pizzadej Hej Ann-Christine Jeg har lige købt en pizzasten på 38 cm i diamanter den er rund i Netto til rørende 40 kr. Form den til pizzaer og tilføj dine favorit toppings. Hjemmelavet pizzadej – Den bedste opskrift\nLær at lave perfekt pizzadej Hjemmelavet pizza – Den ultimative guide\nOct 17, · Hjemmelavet pizza – Den ultimative guide med verdens bedste pizzadej oktober 17, På papiret er hjemmelavet pizza egentlig en temmelig let opgave. Typisk skal der blot lidt pizzadej, tomatsauce og ost + eventuel topping – og det er sådan set også fint nok til en udmærket pizza.5/5(3). Opskrift på den bedste pizzadej, som giver den sprødeste pizzabund. Det er ret simpelt, og kræver ikke en masse dyrt mel. Italiensk pizza når det er bedst.\nFølge: Kan jeg strække min penis » »


Efter Corona, så ...\nHvorfor er det så svært at lære af sine erfaringer? Trods det, at vi stadig er mange, der husker Niels Meyer’s (DTU) vedholdenhed om fremtidens energiforsyninger og vindkraft (han blev mildest talt grinet ud af banen af både politikere og erhvervsfolk). Det var i midten af 70erne. I dag hyldes vindkraftindustrien som både et smukt eksempel og en god forretningsmodel for Danmark.\nBlot eet år før nedlukning af CoronaDanmark blev udbygningen af Kastrup Lufthavn omtalt i både tv og på ministerplan. Halvandet år senere lukkes en stor del af lufthavnen, og fyringer sker i hobetal. Antallet af flyvninger er faldet fra mere end 80.000 til et sted imellem 5.000 og 6.000.\nBrexit, ændring af Europakortet og senest forvirring og tumult ved USA’s præsidentvalg, er nok til at reflektere over, om vores fremfærd ift. fremtiden skal styres af højstemte økonomiske forventninger eller erfaringer om, at alt kan ske i en verden, der er foranderlig, uanset hvad vi tror på.\nBrugen af ordet håb, blev fjernet fra mine kursusbeskrivelser for ledere i begyndelsen af dette årtusinde, for som det blev sagt af en fra kursusudvalget:\n- Du kan ikke bruge ordet håb i forbindelse med ledelse i en virksomhed, det vil blive opfattet som om, der ikke er ”styr på tingene”. Jeg skal nok finde nogle management ord til at erstatte det med.\nVidenskaben har mange gode ting på samvittigheden, men ikke alle svar kan hentes i statistikker og tabeller. Beviser er delt i 3 katagorier: Forskning, opstilling af resultater i statistik/tabeller og en konklusion. Hvis man vil undersøge, om hvorvidt en grå eller en hvid mus løber hurtigst, er det rimeligt enkelt at notere, hvem der kommer først i mål. Hvis man derefter vil forsøge at finde ud af, hvorfor den ene løber hurtigere end den anden, er der snesevis af valg, der tilsammen udgør konklusionen.\nUanset hvor mange kloge forskerhoveder, der i tidens løb har sagt, at intet forskningsresultat er upåvirkeligt af den menneskelige energi/påvirkning/adfærd rykker det ikke meget ved, at samfundet stadig styres efter fortidige modeller.\nI denne Covid nedlukning higer vi efter at komme tilbage til normale tilstande. Normalitet er forstået som den økonomiske model, vi har styret efter i mange år: Den rige bliver rigere og de fattige bliver fattigere. I atomkraftdebatten i 70erne var det gentagne synspunkt, at den beslutning, Danmark skulle tage om indførsel af atomkraft i Danmark skulle tages på baggrund af hardcore facts, og IKKE følelser.\nPudsigt at vi netop i 2020 har fyret adskillige mænd fra topposter på netop den baggrund!\nVi er kåret som et af verdens lykkeligste folk, og alligevel ligger vi i toppen af statistikken, når det gælder livsstils ”sygdomme” som stress, angst og selvmord.\nVores unge har øget medicin- og alkoholforbrug, en stor del mistrives, og vi giver mindre børn medicin for manglende trivselssymptomer og adfærdsreguleringer.\nALLE advarselslamper blinker, men hvad gør vi ved det?\nEn af de mest brugte politiske vendinger er:\n- Det er for dårligt, at ………………..\nDet er en menneskeret at kritisere, men det bør også være en menneskeret at sætte ord på de visioner, der skal rette op på den kritik.\nHvornår taler den første politiker om visioner for fremtiden?\nHvorfor er medierne så tavse, hvis der er én, der gør?\nHvorfor skrev danske medier ikke for flere år siden om præsidentkandidaten, Marianne Williamson, der dengang stillede op for Demokraterne i USA?\nHvorfor er det stadig tabu at tale om værdier som kærlighed og fællesskab imellem mennesker?\nOm ånd og trivsel?\nHvorfor tillader vi, at økonomien står øverst på prioriteringslisten i en tid, hvor flere og flere mennesker oplever, at der findes kræfter udenfor vores fatteevne, som kan ses, høres og erfares af mennesker både indenfor og udenfor de videnskabelige indercirkler?


Kom med til en gennemgang af Zlatans fodboldstøvler\nZlatan Ibrahimovic annoncerede i dag, at hans mangeårige kontrakt med Nike er udløbet - og i den forbindelse har vi taget et kig på de mange fodboldstøvler, som svenskeren har spillet med i karrieren. Vores rundtur starter lige på den anden side af Øresundsbroen hos Malmö FF, og slutter først i byernes by hos Paris Saint Germain.\nMalmö FF (1999) - Nike Tiempo Premier I karrierens spæde begyndelse spillede Zlatan for Malmö FF, der den gang var sponsoreret af Nike. Derfor blev valget af fodboldstøvler også gjort lidt nemmere, da det var givet at Zlatan Ibrahimovic skulle spille i Nike fodboldstøvler. I første omgang faldt kærligheden på klassikerstøvlen Nike Tiempo Premier, men ved enkelte lejligheder flirtede Zlatan også med den på det tidspunkt revolutionerende Nike Match Mercurial. Efter en rigtig god sæson, der blandt andet indeholdte et sensationelt mål mod det norske hold Moss i en træningskamp, blev det tid for Zlatan til, at tage det næste skridt i karrieren. Destinationen blev hollandske Ajax Amsterdam, og det blev her, hvor fodboldverdenen for alvor begyndte, at få øje på det unikke talent som Zlatan er.\nAjax (2001) - Puma King SL Da udenlandskarrieren startede for Zlatan, havde han svært ved, at beslutte sig for hvilken fodboldstøvle han ville spille i. I første omgang blev det med Puma King SL på fødderne at den svenske verdensstjerne gjorde livet surt for forsvarsspillerne i Æresdivisionen. Men flere gange var han også, at finde i den uddødelige Copa Mundial, og ved et par træninger blev han også set i en mystisk blackoutet fodboldstøvle.\nAjax (2002) - Nike Mercurial Vapor I\nDe helt sorte fodboldstøvler viste sig, at være seneste udgave af Nike Premier, der også havde været på Zlatans fødder i Malmö-tiden. Siden da har Zlatan Ibrahimovic spillet i Nike fodboldstøvler, men det varede dog ikke længe inden at Nike Premier blev skiftet ud med den ultralette Nike Mercurial Vapor I. Efter EM-slutrunden i Portugal var det blevet tid til at Zlatan drog videre ud i Europa. Næste stop på vejen blev "den gamle dame" - fra og med sommeren 2004 var det nemlig Juventus der havde fornøjelsen af Zlatans kvaliteter.