Blogindlæg – Side 12 – Asser Skude\nKritik af ny Højskolesangbog\nHøjskolesangbogen 2020 er blevet fattigere\nDet er med smertelig beklagelse at undertegnede og mange elskere af Højskolesangbogen ikke længere finder ”Danmark” fra Shu-bi-duas album” 78-eren”. Det ukronede, vittige og måske mest elskede alternativ til nationalsangen ”Der er et yndigt land”\nHvordan det er kommet så vidt, at Danmarks mest folkekære band og en af deres mange landeplager fra 70-erne er blevet sorteret fra i den nyeste version af Højskolesangbogen, kan man kun gisne om, men der melder sig en række bange anelser. Måske er man bange for at støde nogen?\nSelvom ”Shubberne” ikke hverken har afbilledet profeten Mohammed eller stødt nogen trossamfund med deres bud på en alternativ nationalsang, er det mig en gåde at denne sang kan bortcensureres af vor tids eksperter.\nDet undrer mig såre, at Shu-bi-dua som Danmarks vitterligt bedst sælgende band nogensinde, med omkring 6 millioner solgte albums, ikke en med blot en enkelt sang længere er repræsenteret i den nyeste version af Højskolesangbogen.\nSangen indledes med “Se solen stiger op over bilkirkegården” og har det famøse omkvæd ”Storken er en dejlig flyver”, som rimer på ’koen har et dejligt yver’. Sangen består af to vers og når det i andet vers hedder: “Danmark er et dejligt land, de varme lande er noget lort”, skal naturligvis hverken læses, synges eller forstås bogstaveligt – som nagelfast oplysning – men er snarere ment ironisk. Ligesom det i første vers hedder “bondemanden får sin mad på sengen”.\nSangen ”Danmark” må først og fremmest opfattes som en kærlighedserklæring til Danmark og danskerne. Ude godt, hjemme bedst, kunne man sige – uden at være forbenet nationalist. Og som jeg forstår Shu-bi-duas sang ”Danmark”, så er essensen, at der er intet bedre end Danmark. Og det burde vel være Ok at mene at vi lever i verdens bedste land, ligesom eksempelvis nordmænd og svenskere mener at de bor i verdens bedste nation. Alle priser vi som vore naboer stolt vore lande, når vi taler om, hvor godt vi har det med demokrati, velfærd, fri skolegang, frit sundhedsvæsen osv.\nDanmark er verdens bedste sted at være – “der er nemlig atmosfære”, som ”Shubberne” synger. For i Danmark er der højt til loftet. Vi har ytringsfrihed og kan sige, hvad vi vil. Og så alligevel ikke, når det nu viser sig at deres nationalsang er fjernet.\nEr moralen at vi danskere skal bindes på hånd og mund? Og ikke længere må tænke, hvad alle danskere sang med på i 70-erne og 80-erne: ”de varme lande er noget lort”. Hvem kan ærligt sige, at det der var sjovt dengang, ikke længere virker som et sjovt vrøvlerim. For sangen lever jo stadig i bedste velgående som evergreen landeplage.\nOg der er vel intet galt i at kunne synge med på det sidste vers – selv i 2020? Enhver fatter at der er tale om grov generalisering i muntert mod- og medspil. Og ikke om en specifik nation eller religion, men blot dette almene ”de varme lande er noget lort” versus ”Danmark er et dejligt land”. Altså set i relation til Danmark, er det meste andet noget lort.\nBevares, det lyder latrinært og ligger på kanten, men fortjener vel ikke at blive kastet i skraldespande, at hævde ”de varme lande er noget lort”? Enhver som kender “Shubberne”s sange ved, at de generelt smører tykt på med vendinger som: “malkepigen pumper sin ged”, altså det kunne lyde som om malkepigen pumper noget andet end det hun er sat til…\n“Præstens kone står på hænder for sin bror”, også her lyder det som om præstens kone laver noget hun ikke burde sammen med sin bror\nI “Danmark” har vi ikke tradition for hellige køer eller tabuer som ikke kommer for en dag.\nSamtidig kan “Shubberne” godt se, at noget er galt også i Danmark: ”Se, solen stiger op over bilkirkegården”. Danskerne er allerede godt i gang med at forurene og tilsvine det smukke land.\nAlligevel står solen ”op og malkepigen pumper sin ged”. Livet går sin gang, selvom vi danskere bruger og smider ud – ikke mindst discount eller biler, som ender på bilkirkegården.\nJeg kommer til at tænke på en anden af Shu-bi-duas også ironiske og kritiske sange, hvor forureningen debatteres og klimaforandringerne tages på forskud: Det sker i sangen “Costa Kalundborg”, fra Shu-bi-duas album nr. 8, 1982: ”Der er sket en forurening\naf den ydre atmosfære, så meteorologerne har lovet at det nu bliver bedre vejr”.\nShubbuerne forudsagde for næsten 40 år siden, hvor galt det ville gå med klimaforandringer. Også her havde “Shubberne” fat i den lange ende og denne sang bør naturligvis også optræde i en ny Højskolesangbog anno 2020.\nFor mig at se er meningen med en Højskolesangbog til alle tider at fange det populære, folkelige, folkekære, folkesjælen, både det historiske, men også og især det nutidige. “Shubberne”s tekster, ånd, lyrik, tematik, iderigdom mm er for mig fuldt på højde med det bedste der er skrevet i deres tid, og kærligt reciteret af de fleste danskere. Så derfor burde der i en ny Højskolesangbog optræde både ”Danmark” og ”Costa Kalundborg”.\nUden Shubiduas tekster og musik bliver Danmark lidt fattigere og mindre sjovt at være dansker i. Jeg elsker Shu-bi-dua for deres danske skæve humor, ironi og kritik – både når det går ud over andre, men også danskerne selv!\n”Storken er en dejlig flyver\nKoen har et dejligt yver\nDanmark er et dejligt land\nKornet vokser vildt på engen\nBonden får sin mad på sengen\nDansken er en dejlig mand\nDen der siger andet lyver\nDanmark er et dejligt\nSted at være\nDer er nem’li atmosfære\nDanmark er et yndigt land”\nAsser Skude Prædiken\nPrædiken 6. december 2020\nOvervejelser forud for prædiken anden søndag i advent, kl. 10.30 søndag den 6. december 2020 i Bellahøj kirke.\nTema: Den store verdensdom\nPå den ene side er der i dagens evangelium rigeligt at ængstes over: Dommedag, hvor alle elementer raser og ”Menneskesønnen komme i en sky med magt og megen herlighed”. På den anden side er der forventningen om noget glædeligt: “Men når disse ting begynder at ske, så ret jer op og løft jeres hoved, for jeres forløsning nærmer sig”.\nDet er for mig at se den afsluttende verdensdom, der tales om i dagens evangelium. Selv om det ikke er morsomt at skulle forestille sig, så er det alligevel identisk med det, som menigheden hver søndag bekender i trosartiklen om Guds søn: “Vi tror på Jesus Kristus… siddende ved Gud Fader, den Almægtiges, højre hånd, hvorfra han skal komme og dømme levende og døde”.\nOg med udgangspunkt i dagens evangelium kan der ikke være tvivl om, at Jesus selv vil fastholde sin menighed på denne konkrete forventning, for Jesus formaner til slut: “Våg altid, og bed om, at I må få styrken til at undslippe alt det, som skal ske, og til at stå foran Menneskesønnen”.\nNu er det imidlertid ingen kunst at prædike død og ødelæggelse ud fra dagens evangelium, det ville være den letteste sag i verden. Problemet er blot, at det ikke er at prædike evangelium, men derimod at prædike død og fortabelse. Og det var vel ikke det, som var meningen med Melanchtons formulering af artikel 7 i Confessio Augustana om, at “evangeliet forkyndes rent”? For ligesom enhver anden præst i Den Danske Folkekirke er jeg ud fra mit præsteløfte forpligtet på at forkynde evangeliet ”rent og purt”.\nAt prædike evangelium rent og purt til en dag som i dag er snarere at prædike alvorligt, dog ikke dommedagsagtigt: At opfordre menigheden til at forholde sig håbefuldt – til trods for der ellers er rigeligt at ængstes over. At fastholde det evangeliske, som er liv, glæde og håb. Det er glædens og håbets budskab, som bør forkyndes – i dag som alle andre dage.\nSøren Kierkegaard siger i “Begrebet Angest” noget i retning af, at det handler om at være angst på det rette måde, dvs. hverken synke i angsten eller aldrig være angst, men ængstes ret: Som menneske ikke at forsøge at fjerne angsten, men derimod leve med angsten. At leve med angsten indebærer muligheden for, at selv det mest forfærdelige og uventede indtræffer, og alligevel gå hver en ny dag i møde. At leve sådan, det er tro. Det er ’at møde det frygtelige med løftet hoved.’\nNår alt kommer til alt, er der er mangt og meget at glæde sig over i livet: Når kærligheden viser sig, når man føler sig elsket, når man oplever stor glæde. Ved sådanne lejligheder fyldes livet med tro og håb. Som sådan er vi nødt til at leve vores liv – med ubetinget tillid og hengivenhed: Vi kan ikke knytte kontakter, opleve kærlighed og nærhed uden samtidig at have tillid til det, som skal ske: Vi kan ikke møde hinanden, uden samtidig at møde hinanden med en grundlæggende tro og tillid. Uden denne basale tiltro til livet og til hinanden, ville alle relationer falde fra hinanden og blive meningsløst og uden håb – frit citeret efter K. E. Løgstrup.\nAt forholde sig til livet på evangelisk vis, må vel være at fastholde troen på det, som opløfter og inspirerer. Ikke blot de gode og nærende sociale oplevelser – som menneske sammen med andre mennesker, men også som menneske i forhold til Gud, der rækker sit glædelige budskab søndag efter søndag. Som menneske er vi sat til at leve af og på det Guds ord, som er evigt og altid vil bestå: “Himmel og jord skal forgå, men mine ord skal aldrig forgå”, siger Jesus i dag.\nDet Guds ord, som er kommet til os med Guds søn, som allerede har forløst os, og gjort os frie til at leve – ubekymret og i tillid til en bedre fremtid, for os selv, vores børn og kommende generationer. Guds ord og Guds søn, som allerede har sat os ind i ny og bedre fremtid, som vi kan forlade os på.\nDog må den forventning om en bedre fremtid og frelse ved hans mellemkomst hverken gøre os dovne eller selvoptagne, men derimod leve ydmygt på og af hans ord – i kærlighed til Gud og næsten – så hvad enten vi sover eller våger, arbejder eller hviler, må forvente Guds søns komme i tro og glæde – frit citeret efter Johannes Johansens kollekt til dagen.\nforslag til salmer: 86 85 89 – 274 77 74\n– udgivet som prædikenvejledning til Præsteforeningens Blad 2010\n© 2020 Asser Skude\nFørste søndag i advent, søndag den 29. november 2020\novervejelser forud for første søndag i advent, søndag den 29. november 2020\nFor os, der kender beretningen om Døberen, er hans baggrund ikke helt almindelig: En engel forkynder hans undfangelse i Elisabeths skød (Lukas 1,11 ff.). Samme engel forkynder et halvt år senere Jesu undfangelse i Marias skød. Og Maria og Elisabeth er i familie, for englen siger til Maria: “også din slægtning Elisabeth”\nIngen kan imidlertid beskylde Johannes Døberen for at opkaste sig til mere, end han er: Døberen afviser i dagens evangelium, at han kommer direkte fra himlene. Han konstaterer blot: “Jeg er ›en, der råber i ørkenen: Jævn Herrens vej!‹” Samtidig siger Døberen, at der midt iblandt dem, står en, som de ikke kender, en, som skal komme efter, en, hvis skorem han ikke er værdig til at løse: Døberen hentyder helt klart til Herren selv, selvom det ikke siges direkte i dagens evangelium.Hvordan kan det glædelige budskab forkyndes på en dag som i dag? Er det evangeliske mon ikke, at vi har mange lighedspunkter med Døberen? Selvom vi ikke er bebudet af en engel, så er de fleste af os forhåbentlig ønsket og elsket fra den dag, vi blev til. Og forhåbentlig ikke bare elsket af vores forældre og familie, men også af Gud, som har skabt og opretholder os. Og så ligner vi vel også Døberen – ved på den ene side at være mennesker af kød og blod – og egentlig ret almindelige, og på den anden side ualmindelige: For med vores forventning om han, som kommer, får vi en særlig opgave: Ligesom Døberen banede Herrens vej, kan vel også vi gøre det, på hver vores måde – ved at forkynde budskabet om ham og hilse ham velkommen.\nIngen tvivl om, at Døberen gjorde en forskel for andre: Med sit virke blev han på mange måder et forbillede – i ord og gerning – en person, der havde et kald og forfulgte det. Johannes Døberen havde hverken penge eller magt. Alligevel var det ham, som tog imod Guds søn ved Jordanfloden. Guds søn kom til denne helt almindelige mand med dette ualmindelige kald – og Guds søn lod sig siden døbe af denne mand. Johannes Døberen indfriede på den måde menneskers forventning om Guds søns komme til jord. 4. søndag i advent er det i dag, og så kommer vi ikke meget tættere på julen.\nI julens evangelium hører vi, at en helt almindelig pige fødte en ualmindelig søn, Guds søn. Maria var en typisk pige på den tid – i det lille samfund. Og netop fordi hun havde taget imod den ualmindelige opgave, at tjene Gud og sagde: “Lad det ske mig efter dit ord, se jeg er Herrens tjenerinde”, så blev Marias liv forvandlet fra at være almindeligt til også at være ualmindeligt.