Indsigt: Ordførerindlæg fra IA fra gårsdagens debat om uran\nEmnekreds: Efterårssamling 2015, Uran.\nPunkterne vi behandler i dag omhandler seks internationale konventioner, som på forskellig vis drejer sig om håndtering af uran, konsekvenserne af uran-brydning, konsekvenserne af at der cirkulerer radioaktivt materiale på det internationale marked samt arbejdstageres beskyttelse og rettigheder.\nFra Inuit Ataqatigiit vil vi dog først gøre det klart, at vi er imod grønlandsk uran-udvinding. Vi mener ikke Grønland skal deltage i, at tilføre radioaktive materialer til hverken atomkraft, militær brug eller anden brug. Der er nok uran og andre radioaktive materialer i omløb på verdensplan, og der er ingen grund til, at vi bidrager til denne handel.\nVi står her i dag i Landstinget og debattere tilslutning til internationale konventioner som omhandler uranbrydning og eksport af uran. Men er befolkningen blevet spurgt? Nej. Har vi haft en bred og dybdegående debat om konsekvenserne af uranbrydning og eksport? Nej.\nDer mangler et helt centralt og essentielt led: Befolkningen er ikke inddraget i beslutninger om, hvorvidt Grønland skal bryde og eksportere uran og andre radioaktive mineraler.\nDet at bryde uran er ikke bare almindelig minedrift. Brugen af uran og andre radioaktive mineraler udgør en stor sundhedsfare, både der hvor de brydes og i hele den lineære proces af brug af materialerne. Fra start til slut skaber man store, enorme mængder af affald, som skal håndteres for eftertiden. Fra en mine kommer tailings, som vi fra eksemplet med Kuannersuit for eksempel ved skal deponeres i søer som skal fores med beton og monitoreres i århundreder derefter. Dette skaber en fare for læk og fejl, som i sidste ende kan skade miljøet uopretteligt.\nNår uranen eller yellowcaken forlader landet skal den dels håndteres i transport over lange afstande. Transporter som vi ved ikke altid kan udføres helt sikkert, uanset hvor mange internationale konventioner der tiltrædes. Der kan altid ske kriminalitet eller menneskelige fejl. Eller der kan ske naturkatastrofer som i Japan for nogle år siden.\nBrugen af radioaktive materialer til atomkraftværker er heller ikke noget vi støtter. Atomkraft er ikke en ren ”energikilde”. Tænk på alt det affald minen uranen kommer fra medfører – og ikke mindst al den radioaktive affald der skabes ud af et atomkraftværk. Dette farlige affald skal også håndteres for eftertiden.\nI øvrigt er at uranpriserne på verdensplan i dag så lave, at det ikke kan betale sig for os at begynde en produktion her i landet. Brugen af atomkraft er nedadgående. Flere atomreaktorer lukker ned end der er nye der åbner, mens brugen af andre energiformer går opad. Der produceres i dag mere ny sol-, vind- og vandenergi end der produceres mere ny atomenergi1.\nVi er bekendte med, at radioaktive materialer bruges i små mængder i sundhedssektoren. Men vi ved også, at der er nok radioaktive materialer i omløb på verdensplan til, at sikre tilførslen til sundhedssektoren. Vi behøver ikke eksportere uran fra Grønland for at sikre, at der er råmaterialer nok til røntgen- og strålingsbrug på verdensplan.\nIkke mindst er der hele den etiske og moralske side af udvind og eksport af radioaktive materialer.\nVi har fulgt med i de internationale debat om brugen af radioaktive materialer. Der er eksperter efter eksperter som slår fast, at man ikke kan adskille den civile brug af radioaktivt materiale til f.eks. atomkraftværker fra den militære og våbenfremstillingsmæssige brug af radioaktive materialer. Al form for radioaktivt affald kan i mange århundreder efter det er blevet til affald bruges til at producere plutonium som bruges i atomvåben.\nDer kan altid ske fejl i transport, i håndteringen af de radioaktive materialer i forbindelse med udvinding, produktion og brug i atomkraftværker eller andre steder. Historien viser, at det sker, at der stjæles yellowcake. Historie viser, at der sker ulykker som gør den sikre håndtering umulig.\nAtomvåben er den værste form for våben der findes i denne verden. Atomvåben er den største trussel mod vores planets udslettelse. Alligevel er der i verden i dag ingen konventioner imod det at have atomvåben. Klyngebomber og kemiske våben er man stort set enige om at modarbejde, men atomvåben – det oprustes der med både i USA og i Rusland, som hver anslås at have flere tusinde hver, mens man i Europa har flere hundrede. Godt nok er man enige om, at nedruste, men for eksempel er USA i gang med at udskifte alle atomsprænghoveder med nye. Dette er ikke hemmelig viden. Dette er viden vi for eksempel for nyligt har fået fremlagt af DIIS, Dansk Institut for Internationale Studier. Det er også fra DIIS, at forskerne siger klart, at vi ikke kan sikre os mod fejl og kriminalitet i håndteringen af radioaktive materialer2.\nHvorfor skal vi tale om atomvåben når vi taler om mulig udvinding af uran i Grønland? Er det skræmmebilleder?\nNej. Det er en reel fare, som alle eksperter på området vedkender sig. Vi kan ikke sikre, at fredelig brug af radioaktive mineraler en dag ender i de forkerte hænder, og pludselig indgår i et våbenprogram.\nDet vil vi ikke være med til fra Inuit Ataqatigiit.\nOgså miljømæssigt ser vi et stort problem i, at Grønland skal bidrage til, at der leveres mere radioaktivt materiale til verdensmarkedet. Vi har set ulykken i Fukushima. Vi har set Tjernobyl og andre ulykker. Statistikken er klar: i løbet af 35 år har der været fem store og alvorlige ulykker som har skadet miljø og mennesker. Det er sket en ulykke hvert syvende år.\nDet er ikke en risiko Grønland skal bidrage til. Det handler om sikkerhed, det handler om sundhed, det handler om miljø. Det handler om menneskeliv og det handler om vores efterkommere.\nGrønland sidder med et stort, stort ansvar netop nu. Vi kan nå at sige nej. Og vi har ret til at sige nej. Du og jeg har ret til at sige nej til uran.\nLad os gennemgå konventionerne en for en men inden da vil vi fra Inuit Ataqatigiit lige komme med denne bemærkning:\nI beslutningsforslagene henvises der i øvrigt til ”den nukleare brændselscyklus”. Vi vil gøre det klart, at der ikke findes en ”nuklear brændselscyklus cyklus”. Brugen af radioaktive materialer er en lineær proces, en brændselskæde, hvor der laves et hul i jorden for at udskille de radioaktive mineraler fra resten af malmen. Der produceres affald fra al slags brydning, affaldet ender i en bunke som skal håndteres i mange århundreder derefter. Det er ikke en cyklus. Fra minen forarbejdes materialet ved brug af en masse kemikalier til at producere yellowcake. Der er ikke noget cyklusagtigt eller bæredygtigt ved denne proces. Derimod produceres der mere farligt affald og miljøforurening. Derfra skal materialet til et atomkraftværk eller noget andet som også producerer affald som skal håndteres i århundreder derefter. Det er derfor misvisende at tale om en cyklus, for uanset hvordan man vender og drejer det produceres der affald i alle dele af processen. Affald som ikke alt sammen genbruges i en cyklus. Realiteten er, at der ligger atomaffald mange steder i verden. Der er nok atomaffald, vi skal ikke bidrage med mere.\nVi mener det er vigtigt her at huske, at IAEA er atomindustriens talerør og ikke miljøet ellers befolkningens talerør.\nPkt. 150: Den første konvention er IAEA international fælleskonvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald (Affaldskonventionen). Denne konvention kræver et stort apparatur og administrativ styrke for at vi kan leve op til den. Det har vi ikke i dag, og vi stiller fra Inuit Ataqatigiit spørgsmålstegn ved, om vi har dette apparatur på plads, og om vi kan få det på plads i løbet af få år. Vi ønsker klare svar fra landsstyret om, hvor pengene skal komme fra ti at opbygge dette apparatur.