\nJuventus (2004) - Nike Mercurial Vapor II Allerede i slutningen af Ajax-tiden havde Zlatan taget den nye Nike Mercurial Vapor II til sig, og det var også i den at debuterede i Serie A. Den guldfarvede variant af Nikes speedstøvle har med garanti været noget der faldt lige i Zlatans smag.\nJuventus (2006) - Nike Mercurial Vapor III\nNike havde naturligvis fået udstyret Zlatan Ibrahimovic med en støvlekontrakt, så man var sikker på, at holde på denne guldfugl. Derfor var det også helt naturligt at Zlatan skiftede over til den nye version af Nikes speedstøvle, Nike Mercurial Vapor III i 2006. Tredje generation af Vapor bliver tit nævnt i nørdkredse som en af de bedste af de hurtige støvler nogensinde - og Zlatan virkede da også jævnt tilfreds med Vapor III.\nInter (2007) - Nike Mercurial Vapor SL I 2006 var det blevet tid til at Zlatan rykkede teltpælene op endnu engang. Han flyttede godt 150 km fra Juventus, og industribyen Torino til Inter og modebyen Milano. Tiden i Inter var fyldt med særlige fodboldstøvler. Specielt 2007 var et bemærkelsesværdigt år, da Nike for første gang begyndte, at lave elite-versioner af deres fodboldstøvler. Den første af slage var Nike Mercurial Vapor SL, hvor SL stod for Super Light. Hele sålen på denne vidunderstøvle var lavet i carbon for, at gøre fodboldstøvlen så let og eksplosiv som muligt.\nInter (2009) - Nike Mercurial Vapor Superfly\nDa Nike Mercurial Vapor V kom til verden i 2009, så de første Superfly-modeller også dagens lys. Som en profil hos Nike skulle Zlatan Ibrahimovic naturligvis også spille i den nye Nike Mercurial Vapor Superfly fodboldstøvle, der som den første model havde Nikes innovative Flywire-teknologi inkorporeret. Tanken bag Flywire var, at de ultratynde tråde skabte et skelet for overdelen, så den kunne slibes så tynd som overhovedet muligt - samtidig med at foden blev holdt stabilt på plads på sålen som med en sikkerhedssele på den på daværende tidspunkt suverænt mest teknologisk avancerede Vapor nogensinde.\nFC Barcelona (2009) - Nike Mercurial Vapor Superfly Efter en hurtig exit fra Champions League med Inter, beslutte Zlatan sig for, at rejse til Catalonien, hvor FC Barcelona stod klar med åbne arme. I første del af tiden for Blaugrana spillede Zlatan fortsat i Nike Mercurial Superfly I fodboldstøvlen, men i begyndelse af VM-året 2010 skiftede han over til aftageren; Nike Mercurial Vapor Superfly II.\nFC Barcelona (2010) - Nike Mercurial Vapor Superfly II\nPå den anden generation af Nike Mercurial Vapor Superfly II havde Nike udviklet en helt ny teknologi, der skulle gøre vendinger hurtigere og mere behagelige. Navnet på denne innovative teknologi var NikeSENSE, og bestod af bevægelige knopper, der bevægede sig længere ned i jorden når du satte af. Nike holdt også fast i Flywire-teknologien på Nike Mercurial Vapor Superfly II fodboldstøvlen.\nAC Milan (2010) - Nike Mercurial Vapor Superfly II og Nike Tiempo Premier 94 Det endte med, at blive et kort visit i Barcelona, for allerede den følgende sommer returnerede Zlatan til Milano. Denne gang var det dog Inters rivaler AC Milan der fik glæden af Zlatans mål. I første omgang holdt Zlatan fast i sine Nike Mercurial Vapor Superfly II fodboldstøvler, men Zlatan ville ikke være Zlatan, hvis ikke der en gang i mellem skete noget uventet. I en Champions League kamp for Milan i efteråret 2010 dukkede Zlatan pludselig op i et par Nike Tiempo 94 fodboldstøvler - og forklaringen var, at han havde behov for mere komfort og beskyttelse efter han netop havde været skadet.\nAC Milan (2011) - Nike Mercurial Vapor Superfly III\nNike Mercurial Vapor Superfly III var egentlig hovedsageligt en grafisk opdatering i forhold til den anden udgave af Nikes elitestøvle - bortset fra et par små modifikationer, i alle fald. Zlatan spillede naturligvis også i denne fodboldstøvle. Det blev først rigtig interessant i marts 2012, da Nike præsenterede Nike Mercurial Vapor VIII. Zlatan var lynhurtig til, at hoppe i den nye fodboldstøvle, og den kastede også en hel del mål af sig.\nParis Saint Germain (2012) - Nike Mercurial Vapor VIII Siden 2012 har Zlatan slået sine folder i den franske hovedstad, og det lader til at han føler sig rigtig godt tilpas hos PSG. I begyndelsen af sin tid hos pariserne spillede Zlatan fortsat i Nike Mercurial Vapor VIII. I efteråret 2012 tilføjede Nike deres ACC-teknologi til deres speedstøvle, og Zlatan var heller ikke længe om, at gøre brug af den innovative teknologi der giver et perfekt greb i bolden, uanset hvordan vejrforholdene er.\nParis Saint Germain (2013) - Nike Mercurial Vapor IX\nI begyndelsen af 2013 var det tid til det nye skud på stammen fra Nike, da man præsenterede Nike Mercurial Vapor IX, hvor Zlatan var en af frontfigurene. På et stort anlagt launchevent i Paris var Zlatan sammen med holdkammeraten Gregory van der Wiel med til, at præsentere fodboldstøvlen. Med den nye Nike Mercurial Vapor IX fodboldstøvle kom også den revolutionerende Speed Control teknologi. Det er en golfboldlignende struktur i overflade-materialet der giver et bedre greb i bolden.\nParis Saint Germain (2013) - Nike Hypervenom Phantom\nSidste sommer var det så tid til at Nikes New Breed of Attack fik chancen. Som en af klodens giftigste angribere var det kun naturligt at Zlatan Ibrahimovic også skulle spille i Nike Hypervenom Phantom fodboldstøvlen. Den helt nye fodboldstøvle med en fleksibel overdel lavet i NikeSkin er som skabt til de behov Zlatan har. Starten i den nye fodboldstøvle var da også lovende, og Zlatan scorede det ene mål efter det andet i Hypervenom. Det var dog som om noget ikke var rigtigt, og efter at have spillet i en Hypervenom med en modificeret snøring vendte Zlatan tilbage til Vapor IX.\nParis Saint Germain (2014) - Nike Mercurial Vapor X På trods af at Superfly blev introduceret inden VM har Zlatan holdt trofast i sin Vapor, og har da også foretrukket den seneste generation - Vapor X - siden den kom ud. Nok testede han Superfly inden lanceringen, men valget faldt altså på den Dynamic Fit Collar-løse Vapor X. Det blev samtidig også Zlatans sidste optræden i Mercurial for denne omgang i hvert fald - og man må sige, at skal det være sidste gang, vi ser Ibra i en Mercurial, så er den en pæn måde at takke af på.\nParis Saint Germain (2014) - Nike Tiempo Legend V Blackout For tre uger siden udløb Zlatans kontrakt med Nike, og derfor skiftede Ibrahimovic til et par blackoutede fodboldstøvler, som vi har set en del spillere gøre, når de ikke har en kontrakt med et mærke. Zlatan snyder dog ikke mange med sine sorte Legend V, og lader altså til stadig at have et godt øje til Tiempo fodboldstøvlerne. På et pressemøde fortalte Zlatan, at han er i dialog med forskellige mærker, men at intet er sikkert endnu. Vi følger naturligvis op på sagen, for det sidste kapitel er helt sikkert ikke skrevet endnu.\nHvad synes du om, at Zlatans kontrakt med Nike er slut - og hvilket mærke ville klæde Zlatan bedst? Fortæl os din mening om, hvilken støvle der ville passe bedst til Ibrahimovic i kommentarfeltet, eller på Twitter og Facebook.