\nForhåbentlig er det ikke alene Maria eller Johannes Døberen, som er noget særligt. Det glædelige budskab er, at enhver er noget særligt – i Guds øjne: At vi er udvalgt og elsket af Gud. Det handler blot om at turde leve på Guds ord: At være elsket og udvalgt, som den, du nu engang er. Du skal ikke forstille dig. Du skal være dig selv. Du skal vælge dig selv. Du skal blive dig selv, som Søren Kierkegaard siger (frit citeret). At blive sig selv er ikke det samme som at være sig selv nok. Det er at være tro mod sig selv, sin identitet, sit liv, sin erfaring – som et almindeligt menneske på godt og ondt – og dog med det ualmindelige budskab fra Gud: At du er elsket, som du er – og med dine synders nådige forladelse!\nOg vi skal modtage dette glædelige budskab i dag, om at Gud vil os og elsker os, som vi er. At Gud her i det ny kirkeår vil byde os velkommen til at gå ind til ham og hans rige: At du og jeg er elsket og vores synder er os forladt! Dette er en ny begyndelse for enhver af os – gammel som ung – og med den glædelige forventning kan vi tage imod det nye år, som kommer til os fra Herren.\n– udgivet som prædikenvejledning til Præsteforeningens Blad 2010forslag til salmer: 93 90 91- 441 87 74\nGiv Trumps plan for fred en chance\nDebatindlæg bragt i JyllandsPosten debat, 18. april 2020.\nDer er mange grunde til at anbefale den amerikanske præsident, Donald Trumps, fredsplan for Israel og Palæstina. Planen forsøger at række ud til begge parter. Ikke alene til palæstinenserne, men også til det Israel og jødiske folk, som gennem historien har været forfulgt og fordrevet og levet i flere århundreder i landflygtighed i den såkaldte diaspora.\nSelv om verdenssamfundet for præcis 100 år siden forsøgte at løse situationen for et stigende antal flygtninge, lykkedes det desværre ikke, og særligt efter Anden Verdenskrig stod det klart for mange, at man havde svigtet.\nDen situation kunne – set i bagklogskabens lys – måske være undgået, hvis verdens nationer havde tiltrådt den såkaldte Balfourdeklaration af 1917 eller siden Folkeforbundets forsøg i 1920.\nFørst efter de grusomme tab af millioner af liv og efter nazismens fald stod det klart for de fleste, at der måtte findes en løsning og ikke mindst et land til det jødiske folk. Det skete gennem FN, og man tildelte det jødiske folk staten Israel i 1947. Lige siden har Israel arbejdet på diplomatiske relationer med en bred vifte af nationer og stater, selv lande, som den dag i dag ikke anerkender Israel.\nDen nye plan for fred vil – frit citeret efter Jyllands-Posten – sikre, at ingen palæstinensere eller israelere vil blive tvunget til at flytte. Israel vil få lov at beholde bosættelser på Vestbredden, mens palæstinensernes territorium f.eks. bliver fordoblet. Samtidig vil Israel frede de områder, som ifølge planen kan blive en del af den palæstinensiske stat, og den palæstinensiske økonomi vil blive fordoblet, og der vil blive skabt en million nye arbejdspladser. Den palæstinensiske hovedstad bliver placeret i det østlige Jerusalem, hvor USA vil åbne en ambassade. Der vil ikke blive ændringer om Tempelbjerget, så alle parter vil også fremover have mulighed for at besøge al-Aqsa-moskéen.\nMåske burde vi som danskere og en nation, der vil arbejde på fred i verden, også se intentionen i Trumps plan og håbe, at det kan bane vejen for en fremtid, hvor palæstinensere og israelere bliver enige om en fælles vej mod fred og sameksistens.\nDet er for mig at se prisværdigt, at en amerikansk præsident gør forsøget på at skabe fred i et af verdens brændpunkter – og netop på 100-året for Folkeforbundets forsøg. \nKritik af 2020 oversættelse – “discipel” er blevet til “tilhænger”\nEr du tilhænger eller discipel? (juni 2020)\nSådan kunne man retorisk spørge efter at have set oversættelsen af søndagens evangelium fra Lukas, kapitel 14, vers 25-35 som fremgår af den nyeste oversættelse, den såkaldte ”Bibelen 2020.” © Bibelselskabet. Her er betegnelsen ”discipel” blevet til ”tilhænger”.\nMåske er det ikke så smart. For mig at se er en tilhænger f.eks. en der er tilhænger af et fodboldhold og medlem i en fanklub. En tilhænger er en, som har hægtet sig på et hold, men dog med mulighed for at forlade det hold – når der kommer modstand. Samtidig er en tilhænger også en der står på sidelinjen, og måske er højrøstet, men ikke selv kommer til at spille med på banen, endsige have boldkontakt.\nNår man er Jesu discipel medfører det ofte konsekvenser, det koster blod sved og tårer og nogle gange endda i bogstavelig forstand. Jf. de opgørelser der viser at kristne stadig er den gruppe, som forfølges mest i verden – pga deres tro, forfølgelser der ikke sjældent ender med døden til følge.\nSå galt går det naturligvis ikke for kristne i Danmark, men det gør en forskel for den enkelte at bekende sig til den kristne tro. En tro uden handlinger ville være en form for fribillet. og det er den kristne tro bestemt ikke.\nMange af de møder Jesus har med mennesker i evangelierne (f.eks. Zakæus) fortæller om ændringer, som det medfører for den person, som tager imod Jesus. Ofte omvender det menneske sig, ja det ligger i ordet, at den person bliver et nyt menneske. Ikke kun i kraft af nåden og frelsen som det menneske modtager kvit og frit – i kraft af troen alene. Men oftest fordi det menneske lægger sit liv om, finder nye veje at gå.\nEn kristen er ikke en opportunist, som går hen, alt efter hvilken vej vinden blæser. En kristen er en person som får skænket en ny begyndelse og dermed også vasket tavlen ren, og bliver sat fri til at begynde en ny livsbane.\nAt følge efter Jesus eller være Jesu discipel er ikke det samme som at være på fribillet, men det er også at kunne bruge sin sunde fornuft, intelligens, handlekraft, også når der kommer modstand og kampe. At være kristen handler også om at kunne sætte ind og stå op for grundværdier, som ingen anden tro kan matche: Integritet, frihed, fri tale, tolerance (naturligvis ikke mod intolerance).\nKort sagt at være kristen er også forudsætningen for at vi kan have de videst tænkelige frihedsgrader som nogen samfund har i verden. Netop fordi hver enkelt er sat fri i kraft af Guds nåde, men også forpligtet på et liv, der afspejler den frihed og kærlighed.\nAt være kristen eller discipel er også en der tør tage kampen op imod ufrihed, undertrykkelse, uvidenhed, indgreb i den personlige frihed. Det er ikke for ingenting at Luthers mest kendte skift har titlen ”Om et kristent menneskes frihed”\nAt være kristen er at være kaldet til en frihed, fordi man er sat fri og fri-halset (frelst fra døden) men også fordi man er kaldet til en kæmpe opgave og ansvar – uanset om man er læg, præst, provst, biskop. Enhver som er krøbet ud af dåben, må ikke give køb på det kald.\nKritik af 2020 oversættelse – hvorfor er ordet “Israel” fjernet?\nHvorfor ikke oversætte Israel med netop Israel? (juni 2020)\nNår jeg på søndag, som er Trinitatis søndag, holder gudstjeneste og læser op fra Det Gamle Testamente i den nyeste oversættelse fra Esajas kapitel 49, vers 1-6 ifølge © Biblen 2020 fra Det Danske Bibelselskab, synes jeg at konstatere at ”Israel” er gledet ud af oversættelsen. Jeg tænker det er en fejl, som for som jeg husker det fra min studietid, da jeg læste Det Gamle Testamente på det oprindelige jødiske sprog, hebræisk, stod netop lige præcis her hos Esajas ”Israel”.\nI dag, som liturg, præst og forkynder på søndag især når jeg læser op fra Esajas bog giver det også netop mening med ”Israel” som det udvalgte folk i forhold til evangeliet ifølge Matthæus, hvor vi hører, hvordan det nye udvalgte Guds folk skal være de kristne. Det nye Guds folk skal være alle de som lader sig døbe og som holder sig til Kristi lære og ord. Det nye Guds folk er kvalificeret i kraft af dåben og sakramenterne og Guds ånd, som pinsedag stiger ned og etablerer kirken, den forsamling og det fællesskab af troende.\nDet nye Guds folk er netop i kraft af troen og ånden konstitueret – uanset tidligere baggrunde og kultur, mens f.eks. det første Guds folk var kvalificeret via deres historie, udvælgelse, kun jøderne. Man kunne også sige det sådan, at det gamle Israel og det gamle Guds folk var jøderne eksklusivt forbeholdt, mens det nye Guds folk er inkluderende og vender sig ud i mod hele den vide verden, på latin kaldet ”kat – holos”, altså ”for hele verden”.\nSagt på en anden måde: søndagens evangelium ifølge Matthæus er, at frelsen i Jesus Kristus rækkes ud til alverden, globalt og derfor er det nye Guds folk, læs: det nye Israel. Dermed er reference til det gamle Israel og det gamle Guds folk ikke ligegyldig, men vigtig på mange måder, både for at forstå den historiske sammenhæng, men også for at forstå den teologiske og frelsesmæssige (latin soteriologi) sammenhæng mellem jøder og kristne, mellem det gamle og det nye Testamente, mellem lov og evangelium, kort sagt.\nDet Gamle Testamente handler kort sagt om Guds folk, jøderne: Gud udvælger det folk og giver dem det forjættede land, Israel, hvor de bosætter sig. Den historie er flere tusinde år gammel og er en af de bedst bevidnede historiske bosættelser fra den tid. Navnet ”Israel” er det navn som jøderne får som en samlebetegnelse for at være Guds udvalgte folk, men samtidig bliver det også synonym med det geografiske område, som tæller bl.a. Jerusalem, hvor det jødiske Tempel, det eneste af sin slags i verden opføres. Alle omgivende templer er ”kun” synagoger, steder hvor man nok samles, men ikke at sammenligne med Templet i Jerusalem, som rummer det allerhelligste.\nsognepræst Asser Skude, kandidat til det kommende bispevalg i Helsingør stift\nKilde: Artikel fra www.religion.dk 14. oktober 2008 https://www.religion.dk/sp%C3%B8rg-om-j%C3%B8dedom/navnet-israels-historie\n”Navnet Israel stammer fra Første Mosebog, hvor Abrahams sønnesøn Jakob en nat kæmpede med en mand i ørkenen. På grund af mørket kunne Jakob ikke se, hvem han kæmpede med. Ingen af dem vandt rigtigt over den anden, men bagefter fik Jakob at vide, at det var Gud han havde kæmpet med. På de semitiske sprog – som både hebraisk og arabisk tilhører – betyder “El” Gud. “Isra” har flere betydninger, men en af dem er “at kæmpe”. Isra-El er altså ham, der har kæmpet med Gud. Da jøderne nedstammer fra Jakob / Israel bliver de gennem resten af Biblen blandt andet kaldt israelitter.\nDesuden var der fra 900-tallet fvt. to jødiske kongedømmer i det område, som i dag er Israel og Palæstina, nemlig kongedømmerne Judæa og Israel. Israel blev erobret af Assyrerkongen Sargon II i 722 fvt., Judæa eksisterede frem til år 70 vt. (Det var den meget, meget korte udgave af historien!)\nNår staten Israel hedder Israel i dag, skyldes det altså både, at det er et navn, som det jødiske folk har brugt om sig selv i over 3.000 år, og at der tidligere har eksisteret et kongedømme med det navn.”\nOvervejelser forud for søndag den 6. september 2020\nMatthæusevangeliet, kapitel 20, vers 20-28, evangelium til trettende søndag efter Trinitatis.\nDagens evangelium beskriver en situation umiddelbart før påskeugen i Jerusalem: Jesus har netop sat sine disciple ind i sin kommende skæbne; lidelse, død og opstandelse. Alligevel er det som om disciplene ikke kan fatte, hvad der er på færde: De forstår de ikke, at Guds egen søn skal gå grueligt meget igennem. Det som, Jesus har lært dem, er prellet af på dem: Han har lært dem, at livet er om at gå sin skæbne i møde og ikke forsøge at hytte sit eget på bekostning af andre. Alligevel optræder de to Zebedæussønner som om det er dem ganske ukendt: De tror åbenbart de kan skaffe sig fordele i Guds rige. De to Zebedæussønner har udset sig de to fornemste himmelske pladser, ved Guds søns side – en ved hans højre og en ved hans venstre side. Zebedæussønnerne er ret dristige, at de uden tøven insisterer på deres ambitiøse ønske. I deres iver tøver de heller ikke med at påstå, at de sagtens kan drikke af samme bæger som han, deres mester. Zebedæussønnerne sætter med andre ord ikke deres lys under en skæppe.\nEgentligt er det ret menneskeligt, sådan som de to Zebedæussønner opfører sig. Hvor mange mennesker vil ikke gerne være have opmærksomhed og anerkendelse? Hvem vil ikke gerne høste frugterne af sin indsats og høste anerkendelse? Og hvem vil ikke gerne have belønning i himlen? Og hvilken forælder ønsker ikke, at deres børn skal klare sig godt og høste berømmelse? Dagens evangelium har sådanne hovedpersoner: To unge mænd, som gerne vil høste anerkendelse samt deres mor, som gerne ser hendes børn blive kendte og belønnet.