\nVi mener ikke, at Grønland skal tilslutte sig denne konvention før vi har vished om, hvad det har af omkostninger. Vores indstilling er, at behandlingen af beslutningsforslaget om denne konvention udskydes til befolkningen er hørt og inddraget i spørgsmålet om, hvorvidt Grønland skal udvinde og eksportere uran, og til der er et klart overblik over, hvad omkostningerne bliver.\nDerfor stemmer vi nej til forslaget om tilslutning til konventionen om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald (Affaldskonventionen).\nVi henviser forslaget til grundig behandling i Frednings- og miljøudvalget, Råstofudvalget samt Lovudvalget.\nPkt. 151: Det Internationale Atomenergiagenturs (IAEA’s) konvention om bistand i tilfælde af nukleare ulykker eller radiologiske nødstilfælde. Denne konvention viser igen i sig selv, hvor farlig håndteringen af nukleart materiale er. Ingen lande kan alene håndtere nukleare eller radiologiske nødstilfælde, og vi undrer os over, at vi i Grønland har vished om, at der har fundet nukleare ulykker sted, som B52 ulykken i Pituffik i 1968. Det siger sig selv, at når der har fundet transport af radioaktivt materiale sted i vores land, i særdeleshed transport af atomvåben, så skal vi også sikre os, at vi får bistand til at håndtere radioaktive ulykker. I resumeet til konventionen står, at den ”skal medvirke til at tilvejebringe hurtig bistand til medlemsstater i tilfælde af nukleare ulykker eller radiologiske nødstilfælde, hvorved følger kan mindskes og liv, ejendom og miljø kan beskyttes mod følgerne”. Det her viser i sig selv, at håndteringen af atomvåben og radioaktive materialer ikke er ligetil. Det er alvorligt.\nVi må erkende, at radioaktivt materiale er farligt, det kan gå galt og det går galt. Derfor har man konventioner som denne. Men vi har stået uden for denne konvention så længe, at vi ikke kan se, hvorfor vi skal tiltræde den nu.\nVi henviser dette forslag til grundig behandling i Udenrigs- og sikkerhedspolitisk udvalg, Frednings- og miljøudvalget samt Lovudvalget.\nPkt. 152. Konventionen om til bekæmpelse af nuklear terrorisme. Kære venner. Hvorfor findes der en konvention til bekæmpelse af nuklear terrorisme? Lad os tænke os om. Det gør der fordi det er farlige sager vi har med at gøre. Historien har vist, at radioaktivt materiale ender i de forkerte hænder. Historien har vist, at det kan gå galt. Det er naivt af os at tro, at vi med sikkerhed kan sige, at det ikke sker i Grønland eller med grønlandsk uran. Og vi vil sige klart fra Inuit Ataqatigiit, at det, at vi står og debatterer en tiltrædelse af denne konvention i sig selv bør være et meget klart signal til os selv og omverdenen om, at vi ikke skal bryde uran. Vi skal ikke bryde uran i Grønland, fordi uran kan ende i forkerte hænder, som vi ser det med formålet i denne konvention.\nVi henviser dette forslag til grundig behandling i Udenrigs- og sikkerhedspolitisk udvalg.\nPkt. 157: International Labour Organization (ILO) konvention nr. 115 om beskyttelse af arbejdere mod ioniserende stråling. Dette er endnu en konvention som viser, hvor sundhedsskadelig håndtering af stråling er. Der skal alvorlige beskyttelsesforanstaltninger til for at beskytte de arbejdere der skal håndtere radioaktivt materiale og derfor udsættes for stråling. Har vi det administrative og praktiske apparatur på plads for at sikre dette? Der står klart i bilaget til beslutningsforslaget, at ”Grønlands tiltrædelse af konventionen forudsætter, at alle regler og administrative systermer til beskyttelse af arbejdstagere mod ioniserende stråling er etableret. Ansvaret for etablering af de nævnte beskyttelsesforanstaltninger for arbejde på land, til søs og i luften er et dansk anliggende. Etablering af de nødvendige foranstaltninger for arbejde offshore er et Grønlandsk ansvarsområde” (bilag 1 til pkt 157).\nInuit Ataqatigiit ville grundlæggende gerne tilslutte os en konvention som sikrer vores arbejdere beskyttelse men vi ønsker klare svar fra landsstyret om, hvorvidt Grønland rent faktisk kan leve op til de praktiske krav der er i konventionen. Vi mangler også, at befolkningen inddrages i, om der overhovedet skal brydes uran.\nVi henviser dette forslag til grundig behandling Familie- og sundhedsudvalget, Fiskeri-, fangst- og landbrugsudvalget samt Frednings- og miljøudvalget.\nPkt. 158. Det Internationale Atomenergiagenturs ændringskonvention om fysisk beskyttelse af nukleare materialer. Om konventionens formål står der: (bilag 1 til pkt 158), at ”Konventionen om fysisk beskyttelse af nukleare materialer angår, at nukleare fissile materialer, der kan indgå i eksempelvis våbenproduktion, skal sikres mod at falde i uvedkommendes besiddelse i forbindelse med internationale transporter. Medlemsstaterne forpligtes således til at sikre, at der ved transport af fissile nukleare materialer er truffet fornødne beskyttelsesforanstaltninger, lige som medlemsstaterne forpligtes til at lovgive om straf for en række nærmere angivne handlinger. Uranholdige malme er ikke omfattet af konkrete bestemmelser i konventionen, men skal dog under visse omstændigheder være undergivet beskyttelsesforanstaltninger og i øvrigt generelt være underkastet ”forsigtig forvaltning” (de facto beskyttelse i et vist omfang)”. Der er tale om et forsøg på, at lave en skriftlig aftale om, at radioaktive materialer ikke ender i våbenproduktion. Igen et klart bevis på, at det sker. Vi kan ikke sikre os 100% over for, at vores uran ender i de forkerte hænder. Ligeledes medfører denne konvention krav om et stort apparatur administrativt såvel som praktisk. Har Grønland midlerne til det? Vi ønsker svar fra landsstyret på, hvordan og hvornår Grønland har dette og hvordan vi skal betale for dette apparatur før vi kan tilslutte os forslaget.\nVi henviser dette punkt til grundig behandling i Udenrigs- og sikkerhedspolitisk udvalg, Anlægsudvalget samt Lovudvalget.\nPkt. 159: IAEA konvention om nuklear sikkerhed. I følge bilag 1 til dette beslutningsforslag er de nukleare anlæg, som er omfattet af konventionen, civile kernekraftværker, der er etableret på land. Vi har ingen viden om, at Grønland planlægger at anlægge atomkraftværker. Vi vil have klart svar fra landsstyret om, hvorvidt man med dette forslag planlægger brugen eller anlæggelse af atomkraftværker i Grønland? Inuit Ataqatigiit er imod brugen af atomkraft. Derfor tilslutter vi os ikke dette beslutningsforslag.\nVi henviser dette forslag til grundig behandling i Anlægsudvalget, Udenrigs- og sikkerhedspolitisk udvalg samt Lovudvalget.\nMed disse ord afslår vi alle disse forslag. Vi har forgæves foreslået formandsskabet, at disse punkter udsættes, da det er vores indtryk, at der blandt partierne og Landstingets Bureau ikke har den fornødne viden på nuværende tidspunkt til, til fulde at vurdere konsekvenserne af tilslutninger til disse omfattende konventioner. Vi afslår forslagene og beder om, at det forarbejde der i dag ikke er lavet, laves inden man tager disse forslag op igen. Befolkningen skal høres. Vi skal have en bred og uafhængig debat.\nVi i Landstinget, alle partier, alle medlemmer, uanset om vi er for eller imod uranudvinding og eksport skylder vores befolkning at gøre dette arbejde ordentligt. Fra Inuit Ataqatigiit accepterer vi ikke denne forhastede proces. Vi accepterer ikke, at befolkningen ikke er blevet hørt om det helt grundlæggende spørgsmål: Skal Grønland bryde og eksportere uran og andre radioaktive materialer?\nVi siger nej. I har ret til også at sige nej. Du har ret til at sige nej. Det er ikke for sent.\nDet handler om vores fremtid, om vores børns fremtid. Det handler om, at vi som land og befolkning har nogle værdier, etik og moral, som vi skal videregive til vores efterkommere. Lad os ikke bebyrde dem med uoverskuelige byrder. Uran kommer ikke til at redde Grønland økonomi. Omvendt medfører brydning af uran store konsekvenser her i landet, og hvis vores uran eksporteres i resten af verden.