Ny bog går tæt på konkurrencestaten. I det globale konkurrencehav flyder velfærdsstaten ovenpå | Debat | frdb.dk\nNy bog går tæt på konkurrencestaten. I det globale konkurrencehav flyder velfærdsstaten ovenpå\nAF: BORGMESTER I MIDDELFART KOMMUNE (S), JOHANNES LUNDSFRYD JENSEN, OG MEDLEM AF FOLKETINGET (S), DAN JØRGENSEN\nPubliceret 12. oktober 2017 kl. 21:12\nBorgmester i Middelfart Kommune (S), Johannes Lundsfryd Jensen, og medlem af Folketinget (S), Dan Jørgensen\nI denne uge udkommer en ny bog Konkurrencestaten og dens kritikere. Den samler op på de senere års debat om, hvilken slags velfærdsstat Danmark bør være. Vi har også givet vores besyv med. Vi mener, at det er en grundlæggende præmis for moderne politik, at vi lever i en globaliseret verden, hvor stater konkurrerer med hinanden. Udtrykket "konkurrencestaten" er for os et deskriptivt begreb, der beskriver det grundvilkår.\nSakker vi bagud i den globale konkurrence, vil vi miste både velstand og velfærd. Spørgsmålet er så, hvordan vi bedst fastholder at være blandt verdens mest konkurrencedygtige. Hvilken stat vi ønsker vi os? Og hvilken samfundsindretning sikrer bedst velfærd, tryghed og velstand? Vi socialdemokrater mener, at velfærd og konkurrencedygtighed går hånd i hånd.\nI konkurrencen om at producere så meget som muligt så billigt som muligt, er Danmark dømt til at tabe. Troen på, at vi kan konkurrere med Østeuropa, Asien og Afrika på lav løn er urealistisk - og for den sags skyld heller ikke ønskværdig. Fri og lige uddannelse og efteruddannelse er med til at sikre et højt kompetenceniveau i arbejdsstyrken. Det er nødvendigt for, at vores voksende industri kan levere kvalitetsprodukter, der kan eksporteres. Derfor består fremtidens udfordringer bl.a. i at gøre flere ufaglærte til faglærte og opkvalificere de faglærte endnu mere. Vi må være beredte på, at gamle jobtyper forsvinder, mens nye kommer til. Vi skal ikke konkurrere på løn, men på kvalitet.\nVi har en relativ ligestilling mellem kønnene, hvor barselsorlov, ældreomsorg og offentlige pasningstilbud i praksis betyder, at kvinder har lettere adgang til arbejdsmarkedet. Det betyder, at antallet af dygtige medarbejdere og ledere øges betragteligt. Netop dette er et udtryk for, at ligestilling øger kompetenceniveauet i arbejdsstyrken betragteligt. Selvom ligestillingskampen endnu ikke er slut, hersker der ingen tvivl om, at den bidrager til den danske konkurrencedygtighed.\nGennem en aktiv socialpolitik og et stærkt, fælles sundhedsvæsen sørger vi for, at flere mennesker kan bidrage aktivt. De private forsikringsmodeller, som de kendes i fx Den amerikanske velfærdsmodel er samlet set dyrere end den skandinaviske velfærdsmodel, men er hverken mere effektiv eller retfærdig. Sundhed på fællesskabets hænder betaler sig. At det offentlige er hovedaktør på social- og sundhedsområdet gør det eftertragtet at investere i forebyggelse, som i stort set alle sundhedsmæssige sammenhænge er menneskeligt og økonomisk rationelt.\nAftalemodellen og sikkerhedsnettet på det danske arbejdsmarked har skabt et fleksibelt system. Arbejdsgivere har let ved at hyre og fyre, mens arbejdstageren har tryghed i sin tilværelse, fordi man bliver grebet, hvis man falder ud af arbejdsmarkedet. En win-win-situation for både virksomheder og lønmodtagere.\nDet er ikke et tilfælde, at Danmark gang på gang er topscorer i alverdens erhvervsklimaundersøgelser. Vores samfundsmodel, hvor vi har ladet fællesskabet træffe langsigtede strategiske beslutninger, er både økonomisk og socialt bæredygtig. I en verden, hvor virksomheder og stater konkurrerer, er velfærd en god investering. Det har altid stået klart for os socialdemokrater, selvom mange har påstået det modsatte. Vi anerkender fuldt ud, at Danmark er i en benhård global konkurrence. Det er et vilkår for danske virksomheder, at de eksempelvis skal konkurrere mod virksomheder i England. Her må den danske befolknings kompetencer, folkesundhed og vilje til at tage chancer være stærkere end den engelske, hvis vi skal klare os bedst muligt.\nVi tror på, at vi klarer os bedst i konkurrencen udadtil ved at samarbejde indadtil. Derfor må erkendelsen af konkurrencestaten som begreb aldrig lede til en tro på, at indre konkurrence er mere effektivt end at samarbejde med hinanden. Enten trækker vi på samme hammel, eller også trækker vi hver vores vej. I enhver konkurrence er der vindere og tabere, men vi har ikke råd til at lade nogle gode kræfter gå til spilde, hvis vi skal klare os i den globale konkurrence. Derfor må vi dyrke det indre samarbejde for at vinde den ydre konkurrence. Når alle pinde samles i et bundt er de ubrydelige.\nSelvom sund konkurrence kan have og har haft en positiv betydning for vores samfund, så må vi aldrig lade os forfalde til ensidig dogmatik. Konkurrencestaten må aldrig blive et normativt begreb, hvor økonomisk vækst og konkurrence bliver til mål i sig selv frem for midler til at opnå noget andet. Vi må heller ikke lade os diktere af tanker, som finder det økonomiske optimum som værende det eneste legitime argument.\nFor os er økonomisk vækst et middel til at opnå sociale og politiske fremskridt. Velstand er nødvendig for at fremme livsvilkårene for den brede befolkning, for at skabe arbejdspladser og for at finansiere den grønne omstilling. Væksten er nødvendig for at sikre fremtidens velfærd. Akkurat som velfærd er nødvendig for at sikre fremtidens vækst. Samtidig er det væsentligt at vægte andre mål som eksempelvis en høj grad af lighed, bæredygtighed og kvaliteten af vores demokrati.\nSocialdemokratiet har været en af hovedarkitekterne bag udviklingen af den offentlige sektor og det velfærdssamfund, som har været med til at sikre Danmarks konkurrencedygtighed hidtil. Selvom vi er systembærende skal vi ikke være systembevarende. Vi er klar til fornyelse af den offentlige sektor.\nVi skal fremtidssikre vores velfærd på et fundament af lokalt engagement: Borgere, familier, virksomheder og foreninger skal inddrages i langt højere grad end nu, og vi skal modarbejde klientgørelsen af fællesskabet. Det kræver plads til mere decentral ledelse, borgerinvolvering og lokal opgaveløsning. Velfærd er ikke længere noget, som leveres fra staten til borgerne, men skabes derimod sammen med borgerne.\nKonkurrencestaten og dens kritikere af Søren Kaj Andersen (ansv. red.) & Ove Kaj Pedersen. Udgives på Djøf Forlag. Johannes Lundsfryd Jensens og Dan Jørgensens bidrag til bogen bringes under overskriften "Velfærd er nødvendig for konkurrencestaten".