\nDe to Zebedæussønner, Jakob og Johannes, afslører sig som ret menneskelige, når de fremkommer med deres ønsker. De handler og tænker som denne verdens børn: De har behov og bekymringer om deres fremtid og lykke. De to har endda en mor til at gå i brechen for dem. Og måske gør hun det ligefrem gerne? Og måske endda på eget initiativ? Og måske drevet af sin moderkærlighed nurser hun om sine sønner lige på kanten af hvad godt er – som en anden “helikopterforælder” :-).\nBag Zebedæussønnernes ønske om himmelsk anerkendelse gemmer sig en form for desperation. Ordet “desperat” kommer af det latinske tilsvarende ord, som betyder “uden håb”. De to Zebedæussønner må savne håb for deres fremtid siden de udfritter Guds søn om deres udkomme. Som Guds søns disciple har de ikke grund til at føle sig fortabte eller uden fremtid, alligevel opfører de sig sådan. Hvor tit har deres mester ikke vist dem kærlighed og trøstet og opmuntret dem?\nEr de mon i tvivl om de er elsket? Er de mon i tvivl om, de er en del af fællesskabet? Hvordan kan det ellers være, at de higer sådan efter anerkendelse? Og hvorfor netop nu, hvor der er brug for sammenhold imellem disciplene? Det er ubelejligt, at de kommer med deres ønske lige netop nu, hvor discipel-fællesskabet er under pres og der er brug for at alle står skulder ved skulder. Jesus bruger sig selv som det gode eksempel: Han udøver ikke magt over dem eller nogen andre for magtens skyld, selvom han har magt til det. Tværtimod, han viser dem, at han, som er den mægtigste og største af dem alle, ofte tjener andre, frem for selv at lade sig tjene.\nJesus afviser de to Zebedæussønners ønske med, at den beslutning er op til hans himmelske fader. Jesus selv kan og vil ikke give nogle løfter om himmelsk belønning. Først nu træder de øvrige disciple i karakter: De øvrige disciple tager afstand fra Zebedæussønnerne og sætter dem på plads. Og Jesus lærer dem de berømte ord: “…den, der vil være stor blandt jer, skal være jeres tjener, og den, der vil være den første blandt jer, skal være jeres træl”\nDet er meget menneskeligt, at Zebedæussønnerne siger og tænker, som de gør. Det er også nemt at genkende os selv i dem. Jesu disciple er hverken overmennesker eller supermænd, de er mennesker på godt og ondt, med fejl og mangler, med personlige behov og ønsker. Deres menneskelige egenskaber gør – for mig at se – at de er lettere at føle med og forstå, modsat hvis de havde været uden fejl.\nEndnu engang er evangeliet om Guds søn og hans disciple hverken skønmaleri eller eventyr. Evangeliet er ukrukket, usentimentalt, virkelighedsnært og konkret: En skildring af situationer af disciplenes færden sammen med Guds søn: Vi hører disciplenes reaktioner, behov – både som venner, vidner, kammerater til Guds søn. Også i den forstand ser vi tydeligt at Guds søn lever og virker sammen med mennesker af kød og blod.\nDe mennesker kan Guds søn bruge. Til trods for deres mangler og fejl. For Guds søn ser hele tiden på potentialet i sine disciple. Guds søn ser på det mulige. Også her i dag, hvor vi hører, at to af dem stiller urimelige krav til ham. Alligevel bliver de ikke smidt på porten. I stedet bliver de sat på plads og ført tilbage i gruppen. Disciplenes sammenhold og loyalitet er det som skal bære igennem. Disciplenes styrke er det fællesskab, som rummer deres indbyrdes forskelle, fejl og mangler. På godt og ondt supplerer de hinanden og komplementerer hinanden: Det som den ene ikke har, har den anden osv.\nDet fællesskab får de ikke lov at bryde ud af – hverken som i dag pga. ønske om at være bedre end de andre – og hverken ved – som det sker i påske – ved at prøve at stikke af fra gruppen, da de bliver bange og fortvivlede. De er bundet til Guds søn og det fællesskab – herfra og ind i evigheden. Uanset at de flere gange gør sig fortjent til at ryge ud af fællesskabet, opgiver Guds søn dem ikke. Selv ikke Peter opgives.\nSelv han som svigter mest, opgives ikke: Langfredag, hvor Peter tre gange fornægter ham, selv han sendes ikke ud af fællesskabet: Guds søn svigter ikke, selvom Han selv svigtes. Sådan er Guds søn. Uanset hvor tarveligt Hans disciple end måtte opføre sig, og endda nægte at høre Ham til, så fornægter Han ikke dem. Tværtimod, Han strækker sin hånd ud mod dem, for at bringe dem tilbage i fællesskabet.\nMan siger i daglig tale “det er menneskeligt at fejle”. De fleste glemmer fortsættelsen: “og guddommeligt at tilgive”. Den sidste sætning er den vigtigste. “Det er guddommeligt at tilgive”. Heri ligger visdommen. Apostlen Paulus siger det sådan: “Kærligheden er størst af alt, kærligheden tror alt, håber alt, udholder alt… kærligheden hører aldrig op”, 1. Korintherbrev, kapitel 13. Kærlighed er netop hvad Guds søn magter. Med sin kærlighed kan han rumme disciplene, også selvom de svigter og ikke er perfekte. Guds søns kærlighed bygger bro over de svigt, som disciplene gør sig skyld i.\nAlene Guds søn er i stand til at tilgive fuldt ud og elske fuldt ud – på trods af de svigt, som Guds søn udsættes for. Det er alene Guds søn, der kan elske, selv når Hans bedste venner fornægter, forråder og flygter fra ham. Alle som en svigter disciplene i påskeugen, der kommer. Alle som en bakker de ud – også selvom de er venner gennem de sidste år – og har gået sammen, sovet, spist, grædt og leet. Alle som en svigter de, da påskeugen kommer og Guds søn lider døden.\nNår Guds søn kan udholde sine disciple, som svigter, forråder, fornægter, mon så ikke Guds søn også kan elske os, som også svigter og forråder? Mon ikke også Guds søn vil kunne rumme og elske os? Og mon ikke Guds søn alligevel vil skaffe os himmelsk sæde, både til de to Zebedæussønner og de øvrige disciple, og til enhver, som tror og bekender Guds søn som Frelser og Forløser?\nforslag til salmer: 365 613 470 786\nReligionsfriheden er også truet herhjemme\nDer er intet så sundt for et samfund som at have borgere, der er optaget af den kristne tro. Men samtidig med, at kristne forfølges over hele verden, er vi heller ikke gået ram forbi herhjemme. Det er Folketinget nødt til at tale åbent om.\nReligionsfriheden er herhjemme truet af kræfter, som ikke tolererer grundlovssikrede rettigheder som fri tanke, tale og skrift, herunder religionsfrihed. Arkivtegning: Rina Kjeldgaard\nDet er nok ingen nyhed, at kristne både ifølge tidligere og nuværende opgørelser, ifølge www.opendoors.dk, er verdens mest forfulgte. I et flertal af verdens lande kan kristne ikke samles eller holde gudstjenester uden risiko for repressalier og forfølgelser i større eller mindre grad.\nDet står altså ringe til med religionsfrihed i verden – og kristne er med andre ord dem, som betaler den højeste pris i den sammenhæng. Men min påstand er, at selv på danske breddegrader skal vi som kristne ikke tage religionsfrihed for givet.Det er skammeligt, at der findes magter og mennesker, der truer vores samfund i en sådan grad, at selv når en præst prædiker evangeliet for f.eks. Folketingets politikere, kan det ikke lade sig gøre uden massiv tilstedeværelse af sikkerhed.\nSelv anno 2020 er religionsfriheden herhjemme truet af kræfter, som ikke tolererer grundlovssikrede rettigheder som fri tanke, tale og skrift, herunder religionsfrihed. Så når f.eks. Danmarks øverste parlamentariske organ, Folketinget, samles og åbner igen efter sommerferien og går til åbningsgudstjeneste, må tungt bevæbnet politi m.m. bevogte og potentielt være klar med skarpe skud for at forsvare angreb.\nPå den ene side er det glædeligt, at vi har et effektivt og kampklart politi og efterretningsfolk, som er i stand til at beskytte det danske folk og nationens grundlovssikrede rettigheder, og som ved eventuelle angreb på disse er i stand til at efterforske og forfølge potentielle krænkere.\nPå den anden side er det også begrædeligt, at det er kommet så vidt, at der i Danmark anno 2020 skal udformes terrorsikring af Folketing og andre statslige institutioner og monumenter, og det i en grad som det ikke er set før. Vores danske frihedsgrader og handlerum er under stigende pres – mere end nogensinde. Det er på alle måder en ulykkelig skæbne, der er overgået vores land.\nDet hører med til folkekirkens opgave at påtale denne ulykkelige sandhed. Ikke mindst folkekirkens ledelse må samlet italesætte den ulykkelige sandhed. Det er skammeligt, at der findes magter og mennesker, der truer vores samfund i en sådan grad, at selv når en præst prædiker evangeliet for f.eks. Folketingets politikere, kan det ikke lade sig gøre uden massiv tilstedeværelse af sikkerhed før, under og efter.\nFor mig at se kan det kun tolkes som, at vores kristne forsamling og retten til at holde gudstjeneste er under pres. Herhjemme er presset størst mod de officielle gudstjenester med repræsentation af det offentlige Danmark. Måske fordi disse gudstjenester udefra tolkes som symboler på det danske kristne samfund og kristne frihedsværdier. Måske fordi disse kristne gudstjenester er en torn i øjet på samfund og magter, som ikke vil tolerere samme frihedsgrader for deres egne borgere – af frygt for den frihed, som er kendetegnende for de kristne frihedsgrader.\nHvordan kan det være, at de fleste lande i verden ikke tolererer kristne eller deres basale frihedsgrader, men i stedet forfølger dem, alene for det forhold, at de er kristne? Måske falder det magthavere og teokrater for brystet, den frihed, som der skænkes et menneske i kraft af troen på Jesus Kristus, som vores kristne kirkes reformator Luther taler om i ”Om et kristent menneskes frihed”. En frihed, som ikke ses eller findes i andre religioner eller andre måder at leve på. Et kristent menneskes frihed skænkes ufortjent, ikke efter indsats, ikke som en belønning, ikke efter personlige bedrifter eller nedarvede privilegier.\nMåske er man i mange andre lande i verden bange for, hvilken betydning den kristne frihed vil få for landets borgere? Måske er man bange for, at den frihed, som sætter det kristne menneske fri, også vil skabe en forventning om et samfund med nye standarder for personlige frihedsgrader, frihed, fordi man er elsket, som den man er, og frihed til at kunne være den, man er.\nMin påstand er, at samfund er bedst tjent med borgere, som er fredselskende, oplyste, demokratisk sindede, men som også er optaget af den kristne tro, som skænker dem en ny frihed ved at sætte dem fri – fri, fordi de er elsket, som de er, og fri til at elske andre – som sig selv.\nSamtidig er det også min påstand, at netop kristne altid vil være optaget af at handle kærligt imod deres næste og omgivelser, ikke for at få belønning, eller for at det skal ses eller bemærkes, men netop fordi kristne tror på, at deres næste er skabt i Guds billede – ligesom de selv er.\nJP DEBAT 5. august 2020\n– veråb over Galilæas byer\nUdkast til prædiken søndag den 16. august 2020, tiende søndag efter Trinitatis, Matthæusevangeliet kapitel 11, vers 16-24\nDagens evangelium er en del af en klagesang, som Jesus kommer med: Mange lader til ikke at forstå, hvad der er i vente. En ny tid er på vej – med en ny lov, som skal skrives i menneskers hjerter. Alligevel er det som om, at mange hverken ser, hører eller forstår, det som sker: Johannes Døber er stået frem i ørkenen. Johannes Døber lever som en anden profet – i afholdenhed – som han vandrer rundt der i ørkenen – kun iklædt kameluld og spiser vilde biers honning – alt imens han prædiker omvendelsesdåb til syndernes forladelse. Samtidig forbereder Døberen Jesu komme.\nJesus, der kommer efter Johannes, lever ikke asketisk ligesom Døberen: Jesus spiser og drikker ligesom enhver almindelig jøde: Jesus drikker både vin og spiser kød. Også det synes at falde mange for brystet, og man kalder ham “en frådser og en dranker”. Det en urimelig anklage, for hvis Han havde levet ligesom Johannes – asketisk – havde det også været galt. Det er som om, at uanset hvad både Jesus og Johannes gør, er det bare ikke godt nok. Og hvad værre er: Mange synes overhovedet ikke at tage sig af deres forkyndelse af Guds rige og omvendelsesdåb til syndernes forladelse og fortaber sig i stedet i ydre banaliteter.\nMange har tilsyneladende slet ikke øje for det, som Døberen og Jesus vil. Det er ligesom en stor offentlig hemmelighed: Døberen og Jesus er stået frem og har prædiket løs og gjort mange undere, og samtidig tager mange det ikke ind og omvender sig. Det er vanskeligt at forklare, hvordan to så fremtrædende skikkelser alligevel ikke får folk til at indse, hvem de i virkeligheden er. Måske skyldes det, at det stadig er skjult for mange, hvad gudsriget er og hvem Guds udsendte er. Og først når Guds søn er opstået fra de døde og kommer igen, da vil mange forstå at han er messias, Guds salvede og udsendte.