Sjælden natur skal ‘flyttes’ fra byggefelt på Amager Fælled\nSkrevet af Super User\tPubliceret: tirsdag, 1. september 2015 23:12\nDet kommende Amagerfælledkvarter ved Sundby Metrostation ligger midt i et område med sjældne dyr og planter. Københavns Kommune afviser at der kan blive tale om at købe arealet tilbage. Indgåede aftaler med By & havn skal overholdes, siger teknik- og miljøborgmester Morten Kabell (EL)\n• Amagerfælledkvarteret - Ørestads kommende fjerde bydel - bliver bygget uanset hvad. De store naturværdier i området kan højst blive tilgodeset med såkaldte afværgeforanstaltninger.\nDet er i korte træk det svar, som Danmarks Naturfredningsforening (DN) har fået af Københavns Kommune i sagen om de sjældne dyr og planter der må lade livet, når byggeriet af Amagerfælledkvarteret begynder omkring 2018.\nDN rejste i juni måned sagen på et møde i Det Grønne Råd, som er et samarbejdsorgan for Københavns Kommune og en række natur- og friluftsorganisationer.På mødet fortalte formand for DN København, Louise Hemmingsen, at udsigten til yderligere ødelæggelse af området i form af boligkvarter, campingplads og måske havnetunnel bekymrer mange borgere, som henvender sig til DN.\nLouise Hemmingsen spurgte direkte, om det var en mulighed at Københavns Kommune køber byggefeltet tilbage.\nHertil svarede teknik- og miljøborgmester Morten Kabell (EL), ifølge mødereferatet, at han udmærket forstod de synspunkter, som Louise Hemmingsen fremførte, og at han også fandt det ønskeligt at bevare området. Men han så intet politisk flertal for det, da man på rådhuset klart forventede, at der blev levet op til de aftaler, som var indgået.\nKan padder flyttes?\nLars Nørgaard Andersen fra Dansk Ornitologisk Forening nævnte, at da man anlagde golfbanen på Vestamager fandt man en løsning, som tilgodeså de sjældne dyr og planter. Dertil svarede servicecenterchef i Teknik- og Miljøforvaltningen, Jon Pape, at det også er hensigten, og at det skal ske via afværgeforanstaltninger. Det betyder normalt, at man kan flytte nogle af de truede arter af dyr og planter til et andet sted, i håb om at arterne overlever. Den løsning er ikke optimal, mener DN-formand Louise Hemmingsen (foto).\n”For eksempel er alle padder beskyttede i Danmark. Hvis du tager en haletudse med hjem for at studere den, skal du faktisk sætte den tilbagedet samme sted bagefter. Det vil være svært, hvis man bygger noget på deres levested. Arealet er desuden en vigtig lokalitet for den sjældne brændeskærm, som kun vokser få steder i landet og den største bestand findes netop i det område man vil til at bygge”, siger hun.\nByggefeltet for Amagerfælledkvarteret huser flere arter, der er sjældne i Danmark, og såkaldte bilag IV-arter, som er beskyttet af et EU habitatsdirektiv. Ifølge Danmarks Miljøportal er stort set hele området registreret som § 3 område. Det vil sige Beskyttet Naturtype (Eng, overdrev og mose).\nOmrådets biologi er nærmere beskrevet i rapporten ‘Vidensindsamling Natur 2013 Amager Fælled’ (Udarbejdet af Biomedia og Lars Andersen).\nHeri fremgår det, at der i området findes arter fra EU’s Habitatsdirektiv, Bilag IV. Nemlig Spidssnudet frø og Stor vandsalamander. Der er desuden er der to ynglefugle listet som EF fugledirektiv-arter: Rørhøg og Rørdrum.


Installationsvejledning til en Morton afkalker / Shareoflancaster.com\nHvordan man laver dit værelse Emo\nCD hovedgærde ideer\nSådan vedhæfte en finans bord til en stiftelse\nEn Morton afkalker er fremstillet af samme Morton selskab, der fremstiller bordsalt. Hvis dit hjem har hårdt vand, kan du bemærke oprustning i dine vandrør, brusehoveder og tøj skiver. Installere en Morton afkalker hjælper hen til nedskære den mineral oprustning, der følger med hårdt vand. Enheden leveres med de fleste af leverancer nødvendige for installation.\n•Shut off dit hjems vigtigste vandforsyning, og afbryde strøm til din vandvarmer. Slå alle dine vand vandhaner, og forlade vandhaner på indtil alt vandet er tømt af rørene.\n•Lift off salt hul cover, og skub frontpladen dækker over at give adgang ryg ventil forsamling.\n•Sæt enhed på en flad overflade i et sted, der har adgang til de vigtigste vandforsyning rør, vandvarmeren og et dræn.\n•Rub en dab af silikone fedt på singlen omgå Valves O-ring. Når o-ringen er smurt, indsætte enkelt bypass ventil i enhedens blødgørere ventil. Skubbe dem sammen, og Placer bedrift klippene på hver ende. Fastgør bedrift klip på forbindelsen sted at holde ventilerne sammen.\n•Brug et målebånd til foranstaltning fra vandvarmeren til udgangsporten på vand skyllemiddel og foranstaltning fra den vigtigste vandforsyning rør til indløbsstuds på afkalker. Skæres og Udskift rørsystem efter dine mål, hvis de nuværende rør ikke vil passe. Sørg for at følge VVS koder for din lokale VVS-krav, hvis du erstatter enhver rørsystem.\n•Tilslut den hårde vandforsyning rør til vand skyllemiddel indsugningsventilen, og Tilslut røret fra vandvarmeren til udløbsventilen på afkalker.\n•Beskyttelseshætte til at klikke wire pipe klemmer på hvert af de rør indsat i afkalker til at holde dem på plads.\n•Locate ventilen dræn albue på afkalker, og Vedhæft en af gummi slanger, der fulgte med enheden. Holde dem forbundet ved fastspænding et spændebånd på slutningen. Direkte anden enden af gummislange til afløb. Sikre slange til afløb.\n•Locate salt opbevaring tank overflow albue på afkalker, og vedhæfte de andre gummislange, der fulgte med enheden. Holde dem forbundet ved fastspænding et spændebånd på slutningen. Direkte anden enden af gummislange til afløb. Sikre slange til afløb.\n•Drej på mindst to koldt vand vandhaner, der vil operere på blødgjort vand. Justere indre bypass ventil på afkalker til at operere på indstillingen "Bypass", og tænd den vigtigste vandforsyning ventil. Tillade vand at køre, indtil der er en lind strøm.\n•Slowly justere indre bypass ventil til at operere på den "Service" indstilling. Foretage justeringen langsomt at give afkalker tank tid til at fylde op og presse. Give vand til at flyde i mindst tre minutter.\n•Drej på et varmt vandhane, og gør det muligt at køre, indtil der er en lind strøm.\n•Drej slukke både varmt og koldt vand vandhaner, og inspicere forbindelser på afkalker for utætheder.\n•Pour 3 gallons af vand i salt lagertanken. Hæld i Morton System Saver pellets, der fulgte med enheden.\n•Lift off brinewell dækning, tilsæt 6 spsk blegemiddel i brinewell, og sæt bagcoveret på toppen af brinewell.\n•Sæt ledningen fra afkalker til en stikkontakt.\n• Luk dækslet til faceplate og erstatte salt hul cover.\n•Tryk og hold ned knappen "Genoplade" indtil displayet skærmen viser "Genoplade nu", og slip knappen.\n•Reconnect strøm til din vandvarmer.\nHvis din vigtigste vandforsyning rør har metal rør, skal du ikke jorden systemet. Hvis det er plastik rør, jorden systemet af foring rør med No. 4 kobber ledning og fastspænding det i begge ender af røret.\nFejlfinding en Morton afkalker


bestem kræften på A og G - Matematik - Studieportalen.dk\nB: Hvad sker der hvis man dumper sin skr... (2)\nV: Udled formlen for sum af naturlige tal (8)\nA: Fra cirklens ligning til cirklens par... (2)\nB: Stokastisk variabel (3)\nV: Vis funktionsfølgen er uniform konver... (2)\n9: ledighedsprocent (4)\nB: Løs ligningen (1)\n8: procent og hastighed (1)\n9: beregn km/t (1)\nB: Hjælpe vektorer i rummet (7)\nA: Hjælpe vektorer i rummet (8)\nC: Optimering af cylinder ud fra en diag... (6)\nV: Funktionsrækker (5)\nB: Geometri - bevis (2)\nV: Sammenhængene mellem x og y (7)\nbestem kræften på A og G\n02. oktober 2019 af soer381k - Niveau: A-niveau\nhej, jeg skal bestemme kræften på A og G på konstruktionen.\njeg kan vel benytte mig af snitmetoden, hvor jeg skærer konstruktionen over midt over gennem BC BG HG?\nkan nogen sige hvordan jeg skal starte?\nVedhæftet fil: 71276149_381200606137615_8307533263858040832_n.jpg\n02. oktober 2019 af peter lind\n02. oktober 2019 af Eksperimentalfysikeren\nDa AGE er vandret, vil den vandrette komposant af kraften på E skulle modsvares af en vandret kraftkomponent i A eller G. Det fremgår af figuren, at G ikke kan optage denne kraft, så det er A, der er påvirket af den.\nSe så på momentet om A. Det samlede moment skal være 0. Der kommer et moment fra den lodrette komposant af kraften ved E. Det modsvares af et modsatrettet moment, der stammer fra G. Opstil en ligning for kraften i G. Gentag beregningen, men denne gang med moment om G, så du får kraften i A.\nPS: Det hedder kraft, ikke kræft. I flertal skifter a til æ, så det hedder kræfter i flertal.\ner det en brokostruktion ? Er konstruktionen stationær. I så fald sal de totale kræfter på de enkelte dele. A og G ser ud til at være de eneste punkter, der er understøttet. I så fald skal og summen af reaktionerne fra A og G være 1300 N. Er det et stift system ? Meget mere information ønskes\nDer er i opgaveteksten brugt det engelske ord "truss". Det beskriver, at der er tale om et antal 2-kraftelementer, der er sammensat så de tilsammen danner et stift system. Det kunne være en bro, men i dette tilfælde er der tale om en plan konstruktion.\nSkriv et svar til: bestem kræften på A og G