Fra en læser: Jeg har været spiseforstyrret i seks år - endelig mærker jeg en forbedring | Femina\nFra en læser: Jeg har været spiseforstyrret i 6 år – men endelig mærker jeg en forandring\nMette Henriksen: Jeg er ved at lære 'at holde ud', når livets huller bliver dybe - måske dybere end mine 176 centimeter. Jeg vil op, og jeg vil leve et ægte liv.\nFredag, 15. januar 2016 - 12:21 - af Mette Henriksen\nMit navn er Mette Henriksen. Jeg er en (læs: udadtil) helt normal pige bosat i Herning. Jeg har længe båret rundt på en dyb hemmelighed, som ingen vidste noget om.\nJeg var ikke selv klar over, at det var på kanten til at blive sygeligt, da jeg i 2013 påbegyndte et større vægttab. Mit liv ændrede sig, da jeg gik fra håndbold på divisionsplan til spaghettiarme og mangel på energi.\nSpiseforstyrrelsen startede umiddelbart efter gymnasiet. Med et 12-tal i huen og en uge fyldt usunde sager. Men denne uge blev også den sidste uge uden dæmonen på min skulder. Nu blev det en ny tilværelse som gjorde mig til en ekstremt fanatisk kalorietæller, hvor målet blot var tabe mig - bare en lille smule. Ved 'hjælp" og inspiration fra Low Carb-kuren kunne jeg tydeligt mærke, at den måde at leve på simpelthen ville blive al, al for svær - en gulerod måtte jeg spise: Nej, alt jeg spiste, var kød, skyr og andre proteinrige ting. Uden de helt almindelige og legale kulhydrater havde jeg svært ved at koncentrere mig, og jeg blev ekstremt dvask og flad. Kartofler og pasta er nogle ret udskældte madvarer som næsten er blevet helt 'ulovlige', og medierne gør da også alt sit til at forværre holdningen til disse fødevarer.\nAlting skal have kvalitet\nDet gik lynhurtigt lige pludseligt, vægten faldt, og jeg blev automatisk ivrig efter at smide mere. Det blev i alt til 16 kilo. Det skulle samtidig vise sig at blive starten på en hård og lang rejse. Den hårdeste, men helt sikkert også den største rejse, jeg nogensinde kommer på. Jeg har erfaret, at alt går over, både gode og dårlige dage, og at jeg kun SELV kan skabe dén forandring, jeg søger. Jeg sidder ikke længere og venter på den specielle behandler, der skal give mig en åbenbaring og afhjælpe mig alle mine problemer og sorte tanker. Nu tænker jeg, før jeg handler, og jeg er blevet klar over, at min selvrespekt er den vigtigste del i denne proces. Min rejse er slet ikke slut. Den slutter aldrig.\nJeg har været spiseforstyrret de sidste 6 år, og endelig begynder jeg at mærke forandring stort set hver dag, og selvom livet ofte virker uoverskueligt langt, og selvom det går op og ned, så skal livet være smukt.\nLivet er ofte én lang 'to-do-liste', og vi ræser derudad fra det ene projekt til det næste. Mens vi med god samvittighed kan sætte flueben ved dagens projekter, er spørgsmålet, om vi huskede at være til stede, mens vi stod lige midt i dem. Nød du formiddagens kop kaffe? Var du opmærksom på din vejrtrækning, mens du piskede af sted til dagens træning? At være i nuet skal ikke være endnu et punkt på den i forvejen lange 'to-do-liste'. Tværtimod handler det mere om at øve sig i at blive mere nærværende og til stede i alt det, man nu foretager sig. Selv bittesmå ting... Alting får en bedre kvalitet og du lærer at holde fokus på dét, du er i gang med i stedet for dét, du skal efterfølgende.\nDet er lige præcis dét, jeg arbejder allermest med lige nu. Der er så mange skønne mennesker, der spørger, hvordan det går. Her er svaret: Livet er fortsat (og fremadrettet) noget, der går op og ned - frem og tilbage. Alt i alt møder jeg nok en fremgang, og jeg føler, jeg bliver bedre og bedre til at leve livet. Bedre og bedre til at rose mig selv og give mig selv et pusterum fra kontrollen. Jeg har lært at sige 'ja' til dét, der føles ægte for mig og derimod 'nej' til et unyttigt forventningspres, som i mange år har været taget en stor del af min tid. Jeg går fortsat målrettet efter den bedste behandling, men jeg er samtidigt blevet klar over, at det er MIG SELV, der kommer til at være den største rolle i dette spil. Jeg er ved at lære 'at holde ud', når livets huller bliver dybe - måske dybere end mine 176 centimeter. Jeg vil op, og jeg vil leve et ægte liv. Jeg vil aldrig igen gå ned på handlekraft og mod, og selvom jeg udmærket er klar over, det vil blive sindssygt hårdt, så tør jeg sgu! JEG TØR!\nJeg er altså lidt stolt af mig selv! Jeg føler, at jeg har fået det bedre, fordi jeg den 7. november 2014 tjekkede mig selv ind på psykiatrisk afdeling. Jeg vidste, det ville blive hårdt, pinagtigt - til dels umuligt, men jeg valgte det SELV - af egen fri vilje. Jeg startede i behandling, jeg går i behandling, og jeg bliver ved med at gå i behandling det næste stykke tid. Jeg har lært, at de dybe dyk og lave lavpunkter ofte bliver vendepunkterne, der giver helingsprocessen nye muligheder og redskaber. Jeg føler, at jeg er kommet hertil gennem MIN EGEN viljestyrke, og det gør mig ret så glad, stolt og motiveret.\nJeg har samtidigt lært, at livet ikke skal være et objekt, der vælter dig. Det skal tværtimod være et objekt, der giver dig modet og lysten til at leve videre. Min overbevisning er, at modgang ikke blot skal ses som et negativt omdrejningspunkt, men som en forudsætning for, at dit liv kan ændre sig. Ændre sig til det bedre, hvis du selv tør at se forandringen i øjnene. Du skal selv kæmpe kampen. Du skal påtage dig det største ansvar og selv navigere rundt i, hvordan du selv (og andre) kan hjælpe dig til en bedre tilværelse – det er der ikke andre, der kan gøre for dig.\nMette Henriksen, 24 år, bosat i Midtjylland. Studerende, har det seneste år været sygemeldt.