\nFuldt berettiget er Jesus frustreret over den ligegyldighed og hårdhjertethed, som han selv og profeterne før ham er blevet mødt med: Det er som om, at forkyndelsen af Guds rige sker for døve øren. Derfor er det kommet så vidt, som vi hører i dagens evangelium: “Da begyndte Jesus at revse de byer, hvor de fleste af hans mægtige gerninger var sket, fordi de ikke havde omvendt sig: “Ve dig, Korazin! Ve dig, Betsajda!”\nAndre byer havde nok ladet sig omvende, hvis noget tilsvarende var sket hos dem, men ikke Betsajda og Korazin, siger Jesus. Derfor kommer Jesus med disse veråb. Måske har de færreste hørt om Betsajda og Korazin, to mindre byer i Galilæa. Og så nævner Jesus Kapernaum. Den by kender til gengæld de fleste. Kapernaum er den mest kendte by i Galilæa – pga. Jesus selv, der er en af tidens mest markante skikkelser: Jesus slår sig ned i byen efter Døberens død. Og i Kapernaum indleder Jesus på mange måder sin forkyndelse og virke. Kapernaum er på mange måder centrum for Jesu virke:\nKapernaum har ligget i den østlige del af Galilæa, og altså ved det den nordvestlige bred af Genezareth sø. Og det er også ved den side af Genezaret sø at Jesus kalder fiskerne Filip, Simon og Andreas til at blive menneskefiskere. De er måske fra Betsajda, som betyder “fiskerby”, kun 5 km. nord for Kapernaum. Og det er i Kapernaum, at Jesus helbreder Peters svigermor. Ifølge evangelisten Matthæus er det også her at Jesus helbreder en officers tjener – ved en såkaldt fjernhelbredelse, og lige efter, ifølge evangelisten Matthæus helbreder Jesus den lamme i Kapernaum, en af de mest spektakulære helbredelser af dem alle sammen: Så mange er stimlet om det hus, hvor Jesus opholder sig, at den lamme ikke kan bringes til Jesus – uden at de bærer ham over mennskemængden og ned gennem taget, ned til Jesus. Det er også i Kapernaum at Jesus kalder tolderen Matthæus, til discipel.\nSelvom det ikke skorter på undere i Kapernaum sætter det tilsyneladende ikke byen på den anden ende. Det er vel også derfor Jesus indleder dagens evangelium med: “Denne slægt ligner børn, som sidder på torvet og råber til de andre: Vi spillede på fløjte for jer, og I dansede ikke, vi sang klagesange, og I sørgede ikke”. Stort set alle i og omkring Galilæa og de byer, bl.a. Korazin, Betsajda og især Kapernaum har både hørt, set, oplevet så meget – med deres egne øjne og ører – og alligevel er det som om, de hændelser ikke har brændt sig fast på nethinden og er gået ind hos byens borgere. Det er som om Jesu undere og forkyndelse har været virkningsløs på mange. Kun få er kommet til tro.\nNu er det ikke for underholdningens skyld eller for at blive kendt, at Jesus gjorde og sagde, som han gjorde. Det er ikke bare for ingenting, alt det som er sket i de byer i Galilæa. Det er forståeligt Jesus er frustreret over den ringe modtagelse og den manglende reaktion: Og det gør det heller ikke lettere for Jesus, at Døberen kort forinden dagens evangelium er blevet kastet i fængsel, og Johannes har sendt bud med sine disciple for at spørge, om Jesus virkelig er den ventede Messias eller ej. Sagt på en anden måde: Selvsamme Johannes, som havde forkyndt for folket: “efter mig skal komme han som er stærkere end jeg, og jeg er ikke værdig til at bøje mig ned og løse hans skorem”, samme Johannes som har set himlene åbne sig ved Jesu dåb, tøver tilsyneladende på, at Jesus virkelig er Messias…\nNetop fordi byerne og menneskene i Galilæa betyder så meget for Jesus, må han reagere. Netop fordi han har givet de byer så meget, gjort så meget, så er det noget særligt for ham. Derfor er det fatalt, ikke mindst for Kapernaum. Jesus siger direkte “i dødsriget skal du styrtes ned!” Fordi byen ikke har omvendt sig, kan Jesus ikke love, at det vil gå den tåleligere på dommens dag end den berygtede by Sodoma. De kyndige vil huske, at Sodoma i Det gamle Testamente bl.a. udstilles som gudsforladt og perverteret: Da Gud sender sine egne engle til byen, forsøger indbyggerne at voldtage de engle! Selv den dag i dag er Sodoma et ord som er belastet af de fortællinger fra biblen og ordet sodomi er blevet synonym med alt det onde, som mennesker kan finde på i alskens former for afstumpethed og åndsforladthed. Jesus slutter sin klage af og siger, at endda Sodoma ville have omvendt sig, hvis det samme var sket i der, som allerede er sket i Kapernaum. Kort sagt: Kapernaum har ikke kendt sin besøgelsestid.\nDagens veråb over Galilæas byer ligger ikke i tilfældig forlængelse efter sidste søndags evangelium fra Luk. 12,32-48, om den utro tjener, hvor Jesus siger at den tjener, som “kender sin herres vilje, men ikke har forberedet eller gjort noget efter hans vilje, han skal have mange prygt.” Galilæas havde være vidne til så meget, de byer burde om nogen kende til Guds vilje og have handlet derefter, og gør det de bare ikke, derfor er de byer ilde stedt.\nI lignelsen om den utro tjener hørte vi, at “enhver, som har fået meget, skal der kræves meget af. Og den, der har fået meget betroet, skal der forlanges så meget mere af.” De ord gælder ikke bare Galilæas byer og folk på Jesu tid, de ord gælder også os: Vi, der har hørt om Guds mægtige gerninger, vi som har fået kendskab til de hændelser, som er sket i Galilæa, af os skal der derfor kræves meget.\nMåtte vi lære af de gerninger og af de ord, som Jesus forkyndte i de byer. Sådan vi ikke gør som de uforstandige og hårdhjertede borgere i Galilæa, som ikke ville lade sig omvende. Måtte vi omvende os og tro hans gerninger og ord. Måtte vi omvende os fra vores onde gerninger og veje og i stedet med hjerte, mund og hænder bekende, at han er Guds søn, som er kommet til os.\nSelvom vi ikke har set med vores egne øjne eller hørt hans ord med egne ører, så måtte ordet om ham dog røre os, så vi kan tro at han er kommet til os, ligesom han kom til de byer i Galilæa. Ligesom han ikke er kommet til retfærdige, men lovbrydere, dengang han kom til Galilæa, er han også kommet til os. Han er kommet som et menneske af kød og blog og har spist og drukket iblandt almindelige mennesker. Han er kommet for at blive en af os, for at han kan møde os, der hvor vi er.\nFor kun ved at være en af os og møde os der hvor vi er, kan han frelse os. Og måske kan vi trøste os ved at “Kapernaum” ikke alene betyder “Naums by”, men også kan betyde “trøstens by”. Måtte vi finde trøst i håbet om, at Jesus er kommet til os – ligesom dengang han kom til Galilæas byer for at kalde de mennesker der. Måtte vi finde trøst i håbet om, at han vil skænke os vore synders nådige forladelse for at kalde os til retfærdighed, fred og glæde på den yderste dag.\n(Som supplement til kollekten kan denne bøn benyttes)\nVi beder for, at du Gud, himmelske far, vil beskytte de udsatte, svage, som netop nu er truet af smitte og sygdom.\nVi sender vores varmeste tanker til dem, som er blevet alvorligt syge og er truet på livet.\nOg vi sender vores varmeste tanker til dem, som er familie med dem, som er alvorligt syge.\nHimmelske far, vær nær ved dem og os.\nKast os ikke ud i fortvivlelse eller desperation og mangel på tro på at Gud er med.\nStyrk os i stedet på troen og håbet på at du, himmelske far, altid er med, selv når livet er truet og sygdom vil tage dem fra os som vi elsker.\nOg vi, som er raske og sunde, må ikke glemme at takke dig for det liv, du har skænket os og dagligt rækker os.\nLad os taknemmeligt skønne på, hvad du nådigt skænker os. Lad os passe på hinanden, så krisen ikke bringer os længere væk fra hinanden, men at vores styrke, tro og udholdenhed må vokse.\n– forslag til salmer: 7 306 365 – 276 320 13\n2020 © Asser Skude


Undersøgelse skal skabe ny viden, der hjælper hjertepatienter og pårørende i deres liv - Hjerteforeningen\nNy viden skal hjælpe hjertepatienter og pårørende i deres liv med sygdommen\nSeniorforsker Nina Føns Johnsen og ph.d.-studerende Sidsel Marie Bernt Jørgensen er to af forskerne bag undersøgelsen ”Livet med en hjertesygdom”. Her fortæller de om baggrunden for undersøgelsen.\nBaggrunden for at forskerne bag undersøgelsen ”Livet med en hjertesygdom” nu vil kigge nærmere på hverdagen for de mange hjertepatienter og pårørende i Danmark har flere årsager. Det forklarer seniorforsker Nina Føns Johnsen fra Hjerteforeningen og Herlev og Gentofte Hospital.\n- Dels vil vi følge op på første undersøgelse af denne art fra 2015, og dels vil vi inkludere nogle nye emner som fx alternativ medicin og tilbagevenden til arbejdet efter en hjertesygdom. Men ikke mindst vil vi også inkludere pårørende som noget helt nyt, siger Nina Føns Johnsen.\nUndersøgelsen i 2015 viste ifølge hende, at især akutområdet fungerede tilfredsstillende, hvorimod hjertepatientens hverdag efter udskrivelse fra hospitalet viste sig at være mere problematisk.\nEksempelvis pegede hjertepatienternes svar på, at mange patienter ikke bliver tilbudt fuld rehabilitering iht. Sundhedsstyrelsens nationale anbefalinger, samt på udfordringer relateret til sundhedspersonalets fokus på de psykiske følgevirkninger ved hjertesygdom og den generelle information til patienter om, hvad en hjertesygdom kan betyde for deres fremtid, seksualitet og samliv.\nHerudover forklarer Nina Føns, at undersøgelsen viste klare forskelle relateret til hjertepatienternes personlige ressourcer og sociodemografiske baggrund, der indikerede en skæv fordeling af ydelserne i det danske sundhedsvæsen.\nPsykiske udfordringer fylder\nHerudover viste den første undersøgelse af hjertepatienternes liv, at psykiske udfordringer er betydelige blandt patientgruppen, og at næsten hver femte hjertepatient har angstsymptomer, mens 15 procent har symptomer på depression.\nPh.d.-studerende Sidsel Marie Bernt Jørgensen fra Herlev og Gentofte Hospital og Hjerteforeningen forklarer:\n- Vi er nødt til at vide om dette stadig er tilfældet. Og derfor har vi især fokus rettet mod de psykiske følgevirkninger af hjertesygdom, da vi stadig hører, at det fylder meget hos patienterne, og at det er svært at få hjælp til at håndtere.\nPårørende en vigtig del af undersøgelsen\nIfølge Sidsel Marie Bernt Jørgensen er det helt nye ved undersøgelsen, at pårørende nu også er en del af forskernes fokus.\n- Vi ved, at pårørende har afgørende betydning for, hvordan det går hjertepatienten, men vi kan også se fra internationale undersøgelser, at pårørende ofte er mindst lige så påvirkede som patienten, både i hverdagslivet og i forhold til egen sundhed og eget helbred.\nHjerteforeningen arbejder for at forbedre livskvaliteten hos hjertepatienter og deres pårørende, og det er forskerholdets ambition, at denne undersøgelser er midlet til få landsdækkende tal, der kan fortælle dem, hvordan det står til med livskvaliteten blandt hjertepatienter og deres pårørende.\n- Ikke mindst hvordan de oplever mødet med sundhedsvæsenet. For først når vi ved det, kan vi igangsætte initiativer, der hjælper og støtter patienter og pårørende, siger Nina Føns.\n- Fra mit eget perspektiv så er vores vigtigste opgave i denne sammenhæng at fremskaffe gode, landsdækkende tal på de udfordringer og behov, som hjertepatienterne og deres pårørende oplever i hverdagen med hjertesygdommen og i mødet med sundhedsvæsenet - og dernæst at formidle det videre til dem, der kan gøre noget ved det.\nKontakt med sundhedspersonale\nRådgivning, støtte og tilbud\nSeniorforsker ved Hjerteforeningen og Herlev og Gentofte Hospital\nSidsel Marie Bernt Jørgensen\nPh.d.-studerende ved Hjerteforeningen og Herlev og Gentofte Hospital


Forsikringsakademiet - Danske Risikorådgivere\nHjem » Portfolios » Forsikringsakademiet\nForsikringsakademiet er forsikrings- og pensionsbranchens eget uddannelsessted, som udvikler kompetencegivende uddannelser til alle, der arbejder med forsikring.\nMed en uddannelse fra Forsikringsakademiet har du sikkerhed for et højt og brancheanerkendt niveau for faglige og personlige kompetencer.\nVores læringsform er kendetegnet ved uddannelse i teams, e-læring og undervisning med engagerede lærere, der har baggrund i forsikringsbranchen.\nForsikringsakademiet A/S er ejet af ca. 130 forsikringsselskaber, pensionskasser, forsikringsmæglere, pengeinstitutter og institutioner. Aktieselskabet ejer og driver samtidig hotel & konferencecenteret Rungstedgaard, der også er campus for de studerende.\nTag fat i os på kundeservice@foak.dk og 4516 5000 – eller gå ind på vores hjemmeside www.foak.dk og se alle dine muligheder for forsikringsfaglige uddannelser, efteruddannelse, personlig kompetenceudvikling, konferencer, seminarer og skræddersyede forløb.