Arbejdstilsynet samlede rystende informationer i Slusen | SønderborgNYT\nArbejdstilsynet samlede rystende informationer i Slusen\n5. marts 2016 02:01 Uddannelse\nI slutningen af 2015 var Arbejdstilsynet på visit på Alssund Børne- og Ungdomscenter og forklaringen på besøget er,\nat Socialtilsyn Syd overvejede at give institutionen et påbud om dels at sikre, at arbejdet ikke medfører en sundhedsrisiko samt at bruge en autoriseret rådgivningsvirksomhed til at bistå med at efterkomme påbuddet.\nSom et skridt på vejen mod en afgørelse havde Arbejdstilsynet en række samtaler med ansatte og ledelse den 28. september samt den 8. og 9. december. De samtaler er skrevet på papir og indgår i processen frem til en afgørelse i sagen.\nDer er mobning på Alssund Børne- og Ungdomscenter, står der i papirerne. Alssund Børne- og Ungdomscenter er en institution, hvor kommunen tager hånd om sårbare og udsatte børn.\nMedarbejdere har oplyst til Arbejdstilsynet, at de har været vidne til eller offer for mobning og chikane i afdelingen Slusen.\nNogle medarbejdere oplyser, at mobningen særligt foregår fra afdelingsleder til medarbejder, mens andre har den opfattelse, at den finder sted medarbejderne imellem. Og så er der en gruppe, der siger, at det både er afdelingsleder og medarbejdere der mobber.\nDe medarbejdere, der har været udsat for mobning oplyser ifølge Arbejdstilsynet, at det er mobbehandlinger, som opleves sårende, nedværdigende og krænkende og som man ikke kan forsvare sig imod.\nEn ansat har en tæt relation og bedre position hos afdelingslederen end kollegerne har. Og medarbejderne er også stedfortræder, når afdelingslederen ikke er tilstede. Vedkommende er udpeget som mobber af ansatte, der samtidig forklarer, at afdelingslederen ikke griber ind, så der er ingen opbakning til ofrene.\nMedarbejdere oplyser til Arbejdstilsynet, at afdelingslederen er vidne til og vidende om, at kollegaen råber og skriger af medarbejdere ved interessekonflikter og de fortæller, at afdelingslederen ikke griber ind eller tager afstand for adfærden.\nMedarbejdere oplyser, at de årevis har været vidne til, at afdelingslederen kørte medarbejdere ned, så de enten blev sygemeldte eller søgte væk.\nMedarbejdere oplyser, at afdelingens leder eksempelvis råber og skriger af medarbejderne og “udøver psykisk terror” f. eks. ved “at ydmyge medarbejdere” i andres påhør med eder og svovler, bruge nedladende og nedgørende bemærkninger overfor medarbejdere og overfuse medarbejdere “på det groveste”. Det nævnes, at afdelingslederen overfuste en medarbejder, mens to medarbejdere, der er i en bedre position hos afdelingslederen, stod og fniste.\nIndenfor det seneste halve år har afdelingslederen i to tilfælde kastet en kuglepen i brystet på en medarbejder i andres påsyn samt i ét tilfælde truet en medarbejder med at kaste et æble efter vedkommende, hvis medarbejderen ikke “ville holde sin kæft”.\nEn medarbejder har fået påtalt, at vedkommende ikke må ryge i arbejdstiden, mens en kollega gerne må.\nDer er medarbejdere, der må ændre i deres arbejdsplan og andre, der ikke må.\nEn medarbejder blev overfuset af afdelingslederen for ikke at føre regnskab for en kostpung med 3500 kroner – mens en kollega ikke hørte noget for ikke have ført regnskab for 80.000 kroner gennem et år.\nLedelsen var i gang\nLedelsen på institutionen har fortalt Arbejdstilsynet, at man bekendt, at der blev mobbet medarbejderne imellem og der var sat gang i forebyggende initiativer.\nMan erkender nu, at de har været sat i gang på et ufuldstændigt grundlag, fordi man ikke havde de samme oplysninger, som Arbejdstilsynet har fået.\nAfdelingslederen har ifølge skrivelsen fra Arbejdstilsynet været på konflikt coach uddannelse sidste år og har brugt arbejdsredskaber fra den uddannelse i sit daglige arbejde.\nMen medarbejderne har ikke tillid til afdelingslederen og to af de kolleger, der står afdelingslederen nærmest.\nDet er mistillid og mistro til tiltag som HR-processer for det gode arbejdsmiljø. Der stilles spørgsmålstegn til intentionen, når HR-konsulenten er købt af afdelingslederen og sparring med ledelsen på kontoret opfattes som sladder.\nPå hele 8 sider skrives der om arbejdsforholdene på institutionens ene afdeling.\nIkke et eneste sted står der, hvordan det mon er at være et sårbart barn, som er anbragt i sådan et miljø.\nKilde: Skrivelse fra Socialtilsyn Syd dateret 5. februar 2016\nAdministrative medarbejdere får forlænget perioden… 29. september 2020 | 13:07


Stor bøde til kendt hotel: Kakerlakker i køkkenet | TV2 ØSTJYLLAND\nDet kendte revy-hotel Pejsegården i Brædstrup har fået en bøde på 40.000 kroner af Fødevarestyrelsen for blandt andet skadedyr i hotellets køkken\nDer var kakerlakker i køkkenet hos Hotel Pejsegården i Brædstrup, da Fødevarestyrelsen senest besøgte stedet. Genrefoto: Linda Kastrup - Ritzau Scanpix / Google Street View\n18. okt 2018, kl. 16:55 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nManglende vedligeholdelse er ifølge Fødevarestyrelsen årsagen til, at der har været flyttet kakerlakker ind i køkkenet hos Hotel Pejsegården i Brædstrup vest for Horsens. Ved styrelsens seneste besøg blev kontrollanterne mødt af en del skadedyr.\n- Der er konstateret indtrængen af skadedyr i virksomheden på grund af dårlig vedligeholdelse. Fødevarestyrelsen har set en del kakerlakker i køkkenområdet bag og ved siden af opvaskemaskinen og især under defekt vindueskarm og i sikringsskab, lyder det i kontrolrapporten fra besøget den 9. oktober.\nAllerede den 24. august har skadedyrsbekæmpere konstateret, at der var kakerlakker hos hotellet, men det er altså ikke lykkes at få dem udryddet.\n- Vindueskarmen rykkes ud under tilsynet, og der fremkommer mange kakerlakker, bl.a. i vasken ved siden af opvaskemaskinen og i sikringsskabet på væggen ved siden af opvaskemaskinen, lyder det nemlig videre i den seneste kontrolrapport.\nVIDEO TV2 ØSTJYLLAND besøgte i begyndelsen af september tre af de østjyske steder, der på daværende tidspunkt stod på Fødevarestyrelsens liste over brodne kar i branchen.\nManglende tildækning af maden\nFødevarestyrelsen besøgte faktisk også Pejsegården i september, men her overså man altså kakerlakkerne. I stedet påpegede man, at der var opbevaret mad utildækket i køle- og frostrum, som i øvrigt var beskidte.\nDet forhold var heller ikke bragt i orden, da det blev undersøgt ved seneste besøg.\nFilmen bliver jo brudt, når de ansatte skal ned i bøtterne, og det er altså svært at undgå, imens man arbejder.\nJytte Nygaard, hoteldirektør\n- En kasse med oksestege og spande med is er utildækket i et fryserum. Spande med utildækket is og en stor kasse står direkte på gulvet i fryserummet. To kantiner med æggestand i kølerummet ved produktionsafdelingen er utildækket, og de to kantiner er sat oven i hinanden. Beholdere i a la carte køleskab fremstår utildækket, lyder det nemlig i kontrolrapporten.\nDirektøren for Hotel Pejsegården, Jytte Nygaard, er af gode grunde ærgerlig over den sure smiley og de store bøder, som besøget fra Fødevarestyrelsen har givet.\nHotel Pejsegården ligger i Brædstrup vest for Horsens. Foto: Google Maps\nIngen skadedyr længere\nHun forsøger dog at forklare sig.\n- Vi har et abonnement på skadedyrsbekæmpelse, som loven kræver. Men der var kakerlakker i et gammelt elskab og bag ved gryde-opvaskeren i en vindueskarm, siger hun til TV2 ØSTJYLLAND.\n- Nu har vi fået nyt elskab, og der er ikke skadedyr længere, slår direktøren samtidig fast.\nMed hensyn til de udækkede madvarer i køleskabe og kølerum mener Jytte Nygaard ikke, at det er muligt altid at overholde reglerne, når man producerer.\n- Filmen bliver jo brudt, når de ansatte skal ned i bøtterne, og det er altså svært at undgå, imens man arbejder. Vi vil dog selvfølgelig være mere påpasselige fremover, siger Jytte Nygaard.\nAlligevel fik Hotel Pejsegården altså to bøder á 20.000 kroner – bødestørrelser helt klart i den høje ende af hvad der normalt gives.\nMen det skyldes tilsyneladende, at hotellet blev ekstra straffet på grund af sin omsætning og antallet af ansatte.\nBøderne er forhøjet med 100 pct. i forhold til normalstørrelsen, fordi vi er over 25 ansatte og på grund af vores omsætning.\n- Bøderne er forhøjet med 100 pct. i forhold til normalstørrelsen, fordi vi er over 25 ansatte og på grund af vores omsætning, står der i rapporten, forklarer hoteldirektøren.\nJytte Nygaard påpeger samtidig, at der ifølge hende ikke er noget fødevaremæssigt farligt ved at spise hos Pejsegården.