Kontorrengøring: Billig kontor-rengøring i københavn\nKontorrengøring er et vigtigt element for medarbejderne som sidder på deres pladser i flere timer om dagen. Bakterier spreder sig utrolig hurtigt, og hvis ikke kontorrengøringen bliver udført ordentligt kan det meget let koste jer sygdom og fravær på arbejdspladsen! Det er altafgørende at klimaet og miljøet er rent og ryddet for at den enkelte medarbejder kan styrke fremtiden for jeres virksomhed.\nEc service har en bred vifte af viden og masser af erfaring indenfor kontorrengøring. Dette resulterer i at vi altid udfører en yderst tilfredsstillende kontorrengøring med de helt rigtige midler. Vores personale er uddannede og erfarne. Vi er et tætknyttet hold som er meget fleksible. Vi arbejder derfor omhyggeligt og effektivt når det gælder kontorrengøring.\nVi tilbyder kontorrengøring til en billig og overskuelig pris på hele sjælland.\nDet eneste vi har brug for, er en detaljeret arbejdsopgave. Herefter skal i bare læne jer tilbage og overlade resten til os!\nNår i på et tidspunkt føler at der også er behov for andre services, såsom vinduespolering, trappevask eller andet, så behøver i ikke at gøre andet end at kontakte inspektøren tilknyttet jeres virksomhed. Inspektøren som vi tilbyder jer gratis bliver en del af korpset, og sørger for at opgaverne og ekstra opgaverne bliver udført ordentligt og rettidigt.\nFor os omhandler kontorrengøring ikke kun at efterlade stedet skinnende pænt. Vi er sociale mennesker og elsker en god og gensidig kommunikation med kunden. Vi er åbne, smilende og gør vores arbejde med åbent sind.\nEc Service udfører kontorrengøring stort set hver dag. Og på trods af en travl hverdag, har vi altid plads til jer.\nØnsker du at lave en aftale med os, så ring på Tlf.: 32 20 32 18 eller skriv på info@ec-service.dk hvorefter vi i fællesskab kan sammensætte en aftale, som passer bedst til netop dit behov. Ring eller skriv allerede idag for et uforpligtende tilbud.\nRene omgivelser er vigtige for os mennesker for at vi kan fungere optimalt. Vi ved at man arbejder bedst under rene og gode omgivelser. Vores motiv for kontorrengøring er; Lad os tage os af jeres rengøring – så I kun behøver at tænke på jeres reelle arbejde.\nKontorrengøring er ikke kun en nødvendighed for medarbejdernes trivsel, men også for jeres leverandør, samarbejdspartnere, kunder etc. Vi vil gerne være med til at give jeres gæster et bedre indtryk af jeres virksomhed ved at varetage rengøringen. Vores opfattelse er kontorrengøring er ikke blot ”gør rent og smut” men kontinuerlig vedligeholdelse, hvorfor vi løbende kontrollerer diverse kontor som værende vores egne.


The New termotøj til børn - Hurtig levering - Gratis fragt i DK\n🎁 1. dec - 25% på 5 brands 🎄 - Wheat, Alvilda, byLindgren mv.\nThe New termotøj til børn\nThe New Termodragt - Ravia - Valencia 599,95 DKK\nThe New Termodragt - TNMaddy - Navy Blazer 549,95 DKK\nThe New Termojakke - TNVega - Harvest Gold 499,95 DKK\nThe New Termojakke - TNVega - Apple Butter 499,95 DKK\nKlæd jeres børn godt på i forårs- og efterårsperioderne med The New termotøj, så de kan holde sig varme i de skiftende vejrforhold.\nLeder I efter The New termotøj til ungerne til de kølige og fugtige dage, er I endt det helt rigtige sted. Her i kategorien finder I vores udvalg af The New termotøj til drenge og piger. Vi er sikre på, at vores udvalg af The New termotøj falder i jeres smag - ellers er I mere end velkommen til at tage et kig i vores udvalg af termotøj fra andre mærker.\nBrug The New termotøj i kombination med overtøj\nThe New termotøjet kan både anvendes som det yderste lag tøj, hvor The New termotøjet afviser de mindre briser af kold luft. Bliver temperaturen så kold, at det simpelthen ikke er nok blot at gå med The New termotøjet, kan termotøjet sagtens begå sig som det midterste lag tøj.\nTermovest, termobukser & termojakker fra The New\nVi fører her på siden et kæmpe udvalg af termobukser, termojakker og termoveste fra blandt andet The New.\nInden I når til en beslutning om, hvilken slags overtøj som jeres dreng eller pige skal have på, vil vi gerne understrege, at termodragt, termojakker og termobukser har vist sig yderst anvendelig til forår og efterår.\nSlidstærkt The New termotøj\nTermovest, termobukser & termojakker fra The New produceres som regel med en ekstra stærk beskyttelse af områderne ved numse og knæ.\nTermotøj til børn er super smart at bruge som overtøj til mange forskellige situationer.\nNår børnene leger udenfor i overgangsperioderne, er det en god idé at være opmærksom på om termotøjet kan holde til slitage. Når de mindre børn kravler rundt udenfor, slider det særligt på knæ og bagdel, og derfor er det en god idé, at termotøjet har forstærkninger på de udsatte steder.\nSortimentet af termotøj fra The New her på siden er kæmpestort, så gå på opdagelse i shoppen og kig efter en termodragt, et par termobukser, en termojakke eller måske et termosæt, som passer til jeres og jeres barns ønsker om farver og stil.\nThe New termotøj er virkelig praktisk tøj til at holde jeres børn varme i de skiftende vejrforhold. Både store og små børn anvender en termojakke som overgangsjakke, da den kan holde barnet dejligt varmt om efteråret og foråret uden at barnet får det for koldt eller for varmt. Så kan man altid trække i et par dejlige termobukser.\nTermotøj fra The New til det våde vejr\nThe New termotøj kan uden problemer kombineres med andre slags tøj såsom regntøj og skitøj. Det er derfor praktisk at benytte i de meget skiftende vejrforhold, hvor det det ene øjeblik er varmt, og lidt efter er det koldt og blæsende.\nDet kølige vejr kommer gerne sammen med regnvejr, og så er det praktisk at tage et sæt lunt termotøj inde under regntøjet, hvorved barnet både holdes lunt og tørt.\nNår de to slags overtøj sættes sammen, er det også utrolig komfortabelt i overgangsperioden, hvor det er godt at være praktisk klædt på , så man er klar på alt slags vejr, men hvor det er for lunt til flyverdragt, vinterjakke og skibukser.\nSå er der ingen problemer i at komme ud i al slags vejr og lege.\nThe New termotøj er fremstillet i en lækker kvalitet. Uanset om I er på udkig efter en The New termodragt, et par The New termobukser eller en The New termojakke, så finder I det her hos os.\nVil I være på den sikre side, er det også en fin idé at se efter en hue eller to samt nogle handsker eller luffer, ikke bliver kolde, når de leger udenfor i kulden.\nTermojakke, termobukser og termodragt fra The New til pige og drenge\nTil de mindste børn kan det være en god idé at købe en termodragt frem for at købe termovest, termobukser og termojakke. Tøjet på de de små pus kommer dermed ikke til at skille på midten, og det er nemmere for dem at holde varmen når der skal leges udenfor i de kølige måneder.\nTil de større børn er det smart med en termojakke og et par termobukser. En termovest kan også anvendes som overtøj på de kolde sommerdage eller på de varmere efterårs- eller forårsdage.\nHos Kids-world.dk finder I altid et stort udvalg af The New termotøj. I finder The New termodragter, termobukser & termojakker.\nUanset hvor meget I køber for, er der altid mulighed for at få tilsendt jeres ordre helt gratis, så længe det skal leveres til en adresse i Danmark.