MA Dublin - MA programmer i Dublin - MA Dublin 2018\nMA Dublin - MA programmer i Dublin - MA Dublin\nMA Dublin - Tag din MA i Dublin. Få alle MA-programmet og skole information. Spar tid og kontakte skolen direkte her!\nalle (132) Kandidatgrader (46) Naturvidenskabelige kandidater (57) Humanistiske kandidater (19)\nMA I Amerikansk Politik Foreign Policy Og\npå universitet Fuldtid Deltid September 2018 Irland Dublin\nDen MA i amerikansk politik Udenrigspolitik og opfordrer eleverne til at forstå, hvordan og hvorfor af emnet. Gennem moduler vil du støde forskellige perspektiver, men vil være det vigtigste vægt på videnskabelige og / eller politisk orienterede læsninger og diskussioner. [+]\n"Efter at have tilbragt år arbejdet i nyhederne jeg havde altid ønsket at komme bag overskrifterne. Denne mestre giver et fascinerende indblik i politikker, ideologier og folk, der har formet USA og dermed vores verdensorden ". - Niamh Sammon\nDen MA i amerikansk politik og udenrigspolitik opfordrer eleverne til at forstå, hvordan og hvorfor af emnet. Gennem moduler vil du støde forskellige perspektiver, men vil være det vigtigste vægt på videnskabelige og / eller politisk orienterede læsninger og diskussioner.\nUSA er den mest indflydelsesrige nation i verden. Imidlertid har en række udfordringer i de senere år sat spørgsmålstegn ved bæredygtigheden af amerikansk lederskab i udlandet og velstand derhjemme. Disse omfatter, men er ikke begrænset til, begrebet amerikansk tilbagegang i forhold til stigende magter som Kina: et politisk system, der synes at have indtastet en længere periode dysfunktion; tilbagevendende problemer i racerelationer; og stigende økonomisk ulighed. ... [-]\nKarriere STØTTEBERETTIGELSE [-]\nMa I Sociale Medier Kommunikation\npå universitet Fuldtid 1 år September 2018 Irland Dublin\nHvordan sociale medier knyttet til økonomi? Hvilken rolle de spiller i politik? Hvor forskellig er et liv levet i og gennem sociale medier? Dette MA i Social Media Communications behandler disse og lignende spørgsmål, der er dukket op af stigningen og fremkomsten af sociale medier, og deres stigende dominans af feltet medier og kommunikation. [+]\nHvordan sociale medier knyttet til økonomi? Hvilken rolle de spiller i politik? Hvor forskellig er et liv levet i og gennem sociale medier? Dette MA i Social Media Communications behandler disse og lignende spørgsmål, der er dukket op af stigningen og fremkomsten af sociale medier, og deres stigende dominans af feltet medier og kommunikation.\nDen MA i Social Media Studies tilbyder en kritisk undersøgelse af historien, drift, forgreninger, funktioner, brug og integration af sociale medier i alle livets områder. Det er rettet mod mennesker, der søger en kritisk refleksion over sociale medier, der ønsker at forstå deres anvendelser, og også lære at analysere og mobilisere dem strategisk.... [-]\nThe Masters i Journalistik på DCU giver vidtrækkende uddannelse for de interesserede i erhvervet som journalistik og beslægtede områder. Den afbalancerer praktiske, teoretiske, tekniske og analytiske elementer til at løse de skiftende medielandskab og det nye, og stadig mere forskelligartet, krav, der foretages på deltagere på journalistik. Ved afslutningen vil du have et indgående kendskab og evne til at forfølge en succesfuld journalistik karriere. [+]\nThe Masters i Journalistik på DCU giver vidtrækkende uddannelse for de interesserede i erhvervet som journalistik og beslægtede områder. Den afbalancerer praktiske, teoretiske, tekniske og analytiske elementer til at løse de skiftende medielandskab og det nye, og stadig mere forskelligartet, krav, der foretages på deltagere på journalistik. Ved afslutningen vil du have et indgående kendskab og evne til at forfølge en succesfuld journalistik karriere.\nOp til 25 pladser tilbydes på hver årlig indtag til programmet. For at komme i betragtning til optagelse, skal ansøgerne have som minimum en øvre anden klasse æresbevisninger grad (eller international tilsvarende). Steder også kan stilles til rådighed for kandidater, der har relevant erhvervserfaring.... [-]\nModerne internationale relationer indflydelse på vores liv i riger såsom international politik, menneskerettigheder, økonomi, kommunikation og handel. Denne grad giver en bred tværfaglig introduktion til dette emne. Det udforsker de begreber, kræfter og processer understøtte internationale relationer, ser på den rolle, som magtfulde stater og internationale organisationer, juridiske rammer, udenrigspolitik og den internationale politiske økonomi. Studerende kommer fra alle hjørner af kloden og er begge seneste bachelorer og dem, der allerede nedsænket i marken (ngo'er, lærere), der ønsker at fremme deres faglige udvikling. [+]\nModerne internationale relationer indflydelse på vores liv i riger såsom international politik, menneskerettigheder, økonomi, kommunikation og handel. Denne grad giver en bred tværfaglig introduktion til dette emne. Det udforsker de begreber, kræfter og processer understøtte internationale relationer, ser på den rolle, som magtfulde stater og internationale organisationer, juridiske rammer, udenrigspolitik og den internationale politiske økonomi. Studerende kommer fra alle hjørner af kloden og er begge seneste bachelorer og dem, der allerede nedsænket i marken (ngo'er, lærere), der ønsker at fremme deres faglige udvikling. Programmet er velegnet til studerende fra en bred vifte af disciplinære baggrunde, fra politik, jura og sprog, til historie, erhvervslivet og videnskaber.... [-]\nMa Grad I Udviklingsstudier\npå universitet Fuldtid Irland Dublin\nDen MA Degree i Udviklingsstudier er designet til at forberede deltagerne til at arbejde i udvikling i et samfund, lokale myndigheder, ungdom / voksenuddannelse, eller NGO indstilling. Det tilbyder eleverne en mulighed for at udforske nutidige teorier om social forandring og udvikling og til at analysere udvikling politik og praksis. Den bygger færdigheder, især i relation til forskning, ledelse og arbejde med grupper, og i planlægning, styring og evaluering af udviklingsprojekter. [+]\nDen MA Degree i Development Studies er designet til at forberede deltagerne til at arbejde i udvikling i et samfund, lokale myndigheder, ungdom / voksenuddannelse, eller NGO indstilling. Det tilbyder eleverne en mulighed for at udforske nutidige teorier om social forandring og udvikling og til at analysere udvikling politik og praksis. Den bygger færdigheder, især i relation til forskning, ledelse og arbejde med grupper, og i planlægning, styring og evaluering af udviklingsprojekter.\nDet henvender sig til avanceret niveau deltagere, der har en primær grad eller tilsvarende kvalifikationer, og som har erfaring med at arbejde i en udviklingssammenhæng. Særligt velkommen er ledere, formidlere og ledere af lokalsamfundet udviklingsprojekter, regeringen og udvikling vikarer, personer involveret i pastorale tjeneste, forskere, udvikling undervisere, frivillige og aktivister. Det bør også appellere til akademikere i landene i det globale Syd engageret i undervisning og forskning i udvikling. Nogle steder er også bevaret for nyuddannede, der ønsker at studere videre, før der iværksættes en karriere i udviklingsarbejdet.... [-]\nMSc I Data Analytics\npå universitet Fuldtid 1 år January 2019 Irland Dublin\nDenne computing kursus har til formål at producere høj kvalitet, teknisk kompetente, innovative kandidater, der bliver førende praktikere inden for data analytics. Ved afslutningen af dette kursus, vil kandidater være i stand til ... [+]\nDenne computing kursus har til formål at producere høj kvalitet, teknisk kompetente, innovative kandidater, der bliver førende praktikere inden for data analytics. Ved afslutningen af dette kursus, vil kandidater kunne:\nGennemføre uafhængige forskning og analyse inden for data analytics Gennemføre en forskning idé ved hjælp af de nyeste praksis i branchen Demonstrere ekspertviden om dataanalyse og statistik Kritisk vurdere og evaluere forretningsmæssige og tekniske strategier for data analytics Udvikle og implementere forretningsmæssige og tekniske løsninger til data analytics Om dette kursus\nKurset struktur rummer et bredt publikum af elever, hvis specifikke interesser i data analytics kan enten teknisk fokuseret eller forretning fokuseret. Alle studerende vil også få eksponering til relevante juridiske spørgsmål og produkt kommercialisering overvejelser forbundet med feltet data analytics.... [-]\nMa I Religion Og Uddannelse\npå universitet Fuldtid Deltid 1 - 2 år September 2018 Irland Dublin + 1 mere\nDette program af undersøgelser er primært rettet mod dem interesseret i undervisningen i religiøs uddannelse i andet niveau skoler. [+]\nSpecialiseret i en af tre strømme: Digital læring Mentoring og Leadership Religiøs Uddannelse Indledning Er du interesseret i religiøs undervisning i post-grundskoler? Kunne du tænke dig tid til at overveje de problemer, som religion og uddannelse i moderne Irland? Ønsker du at udvikle nye midler og metoder til din undervisning i religion? Har du spekuleret på, hvordan man bedst henvende religiøs uddannelse i et multikulturelt og multireligiøst klasseværelse?\nSom en kandidatuddannelse, vil deltagerne udvikle forskning færdigheder i specifikke emner i religion og uddannelse. Efter en vellykket gennemførelse af dette program kandidat vil kunne:\nDemonstrere viden og forståelse af aktuelle emner i Religion og uddannelse Demonstrere en kapacitet til dybdegående forskning i specifikke emner af VE Udvikle komplekse analytiske og fortolkende færdigheder inden for områderne religion og uddannelse Påtage sig ansvaret for arbejde inden for faglige og pastorale sammenhænge, med enkeltpersoner og grupper Undersøg og reflektere over uddannelses-, religiøse og teologiske værdier og dermed bidrage effektivt til ændringerne i samfundet. Uddannelsens indhold ... [-]\nDette lærte Masters program er beliggende i et pulserende School of Theology, som tilbyder en bred vifte af muligheder for specialiseret undervisning og forskning i en tværfaglig sammenhæng. Teologi i MDI er rodfæstet i den katolske kristne tradition, engageret i økumenisk og interreligiøs dialog, med en forpligtelse til global og social retfærdighed og fremme af menneskerettighederne. [+]\nDet lærte Masters program er beliggende i et pulserende School of Theology, som tilbyder en bred vifte af muligheder for specialiseret undervisning og forskning i en tværfaglig sammenhæng. Teologi i MDI er rodfæstet i den katolske kristne tradition, engageret i økumenisk og interreligiøs dialog, med en forpligtelse til global og social retfærdighed og fremme af menneskerettighederne.\nPostgraduate programmer i teologi er åbne for studerende med interesse for forskning inden for Systematisk Teologi, teologiske etik, filosofisk teologi, bibelsk teologi og pastoral teologi.\nDen Master i Teologi Kurset er af særlig interesse for dem, der planlægger at gå videre til ph.d.-forskning, men også tiltrækker lærere religionsundervisningen, feltpræster, præster og pastorale arbejdere. Personer, der ønsker at udøve teologiske studier i forbindelse med livslang læring opfordres også til at gælde.... [-]\nMa I Poetry Undersøgelser\nDen MA i Poetry Studies er en banebrydende Poetry kursus, der giver studerende, undervisere og udøvere af poesi med specialiserede færdigheder i opskrivningen af kunstform. Gennem dette program, er vi at nå ud til forskellige samfund, både professionelle og ikke-professionelle, der har interesse i at udvide deres forståelse af poesi gennem livslang læring. [+]\nInnovative og spændende arbejde i Poetry Undersøgelser finder sted på MDI, med sin irske Center for Poetry Studier og elektronisk journal POST: en poesi Studies Review. Den MA i Poetry Studies er en banebrydende Poetry kursus, der giver studerende, undervisere og udøvere af poesi med specialiserede færdigheder i opskrivningen af kunstform. Gennem dette program, er vi at nå ud til forskellige samfund, både professionelle og ikke-professionelle, der har interesse i at udvide deres forståelse af poesi gennem livslang læring. MDI har stærke forbindelser til Portugals University of Coimbra, den eneste anden EU-institution i øjeblikket tilbyder en sammenlignelig MA i Poetry Studies. Der er mulighed for udveksling af studerende, eller for MDI studerende til at besøge Coimbra og opleve deres internationalt berømte møde Poets, som finder sted hvert andet år.... [-]\nProfessionel Ma I Sundhedssektoren Chaplaincy\nDen Professionel MA i Healthcare Chaplaincy giver de studerende en tværfaglig tilgang til Healthcare Chaplaincy. Det giver akademisk, pastoral, åndelige, personlig og faglig uddannelse for folk, der ønsker at arbejde i Healthcare-indstillinger. [+]\nDen Professionel MA i Healthcare Chaplaincy giver de studerende en tværfaglig tilgang til Healthcare Chaplaincy. Det giver akademisk, pastoral, åndelige, personlig og faglig uddannelse for folk, der ønsker at arbejde i Healthcare-indstillinger.