Hanne fra Brejning gav gratis massage - for at vise sin støtte til en gedefarmer i Afrika | ugeavisen.dk\n29 aug. 2019 kl. 12:34\nNår græsset på gedefarmen skal slås, så er det et hårdt arbejde. For både børn som voksne. Farmen har ikke et hegnm hele vejen rundt, og derfor kan vilde dyr komme ind. Hanne Henriksen fra Brejning er med til at samle ind til støtte til et nyt hegn. Privatfoto\n- Vi glæder os vildt. Et hegn skal han have, men jeg tænker også, det ville være spændende at etablere en mulighed for at sende frivillige derned til at hjælpe Kaku med hans daglige arbejde omkring farmen og med alle børnene. Jeg ved ikke helt, hvordan det skal foregå, men jeg synes, det kunne være spændende – og måske kan det give Kaku flere muligheder. Jeg elsker, når den forskel, jeg kan gøre, bliver direkte og ikke gennem en organisation, hvor vi ved, at der går mange penge til administration, siger han.\n– Intet er for stort eller for småt. Ethvert bidrag kan gøre en forskel. Og gerne inden den 10. september, så vi kan have pengene med derned, lyder det fra Hanne Henriksen.


Blikkenslager faget er vores speciale, med mere end 15 års erfaring.\nVORES SPECIALE SOM BLIKKENSLAGER\nGenner Blik har mere end 15 års erfaring inden for blikkenslagerfaget. Vores faguddannede medarbejdere sætter en ære i at levere den kvalitet og effektivitet, som nutidens byggeri stiller krav til. Vores mål, er at fremstå som en kvalitetsbevidst blikkenslager. Derudover, er vi tag- & facademontør, der udfører fx tagbeklædninger, tagrender, tårne og spir samt zinktag.\nVi udfører alt inden for Blikkenslager faget. Dette gælder bl.a. profilering og tilbehør til enhver form for tag/ facade beklædning, samt specialopgaver. Vi kan tilbyde materialer i zink – kobber – Alu – Skifer. Disse er alle naturprodukter, der kan modstå selv de værste klimatiske forhold. Det er også vigtigt at notere sig at man her få et tidsløst design.\nVi leverer kvalitets blikkenslager arbejde til den rigtige pris. Derudover så sørger vi altid for at overholde aftalte betingelser og leveringstider. Det er vigtigt for os at minimere enhver anledning til reklamationer, samt at gennemføre en hurtig og effektiv udbedring af de mangler, der mod forventning måtte forekomme.\nFor at sikre fortsat eksistens og udvikling for Genner Blik, som blikkenslager, er det virksomhedens mål altid at levere et stykke arbejde, der indfrier kundens forventninger i henhold til aftalegrundlaget.\nIntet er umuligt og intet for småt eller for stort.\nRing for yderligere information og få et uforpligtende tilbud !


oktober 2014 - ABCompetence\nVarierende former for smag har e juice\nHar du gjort et forsøg på at lade din rygning holde op uden held? E cigaretter vil hjælpe dig med dit rygestop. E’et i ”e cigaretter” står for elektroniske cigaretter, der hjælper mange rygere til at slutte, fordi rygerne får et fortrinligt alternativ til ordinære cigaretter. E cigaretter er langt bedre end normale cigaretter, for eksempel på grund af at de ej er helt så giftige for kroppen. Fx indeholder de ej tjære og adskillige andre toksiske tilsætningsstoffer. E cigaretter besidder ydermere goder som f.eks. e juice, hvilket er væsken, som man benytter i e cigaretter. E juice har det fortrin, at du kan erhverve e juicen i varierende smag. E juice er derfor en del af at få rygestop til at virke mere tiltrækkende, pga. at det kan være interessant at prøvesmage varierende former for smag, og så er det muligt til sidst at vælge den smag, du bedst kunne lide. Desuden kan du anskaffe e juice med nikotin eller uden nikotin. Rygestop med hjælp fra e cigaretter ejer ydermere rigelige andre plusser. Blandt andet må de blive benyttet stort set overalt, og så er de billigere end almindelige cigaretter, da det bare er nødvendigt at anskaffe een e cigaret og derforuden bare skal købe noget ny e juice sommetider. Selv er jeg tidligere ryger og prøvede at gennemføre et rygestop mange gange, dog uden succes, før jeg erhvervede en e cigaret. Jeg røg e cigaretter i nogle måneder, i begyndelsen med og derefter uden nikotinen. Nu har jeg gennemført et fuldkomment rygestop.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 30. oktober 2014 af vera.\nSåfremt et dødsbo ryddes , aconcept.dk/doedsboer-ryddes, , er det tit et besværligt forløb. Mange firmaer er der, som gerne vil hjælpe med alle aktuelle ydelser, idet dødsboer ryddes, som f.eks. rydning, specialrengøring , aconcept.dk/doedsbo/specialrengoering-af-doedsboer, , bortkørsel af affald plus køb af dødsboet. Der kan garanteres eftersyn af boligen samme dag, hvor der ringes, og desuden gives der oftest en garanti for, at dødsboet kan blive ryddet inden for et par hverdage. En hel del selskaber giver ej blot hjælp med rydning, når et dødsbo ryddes, men derudover hjælp med specialrengøring og køb af enkelte genstande eller et helt bo. De fleste virksomheder interesserer sig for alle slags indbo plus er i besiddelse af rigelige salgspartnere i antikvitetsbranchen. Når et dødsbo ryddes, købes der alt lige fra møbler & antikviteter til smykker, guld samt sølvtøj. Desuden har almindeligt inventar som eksempelvis borde samt stole i ny og næ interesse. Idet dødsboer ryddes, kan rengøring oftest være uoverskuelig for de pårørende, og pga. det vil rigelige selskaber gerne bistå med den. Det gælder også specialrengøring af steder, der bærer præg af et langt sygdomsforløb, af misligholdelse el. hvor afdøde har ligget død i en lang periode. I ny og næ kommer det uforudset for familien, at deres familiemedlem har levet under sådanne forhold, og lige pludselig står de i den situation, hvor en beskidt og rodet bolig må ryddes i en fart. Idet dødsboer ryddes, er det muligt at få hjælp fra specialister, der tilmed kan klare specialrengøring.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 25. oktober 2014 af vera.\nNyt pillefyr – dog ikke m. pejs\nVarmeomkostningerne var oppe på astronomiske højder med flere varmeglade tøser i hjemmet, der jævnligt render rundt og skruer varmen op, i samme øjeblik de er nået hjem efter folkeskolen – så vi kommer hjem til saunatemperaturer i kombination med den åbne terrassedør. ”Så kan hunden jo komme ud og ind”, som de fornuftigt argumenterer for. I kombination med lidt hårdere ansigtsudtryk i argumentationen med de to tøsebørn, har vi nu investeret i et pillefyr. Fyret sku efter sigende kunne reducere vores omkostninger op til 50 %. Og kombineret med lidt ændringer af tøsernes kedelige uskikke med at varme for spurvene giver det os råd til en mere solrig ferietur end ugerne med campingplads i Sønderjylland. Det ældre oliefyr var i forvejen så slidt, at et andet var ufravigeligt. Vi har beregnet, at et pillefyr er det der bedst kan betale sig med den laveste tilbagebetalingstid. Samt at kælderens nye pillefyr giver overskud efter bare 35 måneder. Jeg og min kone har valgt et almindeligt pillefyr, selvom pigerne et øjeblik ble glade ved tanken om at anskaffe et pillefyr i pejseudgave. Og pejs i hjemmet ville skam også være idyllisk, men indretningen af villaen er bare ikke bygget til brændeovn. På den anden side har husstanden i dag et styk pillefyr, der selvsagt kræver vedligeholdelse og skal fødes med træpiller i en lind strøm, men som bortset fra det er bedre for miljøet og giver en ren forbrænding (så vidt undertegnede kan forstå).\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 10. oktober 2014 af vera.