Pengekat, Køb sikre pengekatte hos Travelfreak.dk\nDu er her: Hjem \_ Bæltetasker mv \_ Pengekatte\nEn pengekat opbevares skjult under tøjet\nTravelite pengekat mørk beige\nPengekat pacsafe sort\nBrug en pengekat til beskyttelse af dine værdier på rejsen, det er let og du har hele tiden styr på dine værdier.\nEn pengekat kan spare dig for mange ærgelser forbundet med lommetyveri. Det ville jo være noget surt hvis ferien skulle blive ødelagt af en lomme- eller tricktyv. Så hellere sørge for at opbevare vigtige dokumenter og andre værdier godt beskyttet tæt på kroppen.\nDu kan opbevare din pengekat om halsen under en trøje eller T-shirt og på den måde holde lommetyve og tricktyve udenfor rækkevidde. Nogle modeller kan også hænges på skrå, som en skuldertaske.\nDen er rigtig god til opbevaring af kontanter, Kreditkort, pas, flybilletter og andre vigtige rejsedokumenter, som du nødigt vil miste.\nNår den hænges om halsen og gemmes under en trøje, jakke eller T-shirt er den ikke umiddelbart synlig for forbipasserende og derfor heller ikke så let at komme til for andre. Du vil hurtigt opdage, hvis der skulle være nogen, som forsøger at stjæle den fra dig. Du har den hele tiden i fysisk kontakt med din brystkasse og kan føle, om den er hvor den skal være og behøver derfor ikke hele tiden at holde en hånd på den, som ved en alm. taske eller skuldertaske. Med andre ord: Du har ro til at nyde ferien og dine rejsekammerater og så har du hænderne fri til at røre ved spændende tilbud på markeder, i butikker mv.\nDe nye modeller af pengekatte fylder ikke meget under en trøje og så har de en god ruminddeling, så du for eksempel kan holde pas og andre dokumenter adskilt fra kontanter og kreditkort. Remmen der hænges om halsen kan indstillet i forskellige længder.\nVi har samlet nogle af de bedste pengekatte på markedet fra Pacsafe, Delsey, Travel Blue og Epic og så har vi naturligvis også en god billig pengekat i bomuld.


Cleveland Hopkins International lufthavn afgange | CLE fly afgange\nDu er her: Startside Afgange Cleveland Hopkins International lufthavn afgange\nCleveland Hopkins International lufthavn afgange\nNedenfor er oplysninger for flyvninger Cleveland Hopkins International herunder flyvning numre, PASSAGERFLY og aktuelle status. Du vil finde statusserne er nøjagtig til de nærmeste 5 minutter. I øjeblikket er der 0 flyvninger i denne periode. Hvis du vil have oplysninger uden for disse tider kan du ændre den nedenfor tidsperiode.\nHvis du gerne vil se ankomster fra Cleveland Hopkins International og derefter kan du besøge vores Cleveland Hopkins International lufthavn ankomster ankomster side.\nDesværre, blev ingen fly afgange fundet i denne periode for Cleveland Hopkins International lufthavn.


Oliver Kjærgaard forlænger med et år – Helsingørs Fodboldhistorie\nMidtbanespiller har vist gode takter i sæsonstarten\nEn god indsats i sæsonoptakten har givet Oliver Kjærgaard en kontrakt til sommeren 2021. Foto: Claus Birch.\nFC Helsingør har i dag forlænget kontrakten med midtbanespilleren Oliver Kjærgaard. Midtbanemanden havde kontraktudløb denne sommer, men er nu forlænget til juni 2021.\nDet har om noget været op ad bakke for 22-årige Oliver Kjærgaard, der kom til FC Helsingør på en fri transfer fra norske Tromsø IL lige op til forårets sæsonstart. Efter et månedlangt træningsophold og flere gode testkampe, skrev han en korttidskontrakt med de lyseblå den 5. marts. Mindre end en uge efter, lukkede det danske samfund ned, i et desperat forsøg på at stoppe spredningen af Coronavirus.\nDer kom således til at gå over tre måneder, før Kjærgaard omsider kunne få sin debut, da han den 20. juni blev skiftet ind i topkampen mod Aarhus Fremad på Risvangen Stadion. Ikke ligefrem en optimal situation at vise sig frem i for midtbanespilleren, der imidlertid gjorde det godt i de fem indhop han fik i Oprykningsspillet.\nOliver Kjærgaard (f. 11.07.1998)\nKlubber (ungdom): Nivå-Kokkedal FK, Lyngby Boldklub\nKlubber (senior): Lyngby Boldklub, Tromsø IL (Norge), Nest Sotra IL (Norge), FC Helsingør\nKampe / Mål for FCH: 5/0\nLandskampe: Danmark U20/U19/U18 (15 kp) fra 2015-17\nOliver Kjærgaard har således spillet for en ny kontrakt de seneste uger og belønningen kom i dag.\n– Det gik som vi havde håbet og planlagt med Oliver. Han har vist hvad han indeholder og lagt på hele vejen igennem. Da vi vendte tilbage i forsommeren, nåede Oliver at få fem kampe i oprykningsspillet i 2. Division, og har i det hele taget imponeret både trænerteamet og holdkammeraterne med sin arbejdsomhed, sit gåpåmod og sine fodboldevner. Det har vi nu valgt at honorere med en kontraktforlængelse, som i dén grad er fortjent, siger sportslig ansvarlige Brian Gellert til klubbens hjemmeside.\nFra Nivå-Kokkedal til ungdomslandshold og Superliga\nKjærgaard fik sin fodboldopdragelse i Nivå-Kokkedal FK, inden han blev hentet til Lyngby Boldklubs ungdomsafdeling. Her fik han sin førsteholdsdebut allerede i 2015, samme år som han debuterede på U18-landsholdet. I sommeren 2017 blev han rykket op i førsteholdstruppen på det daværende Superligahold. Et halvt år efter var De Kongeblå dog i så store financielle vanskeligheder, at Kjærgaard fik ophævet sin kontrakt og tog til Tromsø IL i den bedste norske række. Han fik en tre-årig kontrakt, men måtte undervejs afsted på en lejeaftale med Nest Sotra IL fra den næstbedste række.\nTilbage i Tromsø kneb det fortsat med spilletid, kontrakten blev ophævet et år før tid og Kjærgaard kunne således frit skifte til FCH for et halvt år siden.\n– Jeg føler at FCH er det helt rigtige sted for mig at udvikle mig. Jeg kan mærke at jeg i dén grad har rykket mig, både menneskeligt og fodboldmæssigt, og jeg har været meget glad for at FC Helsingør har givet mig chancen. Jeg føler, at jeg bliver bedre for hvert minut jeg spiller, og jeg har fået mere selvtillid. Jeg glæder mig meget til at prøve kræfter med NordicBet Ligaen, hvor vi godt ved, at vi skal være helt oppe på tæerne i alle kampe, siger han om dagens kontraktforlængelse.\nFC Helsingør har taget forskud på nytårsløjerne og forlænget kontrakterne med Nicklas Mouritsen, Nicolai Geertsen og Oliver Kjærgaard, der alle havde udløb den kommende sommer. [Læs mere]