\nHvem er denne MA program til?\nProgrammet er designet til dem, der ønsker at forfølge en karriere i Healthcare Chaplaincy i en række godkendte sundhedsydelser sammenhænge herunder:\nHospitaler Hospices Rehabiliteringsfaciliteter Alderdomshjem & Pleje Faciliteter\nKurset udbydes på en et år på fuld tid, kun tre basis semester. Efter en vellykket gennemførelse af dette program vil ph.d. kunne:\nDemonstrere evne til at engagere sig i en holistisk måde med Chaplaincy patienternes behov, beboerne, familie, personale og bredere samfund, Exhibit selvindsigt i en grad, der tillader sjælesorg, der skal tilbydes inden for de sammenhænge i hans / hendes styrker og begrænsninger Vær opmærksom på og formulere, hvordan deres følelser og holdninger, værdier og antagelser påvirker deres tjeneste Være kompetent i reflekterende teologisk og lette denne proces i andre. Giv tegn på forståelse aktuelle teologiske, åndelige og etiske spørgsmål, som konfronterer feltpræster Demonstrere evne til at formulere og empati omkring åndelige, moralske og medicinske spørgsmål Demonstrere evne til at forstå og hjælpe andre med at finde betydningen i oplevelsen af lidelse, sorg og tab Demonstrere mulighed for at integrere teologi ministeriet og pastorale praksis Forstå de operationelle systemer på sundhedsområdet indstillingen Kast følsomt i tro samtale og tro udviklingsinitiativer i en invitational og inklusiv måde. Exhibit kompetence som en reflekterende praktiker og åbenhed over for fortsatte åndelige, teologiske, faglig... [-]\nMa I Chaplaincy Undersøgelser Og Pastorale Arbejde\nDen MA i Chaplaincy Studier og Pastoral Work Kurset giver den akademiske, pastorale, åndelige, personlig og faglig udvikling for dem, der allerede arbejder eller ønsker at arbejde i de ovennævnte sammenhænge, der søger at berige deres færdigheder inden for Faith Udvikling, Chaplaincy og Chaplaincy Koordinering . [+]\nInteresseret i: Folkeskole Post-Folkeskole Tredje niveau Institutter Fængsler / unge kriminelle Parish Fællesskaber Unge og unge voksne grupper Fællesskab / foreningsliv\nDen MA i Chaplaincy Studier og Pastoral Work Kurset giver den akademiske, pastorale, åndelige, personlig og faglig udvikling for dem, der allerede arbejder eller ønsker at arbejde i de ovennævnte sammenhænge, der søger at berige deres færdigheder inden for Faith Udvikling, Chaplaincy og Chaplaincy Koordinering.\nFleksibel planlægning: 1 år på fuld tid / 2 år på deltid\nDette Chaplaincy Kurset udbydes på fuld tid og deltid.\nFuldtidsansatte: Undervisningen foregår i MDI den 1. eftermiddag / aften, 1 dag om ugen og 8 lørdage hele det akademiske år... [-]\nMa I Etik - Virksomhedernes Ansvar\npå universitet Deltid 2 år September 2018 Irland Dublin\nDen vej er designet til at give deltagerne den begrebsmæssige viden og praktiske færdigheder, der er nødvendige for at designe og styre i organisationer de etiske, sociale og ledelsesmæssige aspekter af erhvervslivet beslutningstagning og drift. Deltagerne vil lære at anvende forretningsetik koncepter og rammer til den ansvarlige ledelse af organisationer. [+]\nDen MA i Etik (Corporate Responsibility) er en specialist vej i MA i Etik udbydes i fællesskab af Dublin City University og Mater Dei Institute of Education i samarbejde med Sammenslutningen af tilsynsforordnede i Irland (ACOI). Den vej er designet til at give deltagerne den begrebsmæssige viden og praktiske færdigheder, der er nødvendige for at designe og styre i organisationer de etiske, sociale og ledelsesmæssige aspekter af erhvervslivet beslutningstagning og drift. Deltagerne vil lære at anvende forretningsetik koncepter og rammer til den ansvarlige ledelse af organisationer.\nUddannelsen udbydes på en deltid over to år. Det fører til tildeling af Dublin City University of the MA i Etik (Corporate Responsibility). Corporate Responsibility-vejen er blevet udviklet som en reaktion på den igangværende efterspørgsel efter viden, færdigheder og kompetencer i forretningsetik og virksomhedernes ansvar. Forelæsninger er drevet af en kreativ og aktiv integration mellem teori og praksis, som fremmes af kollaborativ gruppe læring, diskussioner, debat og analyse af forskellige case scenarier. Programmet er tværfaglig, der trækker på den ekspertise, undervisere fra MDI, DCU Institut for Etik, DCU Business School, DCU Humanistiske Fakultet og Samfundsvidenskab og praktikere på området Business Ethics i Financial Services.... [-]\nLink to and share "MA Dublin - MA programmer i Dublin - MA Dublin 2018"


Gulddrømmen blev virkelighed: Danmark skrev historie i Boxen - silkeborgnyt.dk\n27. januar 2019 - 19:03 Skriv kommentar \nGulddrømmen blev virkelighed: Danmark skrev historie i Boxen\nDe danske drenge sikrede VM-titlen for første gang nogensinde, da Norge blev ydmyget foran 15.000 jublende tilskuere\nHÅNDBOLD Danmark er verdensmester i herrehåndbold anno 2019. Det blev en realitet søndag aften, hvor landsholdet sikrede den historiske triumf med en sikker 31-22-sejr over Norge i en udsolgt Boxen.\nDer var ganske enkelt klasseforskel i finalen, hvor de danske drenge satte en stor fed streg under, at holdet er det absolut bedste i verden lige nu.\nIngen over, ingen ved siden af. Ja, ingen var reelt i nærheden af at matche Nikolaj Jacobsens mandskab, som vandt samtlige kampe ved slutrunden.\nFinalen var ganske jævnbyrdig i indledningen, men efter ni minutters spil fik værterne etableret en tomålsføring, da Mikkel Hansen sendte Danmark på 6-4. Fire minutter senere så nordmændene sig nødsaget til at tage kampens første timeout, da det danske forspring var vokset til 9-5.\nDe taktisk justeringer havde kortvarigt den ønskede effekt for gæsterne, som fik reduceret til 10-8, men efter 22 minutter blev danskernes firemålsføring genetableret, da Bjerringbro-drengen Rasmus Lauge scorede til 12-8, og umiddelbart efter udbyggede den tidligere BSV-spiller forspringet til fem mål.\nDanskerne var helt suveræne, og kort inden pausesignalet hamrede Rasmus Lauge bolden i nettet for fjerde gang, hvorfor stillingen var 18-11 efter de første 30 minutter. Det entusiastiske hjemmepublikum fik nærmest Boxen til at gynge, og værterne blev sendt i omklædningsrummet med øredøvende jubel på tribunerne.\nNiklas Landin åbnede anden halvleg med flere fine redninger, og i den anden ende af banen spillede værterne med stor tålmodighed. Tiden arbejdede for danskerne, og et lille kvarter før tid lød hjemmeholdets komfortable føring på hele 26-15.\nInden finalen havde Hans Lindberg afløst Bjerringbro-Silkeborgs Johan Hansen i VM-truppen, og i slutfasen blev den rutinerede fløj sendt på banen til stående applaus fra de danske fans.\nDer blev også enkelte minutter til Nikolaj Markussen og Nikolaj Øris til sidst. Sidstnævnte fik sågar æren af at score kampens sidste mål, og BSV-duoen fik dermed lov til at bidrage til den gyldne opvisning, der sluttede med cifrene 31-22.


hej, jeg spørger for at hjælpe en ung ven, der e…\nhej, jeg spørger for at hjælpe en ung ven, der er ved at komme for langt ud i voldlig adfærd. Det gælder hans kærste, der lige har smidt ham ud med vores hjælp og kan også gå ud over ting fra steder, der ikke behandler ham, som han ønsker det. Han er faktisk syrisk flygtning og vi har været til læge med ham - lægen syntes ikke at han skulle gøre noget. Og den unge mand har en opfattelse af, at bare han siger undskyld et par gange, så kan han hver gang starte på en frisk, som om intet var hændt. Hvor kan man gå hen, når man ikke har penge, for at få hjælp til at få styr på sin selvkontrol, så det ikke udvikler sig yderligere med uoverskuelige konsekcvenser, fx udvisning fra Danmark ...\nKære dreng på 19 år. Tak for dit brev og din store omsorg for din ven. Det er en stor og svært problematik. Når jeg skriver det, er det fordi jeg tager i betragtning at din ven er syrisk flygtning. Og han kan have en voldsom historie bag sig. Han kan have set voldsomme ting i sit land, han kan have været udsat for forskellige overgreb på sin vej til Danmark. Han kan være ramt af Post Traumatisk Stress Disorder( PTSD, som du måske har læst om at soldater kan være ramt af.) Jeg undrer mig noget over lægens ansvar, men lad det nu være. Jeg er enig med dig i at din ven har brug for hjælp. Så nu kommer jeg med nogle forslag, som du/I kan overveje/tænke over. Er din ven her alene, uden sin familie og er han under 18 år ?. Hvis han er under 18 år, så skal der være en socialforvaltningen og Røde Kors som kan hjælpe ham. Hvis han er under 18 år, så er han måske anbragt på et opholdssted, som kan hjælpe ham. Hvis han er over 18 år har han måske kontakt til Dansk Flygtningehjælp eller et asylcenter. De kan hjælpe. Eller Røde Kors kan måske hjælp. Der findes en organisation der hedder Dialog Mod Vold, de kan hjælpe, så du kan læse om dem og kontakte dem. Og tal lidt med din ven om hvad han har oplevet, hvad der kan være baggrunden for at han er blevet voldelig. Hvad tænker han selv om det ? Ved han at konflikter kan løses på andre måder ? Kan han se hvad I andre gør, når der er konflikter i jeres liv ? Kik på de forslag som jeg har skrevet. Kik om der er noget, der kan bruges. Måske bare begynde fra en ende af og forsøge dem alle. Skriv til os igen eller ring til os, hvis det bliver svært at finde rundt i det hele. Og endnu en gang stor ros til dig, som en god og omsorgsfuld. Din ven er heldig at kende dig. Mange hilsner\nKære brevkasse hvis ens forældre har udsat en fo…\nKære brevkasse hvis ens forældre har udsat en for vold men lover de ikke gør det mere og har fortrudt kan man så stole på det og skal man tilgive dem fordi de selv er blevet udsat for vold som barn, eller fordi man skulle lære at sige fra? Undskyld det blev lidt kort og ikke så detaljeret men ved ikke helt hvad jeg ellers skal skrive, så i må meget gerne skrive igen hvis i mangler nogle oplysninger. Knus fra lille mig.