Wonderland: maj 2010\nDet er faktisk nogen uger siden hun fik den. Glemte bare at poste x) Den er ligesom de andre jeg har vist før (helt åben i siderne), denne har bare en sløjfe i hver side, i stedet for bare en enkel i den ene.\nIndsendt af Alice kl. 04.50 2 kommentarer:\nIndsendt af Alice kl. 09.45 5 kommentarer:\nHar sjældent sådan nogen dage, men det har jeg altså i dag x)\nIndsendt af Alice kl. 01.29 Ingen kommentarer:\nJeg er ked af mit fravær på bloggen, jeg har travlt med at tage en masse beslutninger x)\nVender tilbage når jeg har lidt mere styr på mit liv (en dag el. 2 ;)\nHåber i har det fantastisk derude og nyder vejret :)\nIndsendt af Alice kl. 08.17 Ingen kommentarer:\n(billedet er taget fra ariastsui.com)\nJeg er SÅ rastløs og uinspireret , vil INTET! Har tvunget mig igennem de ting der skulle gøres, og vil sikkert forsætte. Kan ikke gemme mig under dynen (har egentlig heller ikke lyst, er det benægtelse?), for det er der ikke tid til. Bliver nød til at forsætte med at hjernevaske mig selv, for ikke at gå i stå (but im not loving it!). Har prøvet at analysere mig frem til, hvad det præcist er. -Det er vist bare en blanding af alt muligt ustabilt og usikkert.\n-Alle mulighederne er der, men alligevel synes jeg at det hele ser noget så sort ud. Er så usikker! Måske er det bare det?! Min stolthed har det ikke for godt, den plejer ellers altid at have det godt, min selvtillid har heller ikke svigtet på denne måde i mange år.. Åhhh forvirring og frustration! Undskyld kære læsere, at jeg er så "sad" i dag. Tænker at jeg ville poste det, har før hjulpet mig med at "komme af" med "ting", så giver det et forsøg.. x)\nNu vil jeg tage tage et langt bad og fuld make-up på, er ikke klar over hvorfor, men det føles som om det vil hjælpe. Hørte engang, at nogen gange skulle man have det godt med det ydre, derefter fulgte det indre så med. Ved ikke hvor holdbart det lige er, i alle situationer, men nogen gange, når jeg helt (sådan helt) kører på autopilot og intet kan, hjælper det at starte med at være fin udenpå. Nå ja, og så kommer manden hjem med en kasse chokoladefrøer (ja, jeg kalder ham stadig manden, da han er det der kommer tættest på alligevel :), sukkeret burde gøre sit!\nLad mig se, hvad har vi ellers oplevet som vi gerne vil fortælle om??\n-Stjernen var i min lejlighed for første gang i sidste uge, vi spiste rejer/avocado/kiwi, drak rom og grinte (nogen af os græd måske også en smule x). Så tog hun hjem, og jeg drak resten alene og blev noget så fuld. Ved fandeme ikke hvad der sker, drikker i forvejen kun 1-2 gange hver anden måned, og aldrig alene.. Mindes jeg var deprimeret dén aften også, rommen hjalp sådan (igen; ved fandeme ikke hvad der sker). Manden var der, men han drikker slet ikke, så det gælder vel stadig for alene? x)\nPs. Stjernen er en huge hjælp på det hele. Tror at vi skal ud i weekenden, sammen med Krølle, missionen er at finde ham en mand.\nSå er der også en smule lejlighedskigger-opdatering: Han er SÅ sød, det smelter virkelig mit lille, forkrøblet hjerte. Lad os starte med at fortælle lejlighedskiggeren er en "type"; han går i stort tøj, har sjældent hår på hovedet, smiler ALDRIG og ejer en voldsomt larmende bil (tror at det er facade, men hey, takes one to know one ;) I kender dem godt, de der drenge dér.\nEn anden vigtig detalje; jeg har planter, rigtig, rigtig mange planter, i forskellige størrelser og forskellige potter, på alle vindueskarme.\nNå, anyway.. Den kære dreng åbnede vinduet forleden, så jeg for engangskyld kunne se bare lidt, og hvad ser jeg? Hvad ser jeg hos bøllen der speeder lidt for meget op, selvom der ligger skoler længere nede af vejen? Jeg ser planter, på række! Forskellige, fine planter i forskellige størrelser (er det ikke bare det sødeste kombineret med billedet af ham?). Resten af vinduerne er fuldstændig tomme, men plantevinduet gør det op for dem. Kunne slet ikke komme mig over hvor sødt det er, at han er blevet inspireret. Ville give alverden for at se ham sådan rent fysisk, købe de små planter (kassedamerne må da også synes det er kært).. Nå ja, synes det var lidt fint og skægt, og oven i det første, deprimerende stykke; lidt nødvendigt at dele ;)\nNå, det var vist det for mig for i dag, vil nu bade, sminke og prøve at blive glad igen :)\nChristian Louboutins F/W 10 campaign, fotograf Peter Lippmann. Ved godt at det ikke er det mest opdaterede jeg kunne poste, men faldt over dem og de er SÅ fine at jeg ikke kunne lade vær ;)\n(taget fra hautemacabre.com)\nIndsendt af Alice kl. 10.58 2 kommentarer:\nEtiketter: Christian Louboutin, Kunst, Sko\nMit hår blev meget mere blondt end meningen, arbejder på at vænne mig til det.. (nej, der kommer intet bill., sorry x)\nIndsendt af Alice kl. 08.51 2 kommentarer:\nChanel-mascaren og jeg er blevet dødeligt uvenner, jeg tror ikke på en genforening Går nu tilbage til den sikre vinder; Lash Queen, må se om jeg ikke kan få fingerene i den en af dagene.\nIndsendt af Alice kl. 04.29 2 kommentarer:\n(Synes nok at mine øjne havde været i kontakt med den præcis samme farvekombination som på Rikkes billeder. -Så Dagens Inspirationbillede består af Dior knapper og chiffon; lidt Dior og chiffon kan man altid ;)\nEndelig ser jeg lyset, endelig! Efter uendelige tider i mørket, uden overhovedet at turde håbe på noget.. Lyset er ret så fantastisk, det er et dejligt gensyn! :)\n-Har stået på fodboldbøllen og rengøring (det er sådan jeg føler at jeg får kontrol) siden sidst. Blev også opsøgt af Krølle forleden. Krølle var min "main gay" fra ca. 2 klasse. Har ikke set ham siden vi var ude og fulde os for en 8-måneders tid siden. Han kommer til Djævleøen snart, så der burde være mulighed for at genopfriske minderne, el. skabe nye ;)\nNu vil jeg vaske mine køkkenskabe indvendigt og så tror jeg at jeg vil have farvet hår senere, tænker blondt (igen). Sig mig, farver/klipper kvinder altid hår når der sker store ting i deres liv? El. er det bare mig og folk fra egne rækker??\nHåber at i har det fantastisk på denne fine, solrige mandag! :)\nIndsendt af Alice kl. 03.46 2 kommentarer:\nMin absolut favorit blogger (ja, hun har optrådt på bloggen før ;). Opdagede lige de fineste billeder på hendes blog. Manden og jeg var overbeviste om at det var modelpics, men nej det er "bare" Rikke der er talentfuld med en selvudløser, Go Rikke, for fanden! ;)\nTjek hendes blog ud, super cool! http://wordsofdevotion.blogspot.com/\nIndsendt af Alice kl. 03.37 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Egen inspiration, Farver, Reklame\n(billederne er taget fra weheartit.com)\nIndsendt af Alice kl. 15.00 Ingen kommentarer:\nCupcake sweater = Topshop (80 dollars). Hvid løs, strik = mirabella.jp. Grå m. bar skulder = net-a-porter.com (135 dollars). Løs, babydoll formet sweater = mirabella.jp. Grå med drapering over skulder = net-a-porter.com (180 dollars). Med båd = net-a-porter (230 dollars)\nPastel-stribet = Marc Jacobs (1555,- dk)\nIndsendt af Alice kl. 11.27 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Collage, Cupcakes, Marc Jacobs, Striber, Topshop\nKunne ikke modstå den, fik den til småpenge, kunne simpelhen ikke sige nej x)\nHåber at jeg ikke skal vente for længe på at den kommer med posten, fik lige en mail om alt post i/til Europa er forsinket pga. Islands aske :(\nIndsendt af Alice kl. 06.17 2 kommentarer:\nEtiketter: Seneste køb, Tøj\nIndsendt af Alice kl. 05.22 Ingen kommentarer:\nHar været en super dag, takker universet og værdsætter alt det jeg kan. Sidder og venter på at manden henter mig og kører mig ud til daten med Stjernen, glæder mig! Hav en dejlig torsdag aften søde læsere! :)\nIndsendt af Alice kl. 11.45 Ingen kommentarer:\nDet glemte jeg helt at vise jer i går x)\nManglede noget pastel til neglene, stod længe ved Essie, men pga. gode erfaringer med Gosh, endte det med den. Mascaraen er jeg lidt ambivalent med. Den var super sidst jeg havde den, men denne gang var den noget så tør da jeg åbnede den :,( Stadig funktionel dog, bare ikke optimal, nå, skal vist ned i Magasin igen så..