Verbale overgreb påvirker både hukommelseshjernen og empatien\nNår et barn udsættes for traumatiske oplevelser i barndommen sætter det sig angiveligt fysiske spor i hjernen. Ny forskning fra Harvard Medical School viser, hvordan forskellige slags oplevelser i barndommen kan påvirke hukommelseshjernen, sprogets udvikling og vores empatiske medfølelse.\nNår hukommelseshjernen svigter\nOmsorgssvigt af særligt drenge på 1. klassetrin kan f.eks. resultere i en betydelig forringelse af hippocampus, også kaldet hukommelseshjernen. Samtidig kan udefrakommende påvirkning af hjernen i børn og unges udviklingsår føre til alvorlige psykiske lidelser i deres senere voksne tilværelse.\nI dag er psykiske lidelser som angst og depression langt hyppigere end de var for 50 år siden. En del af grunden til dette kan være udviklingen af et risikofyldt samfund, hvor familietraditioner, social arv og ikke mindst solidaritet fylder mindre og mindre. Det mener bl.a. professor i psykologi Bo Møhl fra Aalborg Universitet. Men hvor meget af vores opmærksomhed bør vi rette mod samfundets ændrede strukturer i forskningen af psykiske lidelser? Måske vi skulle sætte større fokus på, hvordan de læringsmiljøer som de udsatte børn udvikler sig i påvirker deres hjerner i de år, hvor den er allermest skrøbelig og påvirkelig?\nEr svigt i barndommen grunden til stigningen i psykiske sygdomme?\nProfessor Martin Teicher fra Harvard Universitet forklarer, at svigt i opvæksten faktisk er den største forebyggelige risikofaktor for psykiske sygdomme. Ifølge hans forskning spiller svigt i barndommen en rolle hos halvdelen af alle depressionsramte. Udover alvorlige psykiske lidelser kan børnesvigt også resultere i en nedsat evne til læring og brug af personlige kompetencer.\nKonsekvensen af overgreb af især verbal karakter af børn i den tidlige teenagealder kan føre til en dårlig udvikling af corpus callosum, hjernebjælken. Børn der har været udsat for verbale overgreb i udviklingsårene risikerer således at skulle leve med en betydeligt tyndere og mindre udviklet hjernebjælke end andre børn. Den fulde betydning af det er ikke kendt endnu, men de udsatte børn vil sandsynligt have sværere ved at lære at udvikle deres sproglige kompetencer. Derudover kan børn med CCA, dvs. ”manglende udvikling af corpus callosum“, have svært ved at lære at anvende kreativitet og problemløsningsteknikker. De kan have en reduceret evne til at føle empati, aflæse andres kropssprog og forstå konsekvenserne af egne handlinger.\nHvordan vi taler til små børn kan altså være med til at afgøre, om deres hjerner bliver i stand til at lære de ting, der skal til for, at de kan klare sig godt i vores samfund\nHvis det virkelig forholder sig sådan, kan det jo være en kæmpe barriere for mange mennesker. I det 21. århundrede er betydningen af en sund udvikling af vores kommunikative kompetencer og kreativitet langt større i dag end tidligere. Vi skal kunne kommunikere via mange forskellige teknologiske platforme uden muligheden for at kunne aflæse kropssprog og mærke hinanden. Vi skal kunne kommunikere på tværs af mange kulturer med hver deres måde at være sammen på. Vi skal kunne påvirke andre og overbevise andre på nye måder. De der ikke behersker dette, får det svært.\nVirksomheden MILIFE, som arbejder for, at sociale færdigheder kommer på programmet i folkeskolerne fremhæver, hvordan hensigtsmæssig brug af specielt kropssproget er en helt afgørende kompetence i vores aktuelle samfund. Alle børn og unge bør lære konkret, hvordan de kommunikerer bedst muligt.\nNogle børn er dog meget sværere stillet end andre i den proces, og det er vigtigt at såvel lærere som forældre, har fokus på dette.\nKilder; Harvard University: Child abuse disrupts brain formation: 2012 og 2017, Kristeligt Dagblad: barndommens svigt kan spores i hjernen: 2018


Tom K tildeles plads i Sebring Hall of Fame - Audi Danmark\nTom K tildeles plads i Sebring Hall of Fame\nPressemeddelelse • Mar 21, 2016 16:30 CET\n12-timers-løbet Sebring fik i år besøg af sin rekordholder, Tom Kristensen, der seks gange har stået øverst på podiet. Nu er han også indskrevet i Sebring Hall of Fame.\nUdnævnelsen gjorde stort indtryk hos Audi-ambassadøren. Det samme har 12-timers-løbet gjort alle de gange, han har deltaget:\n”Jeg er stolt over den flotte anerkendelse, da Sebring er et af verdens bedste udholdenhedsløb. Banen er fuldstændigt klassisk med sin hårde overflade og udfordrende opbygning. Her har mange store racerbiler har udviklet sig til vindere. Jeg håber, at det bevarer sin klassiske karakter med bump og blinde hjørner i mange år fremover. Det er derfor, vi kørere elsker banen så højt”.\nOgså hyldet fra løbshjørnet\nSærligt ét af banens hjørner har fået en helt særlig plads hos danskeren. For som endnu en hyldest til rekordholderen har amerikanerne navngivet banens tredje hjørne ”Kristensen Corner”.\nTil stor begejstring for sine fans i Florida passerede Tom Kristensen netop dette hjørne flere gange, da han tog en række æresrunder i en Audi R8 i samme design som den Champion Racing-racerbil, der sikrede ham den tredje Sebring-sejr. ”Det var en fantastisk følelse igen at køre Audis mest succesrige LMP supersportsvogn foran sådan et kæmpe publikum – turen gennem ”Kristensen Corner” var især sjov”.\nGennem tiden er den danske racer-legende blevet tildelt flere fornemme titler. Udover at være blevet slået til ridder af Dannebrog har Tom Kristensen bl.a. også indskrevet sig i Le Mans Drivers Hall of Fame. Siden han indstillede karrieren i 2014, har han været en del af det team, der arbejder med den fysiske og mentale træning af Audis fabrikskørere.\nAudiTom KristensenTom KSebringHall of FameAudi R8WEC\n1,6 MB • 3508 x 2330 px\nTom Kristensen i Sebring ...\n1,88 MB • 3174 x 3508 px