\nHej lille dig på 23 år. Mange tak for dit brev. Jeg har skrevet et ret langt svar, da du, så vidt jeg kan se, har skrevet herind en del gange gennem den sidste 1½ uge. Hvis dine forældre tidligere har udsat dig for vold men lover, at de ikke vil gøre det mere, og har fortrudt, så synes jeg da, at du skal tilgive dem, og så må de vise dig, at du kan stole på dem. Først ved ikke at udsætte dig for fysisk vold. Dernæst ved at vise dig, at de er villige til at arbejde med jeres indbyrdes forhold. Med det mener jeg, at jeres forhold formodentlig er præget af uklare grænser, overskridelser af hinandens grænser og mange konflikter. Vold er jo en reaktion på, at man er uenig om nogle ting og har konflikter om det og ikke kan finde ud af at tale om det. Når man har svært ved at finde ord, eller har svært ved at respektere den andens synspunkt, kan det for nogle blive så vanskeligt at finde ud af at udtrykke frustrationen på en ordentlig måde. Dertil kan komme en følelse af magtesløshed. Dette til sammen kan gøre, at nogle slår ud i frustration. Det gør det ikke i orden at slå, men den, der slår, er nødt til at få indblik i, hvorfor det er, man reagerer sådan, for at kunne begynde at arbejde med at finde andre måder at reagere på. Konflikter vil altid være en del af menneskers relationer, fordi vi har forskellige måder at se ting på, forskellige synspunkter og holdninger. Men det er vigtigt at kunne tale sig igennem konflikter for at nå til enighed eller i hvert fald nå frem til en respekt for, at man kan have forskellige synspunkter og være uenig om nogle ting. Når vold har stået på gennem flere år, bliver det et mønster, som kræver meget arbejde at ændre på. Det er et mønster, som også præger relationen, når man ikke slår, i form af andre måder at overskride hinandens grænser: for eksempel ved ikke at respektere hinandens synspunkter eller ikke at respektere, når den anden prøver at sige nej. Det kan tage tid at nå frem til en ligeværdig relation. Men det kan godt lade sig gøre. Det skal tilføjes, at der er nogle mennesker, der faktisk også synes, at det er helt i orden at slå. Det lyder ikke, som om dine forældre hører til dem. Når det nu er sagt, kræver det også et arbejde af dig at være med til at ændre jeres relation. Noget af det, der sker, når man vokser op med vold, er, at ens følelse af, hvor ens egen grænse går i forhold til en masse ting, bliver meget uklar, fordi man har oplevet, at den er blevet overskredet igen og igen, og man bliver derfor i tvivl om sig selv, og hvor ens grænser går. Så vidt jeg kan se, har du igennem 1½ uges tid skrevet herind flere gange. Jeg vil anbefale dig at ringe herind eller skrive på chatten, ligesom jeg kan se, at flere andre rådgivere har gjort. Når du bliver ved med at skrive, fordi du ikke helt synes, at du har fået forklaret ordentligt, hvad det er, du vil fortælle, eller ikke synes, at du helt har svaret på et spørgsmål, så er det måske, fordi du faktisk har brug for at få talt eller skrevet mere grundigt om det. Det er svært at få den mere grundige snak her i brevkassen, fordi vi er forskellige rådgivere, der svarer, og det tager lidt længere tid at svare, end det gør i telefonen eller på chatten. Det er nemmere at få en ordentlig dialog på telefon og chat. Held og lykke med det. KH\nHej Min mor og jeg har levet med en voldelig sted…\nHej Min mor og jeg har levet med en voldelig stedfar siden jeg var helt lille. Han har altid slået min mor meget voldsomt, og har været ved at slå hende ihjel. Han har aldrig slået mig, men han har rørt ved mig forskellige steder på kroppen. Det er rigtig ubehageligt, og hver gang min kæreste snakker om sex, bliver jeg bange og utilpas. Er engang blevet så utilpas at jeg kastede op. Mit spørgsmål er om min stedfar må gøre det? Hvis jeg ikke har sagt nej? Hilsen en forvirret pige\nHej pige på 15 år. Tak for dit brev. Jeg er glad for at du skriver, så du ikke skal være i tvivl, om din stedfar må røre dig forskellige steder på kroppen. Det må han selvfølgelig IKKE, når du synes, at det er ubehageligt. Så overskrider han dine grænser. Også selv om du ikke har sagt nej. Det er altid den voksne, som skal være opmærksom på, hvor grænsen går. Jeg kan blive meget i tvivl om at din stedfar kan fornemme din grænse, når han er voldelig i sin adfærd. Jeg bliver selvfølgelig meget bekymret, når du skriver at din stedfar er voldelig overfor din mor. Både på dine ....og din mors vegne. Vold er ikke acceptabelt på nogen måde og det at du oplever vold i din familie, er en sikker vej til at føle sig forvirret, sårbar og utilstrækkelig. Hvis man har det sådan, så er det meget svært at give sig hen til sin kæreste og være intime sammen. Så jeg tænker, at det, at du bliver bange og utilpas, når din kæreste snakker om sex, er en helt forståelig reaktion på den vold, du har oplevet eller oplever. Jeg vil opfordre dig til at ringe til os eller skrive til os i chatten, så vi kan hjælpe dig på bedst mulig måde udfra det, som du lige nu synes er aller sværest. Hold dig ikke tilbage. Sammen kan vi tage et skridt ad gangen til at finde en vej ud af din følelse af at være forvirret. Håber at høre fra din inden længe. K.H.\nKære brevkasse i bad mig om at skrive igen omkrin…\nKære brevkasse i bad mig om at skrive igen omkring dato og rådgiver så det vil jeg gøre her: har skrevet med Herdis og det var den 4/3-2017 kl 10:51:29 håber det var svar nok ellers må i meget gerne skrive hvad jeg ellers skal skrive for at i ved hvem det er. Knus\nHej igen pige på 23 (lille dig) Det er mig Sanne, som er på brevkassen i dag. Du må undskylde at jeg misforstod dit første brev. Det beklager jeg. Men hvor er det godt, at du har skrevet tilbage og rettet misforståelsen, så vi kan vejlede dig bedre. Jeg forstår nu, at det er dig der har været udsat for aggressivitet og vold, da du var yngre og boede hjemme. Det er helt naturligt og klart at tankerne om, hvad du har været udsat for rumsterer i din hukommelse. Det må være nogle ubehagelige minder, som jeg tænker medfører spørgsmål om, hvorfor skete det og hvad gik galt? Var det min egen skyld, sagde jeg eller gjorde jeg noget forkert osv. Jeg ved ikke om du kan nikke genkendende til nogle af disse spørgsmål og det er heller ikke så vigtigt. Lige meget hvad det er for tanker, du gør dig, er det vigtigt at dele dem med nogen. Så de muligheder, som Herdis skrev i sit svar, er du stadig velkommen til at gøre brug af. En anden mulighed er, at du tager fat i en af de voksne, som jeg tænker må være knyttet til dit bosted. Jeg er sikker på, at de vil gøre alt, for at du kan få klarhed over at det var og er forkert at udsætte et barn/ung/voksen for de ting, som du spurgte om og at du ikke selv bære nogen skyld. Jeg håber at mit svar giver bare lidt mening for dig. Ellers lad os høre fra dig. Stort knus\nKære brevkasse, jeg skriver til jer igen fordi i …\nKære brevkasse, jeg skriver til jer igen fordi i har nogle spørgsmål som i ikke har fået svar på. Det var min far der gjorde det , og det har stået på hele barndommen . Jeg har talt med min mor om det og det er rimelig stoppet nu . Jeg bor på bosted. Det er mig som har skrevet knus fra lille mig (bare så i ved hvem det er)\nKære pige på 23, Tak for dit brev. VI er flere som besvarer breve her på brevkassen, så fra det, du skriver nu, kan jeg desværre ikke finde dine tidligere breve og være sikker på, at det er dig, der også har skrevet dem. Så kan du evt skrive til os igen med oplysning om, hvornår du har skrevet og hvem, der har svaret dig. Så kan vi meget bedre hjælpe dig, og vi skal nok svare hurtigt - dvs inden for 24 timer. DU kan også ringe til os i Basens åbningstid. Så kan vi tale med dig, hvis det er bedre. De venligste hilsner\nKære brevkasse, jeg er nødt til at skrive til je…\nKære brevkasse, jeg er nødt til at skrive til jer igen fordi i har misforstået mit brev da jeg skrev om det var ok at blive udsat for vold , er det fordi det er mig det er gået udover og jeg er ikke forældre som i nok har tolket det, er ked af jeg ikke fik formuleret mig ordenligt. Det er mig som har skrevet \_\_"knus fra lille mig\_\_"\nKære pige på 23 år. Tak for dit brev, det er godt at du skriver igen, når nu svaret var baseret på en fejl forståelse af dit første brev. Jeg har læst dit første brev og det korte svar er nej, det er ikke i orden at udsætte sit barn for nogen former for vold. Det er ulovligt og også skadeligt for et barn at blive udsat for vold. Fordi det kan skade et barn at vokse op med volden. Barnet kan få problemer senere i sit liv på en række områder, så som lavt selvværd, følelsen af ikke at være elsket, tristhed og en række andre ting. Jeg tænker at de spørgsmål som du har stillet om vold, at det er den vold som du selv er blevet udsat for. Nu skriver du ikke så meget hvem der har udsat dig for vold, og i hvor mange år at din barndom som du blev udsat for vold. Og jeg får lyst til at spørge dig om du har talt med nogen om det, enten dengang eller nu ? Og mon volden er stoppet, bor du mon for dig selv, eller sker volden stadig ? Jeg ved ikke hvor du bor, men hvis du bor i nærheden af København, så har du mulighed for at komme til samtaler hos os. Du skal ringe til foreningen og bede om en samtale med en rådgiver. Hvis du bor væk fra København. så har vi også mulighed for at samtale med dig pr. tlf. Du kan også skrive til vores chat, der kan du også få mulighed for at fortælle din historie og få rådgivning via chatten. Du kan læse vores hjemmeside og finde oplysninger, både om chatten og om personlig rådgivning. Jeg håber at du kontakter os, så at du får en mulighed for at tale om dine oplevelser. Mange hilsner\nKære brevkasse. Har lige nogle spørgsmål jeg h…\nKære brevkasse. Har lige nogle spørgsmål jeg håber i vil svare på. Jeg spørger fordi jeg ikke ved det så det er et ærligt spørgsmål. 1. Er det ok at kaste ting efter sit barn 2. Er det ok at holde fast i sit barn 3. Er det ok at sparke til sit barn når det ligger ned. Det skal lige siges at det blev gjort i vrede. Self ved jeg godt vold er forkert, men synes bare det er svært at finde grænsen. Knus fra lille mig\nKære \_"lille du\_". Lad mig svarer dig, ved at sige at enhver form for aggressivitet overfor et barn er psykisk vold. Og hvis det medfører fysiske handlinger, som at sparke eller kaste ting efter sit barn, så er det også fysisk vold. Vi kan som forældre virkeligt blive udfordret på vores tålmodighed og vore grænser, når ungerne folder sig ud og er trodsige og umedgørelige. Det er kun naturligt, at man kan føle sig magtesløs og vred i sådanne situationer. Men vi har et ansvar som de voksne til at formidle vores vrede over for vores børn, på en sådan måde, at vi ikke krænker dem. Måske kan det hjælpe dig at sætte dig i dit barn situation. Vil du selv acceptere at blive udsat for de ting, som du spørger til? Hvis du har brug for yderligere vejledning i, hvordan du skal tackle barneopdragelsen, vil jeg anbefale dig at tage kontakt til din kommunes sundhedsplejersker. De har helt sikkert nogle fif til, hvordan du kan tackle den uundgåelige vrede overfor dit barn, således at du ikke er i tvivl, om du har overskredet grænsen for voldelig adfærd. Kærlig hilsen og held og lykke med udfordringen.\nHejsa \_\_\_'\_\_\_'brevkassen\_\_\_'\_\_\_' - jeg håber inde…\nHejsa \_\_\_'\_\_\_'brevkassen\_\_\_'\_\_\_' - jeg håber inderligt at I sidder inde med nogle gode råd, og en form for vejledning. For snart 5 måneder siden fandt jeg mig denne her fantastiske kæreste, igennem et par rigtig gode veninder. I starten var han en rigtig såkaldt \_\_\_'\_\_\_'fuckboy\_\_\_'\_\_\_' som havde sex med 2 forskellige piger, mens vi startede på at have noget, det meldte så ud i, at vi slet ikke havde kontakt i en måned, men da han blev ved med at holde kontakten kørende, endte det ud i at vi fandt sammen. Efterfølgende var jeg selvfølgelig rigtig nervøs, fordi jeg ikke var helt sikker på, hvad det egentlig var at han ville med mig, men nu har vi været sammen i godt og vel 5 måneder, og jeg elsker ham mere end noget andet. For omkring en måneds tid, måske halvanden måned, ændrede det hele sig. Men først og fremmest bør jeg nok forklare noget mere om hans fortid, og barndomshistorie. Som barn boede han i Tyskland, men ham og hans mor blev banket af hans far, hans far kommer oprindeligt fra Albanien. Derfor flygtede ham og hans mor så til Danmark, og boede efterfølgende på 3 forskellige krisecentre, og han gik på omkring 5-6 forskellige skoler, indtil at han så er endt her, tæt på en by ved mig, der endte de for omkring 3-4 år siden, af hvad jeg ved. Han er nu begyndt at fortælle mig alle de ting der, også har jeg også observeret en del selv. Hans mor har nævnt overfor ham, at hun er meget jaloux anlagt, når det kommer til hans \_\_\_'\_\_\_'kæreste liv\_\_\_'\_\_\_' - derudover bliver hun meget nemt ked af det, og han må så sidde og bruge flere timer på at trøste hende, også selv om han er hjemme ved mig. Disse ovennævnte ting, har jeg så konfronteret ham med, da jeg føler det er forkert - og da det også er rigtigt svært at stå og forholde sig til på sidelinjen. Når jeg har nævnt de ting, bliver han ofte sur og kan godt finde på at tage fat i mig, hvilket jeg hurtigt siger, at det brydes jeg mig ikke om, og at jeg ikke vil have at han skal tage fat i mig. Når han så vil gøre det hele godt igen, begynder han ofte at pille ved mig og lægge op til sex... men når jeg så afviser eller beder ham om at stoppe, bliver han bare ved og siger, at han ved jeg godt kan lide det osv. Og jeg tør ikke rigtigt at sige mere fra end det, da han før har reageret meget voldsomt på det, når jeg har sagt at jeg synes det er forkert, og at jeg føler hans udnytter og misbruger mig.... Jeg tror nemlig lidt selv, at det fordi han selv bliver forskrækket og ked af det når han gør det, fordi han nok \_\_\_'\_\_\_'ønsker\_\_\_'\_\_\_' at jeg godt kan lide det, eller godt vil have det. Hvad kan jeg gøre??? -Hilsen en fortvivlet pige....