\n-God torsdag derude! :)\nIndsendt af Alice kl. 04.02 4 kommentarer:\nEtiketter: Chanel, Negle, Seneste køb, skønhed\nAsos Ruched Front Space Dye Dress, 36 pund\nRingspun Asymmetric Knit top, 36 pund (sat ned fra 45,-)\nFaldt lige over disse fine sataner på Asos, overvejer lidt den koralfarvede, synes jeg fornemmer noget Missoni over den.. :)\n(god nat til jer derude!)\nIndsendt af Alice kl. 14.01 11 kommentarer:\nEtiketter: Asos, Farver, kjoler\nEn lille update fra mig :)\nStjernen og jeg kom aldrig ud. Hun havde en fødseldags-deprimeret ven i hånden. Og derudover var kl. 21.00 (lørdag aften) og jeg havde drukket mig så fuld i rom, at jeg skvattede om på egen sofa og sov til 5.40 søndag morgen (niiice! -Nej! x). Så vi skal ud på torsdag i stedet. Egentlig helt fint, da jeg som før nævnt ikke er glad for at gå i byen i weekenden.\nSå har høvdingen endelig givet lyd fra sig. Undrede mig sådan over at han ikke svarede på mails, siden han skrev til mig. Tænkte at han enten legede en el. anden leg ellers også var han bekymret for at jeg ikke ville være særlig sød, igen (men jeg er altså sød nu! Håber jeg da..). Konklusionen var vist at det var en blanding af det hele, og jeg er en smule bekymret for at hans intentioner ikke er helt venner-agtige. Og det kan vi ikke på nogen måde... Hmm, tiden vil vise.\nOg til sidst men ikke mindst; Lejlighedskiggeren er begyndt at åbne og lukke sine vinduer; HALVNØGEN (wuhhuuuu, f****** finally ;) Nej, undskyld, det var ikke sådan ment x)\n-Nå, det var vist dét, hav en dejlig tirsdag derude! :)\nIndsendt af Alice kl. 04.12 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Høvdingen, Stjernen\nIndsendt af Alice kl. 03.51 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Tøj, Ønskeseddel\nFriis & co. Str.37, ægte læder. Brugt max 3 gange, men det var i byen så..... ;) Der er lidt mærker, og de sælges derfor til 400 pp (nypris 900-1000).\nUkendte, aldrig brugte, syntetisk materiale. Str.37, nypris var 400, sælges til 200 pp\n(kan sende MANGE flere billeder ;)\nIndsendt af Alice kl. 10.10 2 kommentarer:\n-har jeg lige besluttet mig for (har noget for strik og japansk design i øjeblikket)..\nIndsendt af Alice kl. 10.07 4 kommentarer:\nEtiketter: Næste køb, Tøj, Ønskeseddel


BETÆNKNING om NATO's rolle i EU's sikkerhedsstruktur - A6-0033/2009\nProcedure : 2008/2197(INI)Forløb i plenarforsamlingenDokumentforløb :\nA6-0033/2009Indgivne tekster :\nBETÆNKNING 201k 112k\n28. januar 2009PE 414.153v02-00 A6-0033/2009\nom NATO's rolle i EU's sikkerhedsstruktur\nOrdfører: Ari Vatanen\n- der henviser til den fælles EU-NATO-erklæring af 16. december 2002,\n- der henviser til den nordatlantiske traktat, som blev undertegnet i Washington den 4. april 1949,\n- der henviser til Lissabontraktaten, som blev undertegnet den 13. december 2007 og ratificeret af størstedelen af EU's medlemsstater,\n- der henviser til de overordnede rammer for de permanente relationer mellem EU og NATO, som blev fastlagt af Rådets generalsekretær/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og NATO's generalsekretær den 17. marts 2003,\n- der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,\n- der henviser til erklæringen fra topmødet i Det Nordatlantiske Råd (NAC), der fremsattes i Bukarest den 3. april 2008, - der henviser til de meddelelser om den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), som Rådets formandskab offentliggjorde den 11. december 2007 og den 16. juni 2008,\n- der henviser til sin beslutning af 14. april 2005 om ESS(1), af 16. november 2006 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi i forbindelse med ESFP(2), af 25. april 2007 om de transatlantiske forbindelser(3), af 5. juni 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi og ESFP(4) og af 5. juni 2008 om det kommende topmøde mellem EU og USA(5), - der henviser til forretningsordenens artikel 45,\n- der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0033/2009),\nA. der henviser til, at EU og NATO bygger på fælles værdier med hensyn til frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet, og at de har bidraget til at hindre krige på europæisk område gennem al den tid, de har eksisteret,\nB. der henviser til, at det overordnede ansvar for international fred og sikkerhed ifølge FN's pagt ligger hos FN's Sikkerhedsråd; der henviser til, at pagten indeholder retsgrundlaget for oprettelsen af NATO; der henviser til, at NATO's medlemsstater ved at undertegne den nordatlantiske traktat bekræftede deres tillid til pagtens formål og principper og lovede i deres mellemfolkelige forhold at afholde sig fra trusler om eller brug af magt på en måde, som er uforenelig med De Forenede Nationers formål,\nC. der henviser til, at EU's medlemsstater i FN's system anerkender de grundlæggende rammer for internationale forbindelser; der henviser til, at de stadig er forpligtet til at bevare freden og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i De Forenede Nationers pagt samt principperne i Helsinkislutakten og målene i Parischartret samt til at udvikle og konsolidere demokratiet og retsstatsprincippet, respekt for menneskerettighederne samt de grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at EU's medlemsstater har prioriteret foranstaltninger, som har til formål at reformere og styrke De Forenede Nationers organisation for at gøre det muligt for organisationen at opfylde sine forpligtelser og handle effektivt ved at løse globale udfordringer og reagere på vigtige trusler, D. der henviser til, at NATO udgør grundlaget for EU's sikkerhed, og at EU har et tilstrækkeligt potentiale til at støtte disse tiltag, hvilket bevirker, at en styrket europæisk forsvarsevne og et udvidet samarbejde vil være til gavn for begge organisationer,\nE. der henviser til, at NATO er en mellemstatslig organisation, hvor civile aktører træffer afgørelse, mens de militære aktører gennemfører dem,\nF. der henviser til, at 94 % af EU's borgere er borgere i NATO-lande, at 21 ud af EU's 27 medlemsstater er NATO-allierede, og at 21 af de 26 NATO-medlemmer er EU-medlemsstater, og at Tyrkiet, som længe har været NATO-partner, er kandidat til tiltrædelse af EU,\nG. der henviser til, at Det Europæiske Råd i 2007 og 2008 traf vigtige afgørelser som led i ESFP med henblik på at forbedre dennes operationelle kapacitet yderligere; der henviser til, at der med den længe ventede ikrafttrædelse af Lissabontraktaten indføres væsentlige fornyelser inden for ESFP, hvilket medfører et mere sammenhængende og effektivt europæisk samarbejde på området, H. der henviser til, at EU og NATO må forbedre deres samarbejde og gøre det muligt at optimere begge organisationers aktiver og sikre et effektivt samarbejde ved at gøre en ende på de institutionelle stridigheder,\nI. der henviser til, at selv om NATO nu er forum for drøftelserne af og det forventede valg af gennemførelsen af fælles militære operationer, der involverer de europæiske og amerikanske allierede, ligger det endelige ansvar for fred og sikkerhed hos FN,\nJ. der henviser til, at tropper og udstyr til ESFP's missioner stort set svarer til, hvad der anvendes til NATO's operationer,\nK. der henviser til, at NATO som sådan ikke deltager i ESFP-operationer, og at EU i gennemførelsen af denne type operationer vil tage stilling til, hvorvidt NATO's aktiver og kapacitet skal anvendes i medfør af den såkaldte Berlin Plus-ordning,\nL. der henviser til, at det samarbejde mellem EU og NATO, som ligger inden for rammerne af Berlin Plus-ordningen, indtil nu ikke har fungeret tilfredsstillende på grund af uløste