Mentorordninger som løftestang – SAMDATA Mag\nRollemodeller og forbilleder baner vejen for flere kvinder i tech og IT både i serverrummene og på ledelsesgangene. At være ene kvinde i IT kan være svært, og derfor har IBM og NNIT sat mentorordninger og kvindenetværk i system for at sikre fastholdelse og forfremmelse af kvinder.\nDer er så meget mænd ikke forstår. Der er så mange dilemmaer og overvejelser, som kvinder bare bedre kan sætte sig ind i. For eksempel:\nHvad er konsekvensen, hvis jeg flytter til en anden afdeling?\nHvad skal jeg kunne, før jeg siger ja til et helt nyt job?\nKan jeg klare et lederjob med to små børn?\nHvordan får vi flere rejsedage til at hænge sammen i familien?\nDe spørgsmål har 30-årige Sarah Dürr stillet sig selv flere gange. Hun arbejder med proces transformation hos IBM i en stilling, der kræver rejsedage, hvor hun er væk fra sine to små børn.\n”Jeg vidste godt, da jeg tog jobbet, at der ville være en del rejser, og jeg kan også godt lide at rejse og tage til konferencer i udlandet,” understreger Sarah Dürr.\nMen derfor kan der godt opstå tvivl, når man er kvinde og mor.\n”Når man får tilbudt sådan et job, så ville en mand sige: Hvorfor tager du det ikke bare? En kvinde forstår bedre det, som en mand ikke tænker over på samme måde, når man har to små børn,” forklarer hun og erkender, at hun da teoretisk set godt kunne dele sin tvivl med sine mandlige kolleger.\n”Men kvinder har bare andre udfordringer end mænd. Det lyder måske meget stereotypt, men jeg er meget realistisk omkring, at rollerne ligger så dybt i os. Hvis jeg er ude at rejse, så får jeg tit stillet spørgsmålet: Hvem har så børnene? Jeg bliver også spurgt om, hvad min mand siger til, at jeg har sådan en karriere. Det spørgsmål ville man aldrig stille en mand,” siger hun.\n”Vi har fokus på innovation generelt i NNIT, og der er mange entreprenører blandt medarbejderne, som har fået supergode ideer. Men der var færre kvinder imellem end mænd. Derfor har vi haft fokus på at få kvinder ind i innovationsdelen. Vi har haft gæstetalere om at få den gode ide, og hvordan får man den ført ud i livet og inviteret rollemodeller for at få flere kvinder ud af busken og ind i den arena. For der er rigtig mange gode ideer blandt kvinderne,” siger Britt Kannegaard Johannessen, senior vice president i NNIT.\nAlle burde have en mentor\nDerfor sætter Sarah Dürr stor pris på IBM’s mentorprogram, der tilbyder kvindelige mentorer til kvinder med karriereambitioner i virksomheden. Hun har haft tre kvindelige mentorer i IBM. Den ene sidder i England og er øverste chef for den afdeling, Sarah Dürr er en del af, som hovedsageligt består af meget specialiserede hardwarekonsulenter.\n”Hende har jeg brugt til at vende jobmuligheder med, fordi hun kender organisationen, cheferne og opgaverne,” fortæller Sarah Dürr, der laver forretningsudvikling og procesoptimering.\nPå det seneste har hun også fået IBM’s danske Country Operating Officer (forkortet COO), Pia Rønhøj, som mentor, fordi hun har et godt overblik over fremtidsmulighederne i virksomheden her i landet.\n”Alle burde have en mentor. Det er virkelig rart at have nogen at tale med, som kender branchen. Jeg er 30 år, har to små børn og er nået relativt langt i min karriere allerede. Der er ting, man har svært ved at overskue, når man står midt i det. Så bliver jeg mindet om, at jeg nogle gange er lidt for ambitiøs og skal huske mine børn og ikke sige ja til alting,” siger Sarah Dürr og understreger, at hun både er meget glad for sit arbejde og for IT-branchen.\n”Det fede både ved branchen og IBM er, at der konstant er udvikling og nye ting, man skal lære. Jeg kan se, hvor mange forskellige typer jobs de kvinder, jeg møder, har. Når man kan se, at det er lykkedes for dem, hvorfor skulle det så ikke lykkes for mig?”\nVærdi og strategi\nDen følelse er lige præcis, hvad de formaliserede kvindementor-ordninger handler om for IBM, fortæller IT-virksomhedens danske Country Operating Officer, Pia Rønhøj.\n”Det handler om fastholdelse og skulle gerne klæde kvinderne på til at få lyst til at gøre karriere inden for det her felt ved at give dem robusthed, selvværd og viden om, hvilke knapper, de skal trykke på,” siger hun og understreger, at rollemodeller derfor er vigtige i IBM, hvor mangfoldighed er en forretningsmæssig strategi.\n”Innovation trives, hvor forskellighed mødes. Vi lever jo af at tænke nyt og bidrage til, hvordan teknologi kan gøre vores kunders forretning endnu bedre, og her har mænd og kvinder forskellige indfaldsvinkler, ligesom fx alder, etnisk baggrund og seksualitet kan give forskellige perspektiver.”\nMens diversitet længe har været en udtalt værdi i IBM, har danske NNIT, der udvikler og drifter it-løsninger især til den farmaceutiske verden, de seneste år også øget fokus på kvinderne og arbejdet med kvindelige rollemodeller generelt og mentorordninger for kvinder med lederambitioner.\n”Det gør vi for at øge kvindernes kvalifikationer, men også for at give kvinderne et øget synlighed ved at give dem et bredt netværk, så når andre ledere skal besætte positioner, så kan mentorerne anbefale en kvinde til stillingen,” forklarer Britt Kannegaard Johannesen, der er senior vice president og medlem af direktionen i NNIT.\nEn af NNIT’s kvindelige mentorer er Kristine Stenhuus, som er divisionsdirektør for 200 medarbejdere, der laver softwareudvikling.\nHun begyndte selv for 20 år siden som udvikler.\n”Men det var jeg virkelig dårlig til,” siger hun taknemmelig over den tilgivende branche dengang, hvor næsten ingen var uddannet i IT.\nFør hun kom til NNIT, har hun arbejdet i IBM, KMD og Mærsk og ved derfor, at det hjælper at have relationerne internt i virksomheden på plads.\n”En mentorordning kan være med til at gøre en mere synlig. Det er en måde at blive kendt i organisationen, hvor man måske ellers ikke ville blive peget på,” siger Kristine Stenhuus, der har børn på 10 og 13 år og dermed gennemlevet mange ting som mor og karrierekvinde.\n”Det er ikke, fordi man har venindesnakke med den kvinde, man er mentor for. Men det kan godt handle om, hvordan jeg fik prioriteret mine børn, da de var små – eller hvordan jeg ikke nåede ned i børnehaven og se min søn synge piratsangen. Og jeg kan holde et spejl op og spørge: Er det vigtigt, at børnene har hjemmesyet fastelavnskostumer?”\nDet er måske nemmere at være usikker, når man taler med en kvinde end en mand i lyseblå skjorte og jakkesæt, siger Kristine Stenhuus, der er divisionsdirektør og mentor hos NNIT.\nBehøver ikke være mand i jakkesæt\nMentorordninger handler om at have nogen at spejle sig i især i en mandsdomineret tech-branche – også når det gælder et kvindebillede i kjole eller nederdel på ledelsesgangen.\n”Jeg synes sagtens, man kan være kvinde og gør meget for at signalere, at jeg ikke er en mand. Man behøver ikke være mand i jakkesæt for at være leder i en IT-virksomhed,” konstaterer Kristine Stenhuus.\nHun mener, at det måske gør mindre ondt at vise sin usikkerhed over for en kvindelig mentor end en mand i lyseblå skjorte.\n”Det er mere okay, at der er revner i rustningen. At tvivle på, om man er god nok til et projekt, om man kan magte det og have en dialog om overvejelser, og hvad man kan gøre. Jeg er da også selv stadig i tvivl, om jeg træffer de rigtige beslutninger,” erkender divisionsdirektøren ærligt.\nOg så er vi tilbage ved de mange ting, som kvinder bare bedre forstår.