\nKære fortvivlede pige. Tak for dit brev. Jeg er glad for at du skriver, fordi jeg kan godt forstå, at du er i et dilemma. Jeg tænker umiddelbart at det kunne være godt for dig at skille det at din kæreste har en barsk fortid med en voldelig far, flugt og en mor der lyder til at være afhængig af ham og så jeres forhold. Du kan ikke ændre på de oplevelser, som din kæreste har med sig i sin bagage. Jeg kan godt forestille mig, at det har givet ham og hans mor et meget specielt nært forhold, som med tiden forhåbentligt bliver mere rummeligt og klart med hensyn til rollefordeling. Jeg kan kun give dig ret i, at det ikke er sundt at hans mor bliver jaloux på hans \_"kæreste liv\_" og at han skal være den voksne, som trøster sin mor, når hun har det skidt. Tiden kan muligvis ændre deres forhold, enten ved at hans mor bliver tryg og lærer at klare sig, eller ved at han lige så stille og roligt siger fra overfor rollefordelingen. Det kan være, at der skal proffesionel hjælp til, men det må din kæreste og hans mor finde ud af sammen. Du kan \_"kun\_" lytte til din kærestes tanker om sit forhold til sin mor. Det er den bedste hjælp, du kan give ham. Til gengæld er det vigtigt, at du ikke er passiv og accepterende i jeres forhold. Spørg dig selv om du vil acceptere at føle dig misbrugt og udnyttet? At du accepterer at dine grænser bliver overskredet? Det er så vigtigt, at du ikke slækker på dine grænser, fordi du har ondt af ham. Det er så vigtigt, at du siger fra og forlanger at han respekterer, at du ikke har lyst til sex, når det er tilfældet. Det er jo ikke det samme som at sige, at du aldrig har lyst til sex. Der skal to til at danse tango, og hvis den ene ikke har lyst, så bliver der ingen tango. Længere er den ikke. Så vær tro mod dig selv. Et nej eller et udtryk om at der er handlinger, som du ikke bryder dig om, er det bedste, du kan gøre. Vær ærlig og stå fast, det kommer du og din kæreste længst med. Tænk lidt over det og hold dig ikke tilbage med at skrive igen, hvis du har brug for det. Bedste tanker og ønsker. God påske\nFor at starte med vil jeg gerne sige, at jeg har t…\nFor at starte med vil jeg gerne sige, at jeg har tænkt rigtig meget over, om jeg skal dele min historie med jer, om jeg overhovedet er en af de offere i snakker om og om min historie overhovedet er værd at skrive ned? Men hvorfor egentlig ikke. Jeg hedder xxxxx og er 23 år gammel og bor i Flensburg, Tyskland. Jeg er blevet opmærksom på jer igennem UC SYD Aabenraa, hvor i har holdt et fordrag om ”bryd tavsheden”. Da i startede ud med at sige, hvor mange (gennemsnitlig) af alle dem, der deltog i fordraget, kender til eller har oplevet vold i hjemmet, fik jeg en rigtig dårlig mavefølelse, da jeg vidste, at det faktisk var en af dem. For at fortælle helt fra starten af, og for at belyse lidt til ”temaet”: I sommeren 2015 kom jeg sammen med min ekskæreste. Han var ti år ældre end mig og havde allerede to børn. De første måneder kørte vores forhold som det skulle og jeg flyttede rigtig hurtig sammen med ham, da jeg havde brug for et sted at bo. Jeg vidste godt han havde meget temperement og var hurtig til at få oppe og køre. Da han også var meget optaget af fodbold og tit var med til de store kampe, fik jeg også med hvordan han var på der. Jeg turde aldrig rigtig at spørge ind til, men jeg regner stærkt med, han var en af dem man kalder for ”hooligan”. På de ture drak han ufattelig meget og kom altid fuld hjem, som jeg i starten ikke havde noget i mod. Det hele startede omkring et halvt år efter vi kom sammen, hvordan han pludselig flippede ud over små ting, som egentlig ikke var det værd. Jeg kan huske de første gange, hvor jeg blev helt forskrækket, undskyldte mig og tænkte det ville være i orden igen, sådan var det dog desværre ikke. Han blev altid ved og var sur over mig i timevis. Når vi nu snakker over små ting, kan jeg gerne give et eksempel for, hvad han flippede ud over: Jeg var ude og hente morgenmad kl. 11 i weekenden (det var allerede en faktor for, han blev sur, fordi vi begge to sovede længe), han bedte mig om at tage en rejeost med fra buko når jeg nu alligevel var undervejs. Da jeg dog selv ikke spiser sådan noget, vidste jeg ikke hvordan den så ud, og han forklarede mig det var en blå æske jeg skulle kigge efter. Da jeg så var ude og handle, fandt jeg så ikke den rejeost han nu gerne ville have, og tog i stedet for en anden Buko ost med i en blå æske. Da jeg så kom hjem, og bordet var dækket, stilte jeg de købte varer på bordet. Da han så fik med at det var den forkerte Buko ost, flippede han fuldstændig ud, slog på rundstykkerne så der var krummer over det hele og skældte mig ud. Idét vi skændtes over den forkerte ost blandede han tit andre ting med ind, som for eksempel jeg skulle være ham utro, fordi jeg kørte med en dreng over til universitetet hver dag. For at han ikke skulle være mere sur på mig, undskyldte jeg mig altid selvom jeg vidste det var forkert. Desuden blev der altid kastet med nogen ting som ikke rigtig kunne gå i stykker, men alligevel med en fart på at både hunden og mig fik et gevaldigt skræk. Andre gange blev han sur fordi jeg havde en anden mening end ham, eller gjorde noget andet, end han ville. Det endte altid med at han sov på sofaen eller jeg i børneværelset, hvis jeg så overhovedet kunne sove, for han kom altid ind for at diskutere videre. Den første heftige ”skænderi” havde vi, da vi skulle til et musical i Hamborg, som jeg fik af ham til julegave. Jeg kan huske vi skændtes over, at jeg skulle til et gruppemøde i skolen, inden jeg kunne tage afsted sammen med ham. Da han mente han havde planlagt noget i Hamborg, som nu ikke længere kunne lade sig gøre, blev han sur. Vi skændtes så meget, at han ikke ville tage afsted med mig. Jeg bedte ham om, at tage derhen sammen med mig, da det jo netop var hans julegave til mig, men det ville han ikke. Igen råbte han af mig og jeg ”sov” igen i børneværelset. Næste morgen pakkede jeg alle de ting jeg skulle bruge (også billeterne) til at tage til Hamborg og kørte over til skolen. I skolen fik jeg så tusind vis af beskeder, at jeg jo alligevel ikke ville køre med ham, siden jeg havde billeterne med, at jeg jo bare skulle have spurgt ham igen og så videre. Det var så det nye tema vi kunne skændes over. På et eller andet tidspunkt var jeg tom for energi, svarede ham ikke, tog ikke telefonen og ignorede ham fuldstændigt. Da jeg ikke ville have at billeterne ikke kunne bruges, tog jeg afsted sammen med en veninde. Næste dag kørte jeg hjem til ham, hvor han for første gang undskyldte sig, fordi han var bange for at miste mig, var hans ord. Indtil da var det (efter min egn mening) kun psykisk vold han gjorde mod mig, dog ændrede det sig også. Jeg kan huske vi kom hjem fra en fest. Vi var begge to godt berusede og lagde os i sengen. Da jeg bare ville sove, og han ikke ville det, blev han sur på mig, fordi jeg ikke ville sove med ham. Han begyndte igen med at blive højt i tonen, og for at undgå endnu et skænderi tog jeg min dyne og pude og gik ud af sengen, for at sove i børneværelset. Her begyndte han så endnu mere at hidse sig op, og skænderiet var godt i gang. Da vi så stod der midt i stuen skete det første gang han gav mig en lussing. Jeg blev så forskrækket og bange at jeg begyndte med at græde endnu højere og ville til at hente nøglen for at tage hunden og bare gå. Da jeg ikke kunne finde nøglen, da han havde gemt den, lå jeg mig ind i børneværelset og grædt mig i søvne. Siden da endte vores skænderier ofte med at han skubbede mig eller slog huller i væggen/døre. Anden gang han udøvede vold over for mig var, da vi (igen) var oppe og skændes og jeg rørte han nye tattoo (som ikke var med vilje). Her slog han mig på skulderen to gange i træk. Så efter et par dage havde jeg to blå mærker på skulderen som min kollega på arbejde opdagede. Her var det første gang jeg virkelig løj for min ekskæreste. Jeg snakkede ikke med nogen over det der skete i vores hjem, da jeg altid var bange for, at jeg selvom jeg var så ulykkelig, ikke ville kunne klare et liv uden ham, jeg var nærmest afhængig af ham. Jeg levede mit liv for at tilfredsstille ham, hvis det nu skulle være alt den kørsel (da det var min bil), hvis det skulle være sexlivet eller andre ting, hvor jeg vidste han ellers ville flippe ud. Ved siden af den fysiske vold, blev den psykiske vold også værre og værre. Da jeg gennem forholdet tog omkring 15 kilo på (trøstespisningen), var der selvfølgelig også en ny grund at gøre mig mere ned. Jeg følte mig simpelthen så dårligt, at jeg til sidst ikke turde tage tøjet af, foran ham. For at gøre det ikke længere end det allerede er, og jeg kunne nok også blive ved med at fortælle om forskellige situationer, hvor han virkelig nedgjorde mig, vil jeg gerne også fortælle hvordan jeg nåede at gå fra ham, da det egentlig er den pointe jeg ville hen til. Jeg var på arbejde, hvor jeg så fik beskeder fra ham, hvor jeg havde lagt hans fodboldkort. Da jeg dog ikke anede hvor den var, og jeg heller aldrig har lagt hans kort et sted hen, sagde jeg at jeg baklagede og ikke vidste hvor den var. Her vidste jeg så allerede at det kom til et skænderi når jeg var hjemme. Da jeg kom hjem ledte jeg med det samme efter det kort, fordi jeg vidste han ellers ville flippe ud med det samme. Da jeg dog ikke kunne finde kortet kom det til et stor skænderi. Her tog jeg så alt viljen sammen og sagde jeg ville gå fra ham, da jeg ikke synes det kørte som det skulle. Her tog han så fat i min arm (at jeg havde blå mærker efter), skubbede mig så meget hen til døren at jeg også havde blå mærker på ryggen, gik hen til vinreolen, tog en flaske og løb hen mod mig. Her holdte jeg bare hænderne foran ansigtet og skreg. Inden der dog skete noget, gik han tilbage igen og stillede flasken på plads igen. Da han også igen tog nøglen fra mig, tog jeg bare hunden, mobilen og løb. Jeg ringede til min mor for at fortælle hvad der var galt, fordi jeg vidste jeg umuligt ville kunne gå tilbage til ham igen, hvis min mor vidste hvad jeg var udsat for. Han var indset han havde et stort problem og har fået hjælp. Nu 8 måneder efter ligger jeg i min seng, i min egn lejlighed, på en ondsdageftermiddag, min hund ved siden af mig og tænker hvor glad jeg er, jeg har været stærk nok til at gå fra ham.\nKære pige på 23 år. Tusind tak for dit lange brev om dine oplevelser med en voldelig mand. Jeg synes bare, at det er så sejt og godt gået, at du i tide forstod at jeres forhold ikke var sundt og godt og at du havde modet til at forlade din kæreste. Jeg vil lade brevet stå, så andre kan læse det og lære af det. Jeg ønsker dig held og lykke med dit liv uden en voldelig kæreste. K.H.\nhej min far slår mig hele tiden jeg kan ikke lide…\nhej min far slår mig hele tiden jeg kan ikke lide det jeg bliver slået hvergang når jeg kommer hjem fra skole min far bliver hele tiden sur jeg gider ikke mere jeg vil gerne væk fra min far vil gerne have et nyt live hjælp mig\nHej dreng på 14 år. Tak for dit brev. Jeg er glad for, at du skriver til os. Det kan ikke være rart at komme hjem til en sur far, som oven i købet slår dig. Det er jo forbudt ved lov at slå sine børn, så nogen skal hjælpe dig med at få din far til at forstå, at det er strafbart at slå. Jeg vil anbefale dig at tage en snak med din bedste skolelærer, så du kan bryde tavsheden og få den hjælp, som du har brug for. I første omgang vil man forsøge at hjælpe dig og din far til at få et godt liv sammen, hvor du ikke udsættes for hverken trusler om vold eller vold for den sags skyld. Det er kun hvis den hjælp I kan få ikke har føre til bedre og trygge forhold for dig, at man vil se på om det er en løsning at du flytter hjemmefra. Du har ikke nævnt din mor, men hvis du har kontakt til hende er det også vigtigt at hun får at vide, hvad du oplever hos din far. Du er velkommen til at skrive til os igen her eller i vores chat, hvis du er det mindste i tvivl om noget. Pas godt på dig selv. K.H.