problemer, som skyldes, at nogle lande er medlemmer af NATO, men ikke af EU,\nM. der henviser til, at EU og NATO skal sikre effektiv krisestyring, også ud over Berlin Plus-ordningen, og arbejde bedre sammen om at finde de bedst mulige svar på krisesituationer som i Afghanistan og i Kosovo,\nN. der henviser til, at forholdet mellem EU og NATO bør være endnu tættere, ved at EU knytter de europæiske NATO-medlemmer, der ikke er medlemmer af EU, endnu nærmere til ESFP, mens NATO bør inddrage de EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af NATO, i EU-NATO-drøftelserne; der henviser til, at båndene mellem EU og USA bør styrkes, O. der henviser til, at udvidelsesprocesserne for NATO og EU, til trods for at de er forskellige, skal styrke hinanden gensidigt med henblik på at sikre stabilitet og velstand i Europa,\nP. der henviser til, at det er et vigtigt element i samarbejdet mellem EU og NATO at understøtte nationale bestræbelser på at udvikle militær kapacitet og gøre den disponibel for krisestyring, med henblik på at styrke begge parter, og at dette styrker det primære mål, som er at styrke territorialforsvaret og at varetage medlemslandenes sikkerhedsinteresser,\nQ. der henviser til, at synergien mellem EU og NATO på visse militære områder vil kunne styrkes gennem fælles pilotprojekter,\nR. der henviser til, at Europas fælles forsvar baserer sig på en kombination af konventionelle styrker og atomvåben, som i højere grad bør tilpasses den ændrede sikkerhedssituation,\nS. der henviser til, at både EU og NATO er i færd med at omvurdere deres respektive sikkerhedsstrategier (ESS og erklæringen om alliancens sikkerhed),\nT. der henviser til, at Lissabontraktaten forpligter alle medlemsstaters civile og militære kapaciteter i forhold til ESFP, tilvejebringer et permanent struktureret samarbejde inden for forsvaret mellem en gruppe af stater, forpligter stater til gradvist at forbedre deres militære kapacitet, udvider Det Europæiske Forsvarsagenturs rolle, forpligter staterne til at hjælpe hinanden i tilfælde af angreb (uden hensyntagen til, at nogle stater er neutrale, mens andre er medlemmer af NATO), opgraderer EU's mål (Petersberg-opgaverne), så de omfatter bekæmpelse af terrorisme, og betoner endelig den fælles solidaritet i tilfælde af terrorangreb eller naturkatastrofer,\n1. understreger, at EU's eksistensberettigelse er at skabe fred inden for og uden for sine grænser gennem en forpligtelse til effektiv multilateralisme og til at overholde FN-pagtens ånd og bogstav; bemærker, at en effektiv sikkerhedsstrategi styrker demokratiet og beskyttelsen af menneskerettighederne; bemærker, at en ineffektiv sikkerhedsstrategi til gengæld resulterer i unødige menneskelige lidelser; mener, at EU's evne til at fredsopbygning afhænger af, at der udvikles en hensigtsmæssig sikkerhedsstrategi eller -politik, herunder kapacitet til selvstændig handling og en effektiv komplementaritet i forhold til NATO; 2. anmoder derfor EU om fortsat at udsende missioner og samtidig sikre større bæredygtighed for at forebygge konflikter, fremme stabilitet og yde bistand, når der er behov herfor, og når der er enighed mellem EU's medlemsstater, eller som led i et struktureret samarbejde; mener, at der er yderligere behov for, at EU og NATO udvikler en omfattende strategi for krisestyring;\n3. konstaterer, at mangfoldigheden af interesser, som der nødvendigvis vil være i en union med 27 medlemsstater - i den med andre ord mosaiklignende sammensætning af EU - giver denne en enestående karakter og muligheder for at intervenere, mægle og yde bistand i forskellige dele af verden; opfordrer til, at EU's nuværende militære krisestyringsværktøjer udvikles yderligere og håber, at EU-landenes nuværende militære kapacitet bliver mere integreret, omkostningseffektiv og militært effektiv, idet dette er en forudsætning for, at EU kan mønstre tilstrækkelige styrker til at udnytte sine enestående muligheder for at forhindre og bilægge konflikter og supplere Unionens brede palet af mekanismer til styring af kriser med civil karakter; 4. går kraftigt ind for en større solidaritet mellem EU's medlemsstater ved formuleringen af fælles sikkerheds- og forsvarsstrategier;\n5. er overbevist om, at et stærkt og dynamisk atlantisk partnerskab er den bedste garanti for sikkerhed og stabilitet i hele Europa og for respekt for principperne om demokrati, menneskerettigheder, retsstatsforhold og god regeringsførelse; 6. er overbevist om, at de demokratiske frihedsrettigheder og retsstatsforhold er svaret på de aspirationer, som verdens befolkninger har; mener, at ingen nation og intet folk må afskæres fra dette perspektiv, da alle mennesker har ret til at leve i et en demokratisk stat, hvor der hersker retsstatsforhold; 7. glæder sig over udbygningen af den europæiske sikkerhedsstrategi, så den er omfattet af EU's tilsagn om at definere og beskytte Europas sikkerhedsinteresser og styrke en effektiv multilateralisme, så EU får en strategi, der svarer til udfordringerne i det 21. århundrede; bemærker, at en reel, omfattende og demokratisk konsensus mellem EU og NATO er afgørende for strategiens gennemførelse, der bygger på en konsensus om sikkerhed mellem EU og USA og afspejler deres fælles værdier, mål og prioriteringer, nemlig menneskerettighedernes og folkerettens forrang; 8. understreger, at dette er blevet endnu mere vigtigt i lyset af de nylige begivenheder i Kaukasus, af ændringer i europæernes opfattelse af NATO, af lederskiftet i USA og af, at arbejdet med en revurdering af NATO's strategi er sat i gang;\n9. opfordrer indtrængende til, at en samtidig revision af EU's og NATO's sikkerhedsstrategier ikke kun bør være supplerende, men også konvergerende, og at de hver især bør tillægge den andens potentiale behørig vægt;\n10. mener, at både NATO og EU i overensstemmelse med ånd og bogstav i FN's pagt bør fastslå det som et fælles og langsigtet mål at skabe en mere sikker verden for deres borgere og generelt, ligesom de aktivt skal modvirke de masseovergreb og regionale konflikter, der fortsat forårsager betydelige menneskelige lidelser; 11. betoner, at alle demokratier må stå sammen i indsatsen for at opbygge stabilitet og fred under FN's myndighed; beklager, at, doktrinen om alliancefrihed, der er en arv fra Den Kolde Krig, svækker de demokratiske staters alliance til fordel for udemokratiske og ikke reelt demokratiske magter; beklager, at visse medlemsstater under påberåbelse af doktrinen om alliancefrihed har fralagt sig ansvaret for at bidrage til beskyttelse af den demokratiske verdens værdier og frihedsrettigheder;\n12. anerkender, at sikkerhed og udvikling er indbyrdes afhængige, og at der ikke er noget entydigt scenarie, når det gælder om at sikre en bæredygtig udvikling i konfliktområder; påpeger, at alle instrumenter i praksis anvendes parallelt; opfordrer derfor Kommissionen til at forske yderligere i vigtigheden af forløbet med militær og civil intervention i konfliktområder og integrere resultaterne i sikkerheds- og udviklingspolitikkerne;\nForholdet mellem EU's sikkerhedsstruktur og NATO\n13. anerkender NATO's fundamentale betydning for Europas sikkerhedsstruktur både før og nu; konstaterer, at de allierede forbliver grundlaget for det fælles forsvar i det flertal af EU's medlemsstater, der også er NATO-allierede, og at Europas sikkerhed som helhed, uanset medlemsstaternes individuelle holdninger, fortsat drager fordel af, at den transatlantiske alliance fortsat består; mener, at EU's fremtidige kollektive forsvar i videst muligt omfang bør udformes i samarbejde med NATO; er af den opfattelse, at USA og EU nødvendigvis skal udbygge deres tosidede forbindelser og udvide det til at omfatte spørgsmål, som vedrører fred og sikkerhed;\n14. bemærker, at en række farer for den moderne verdens sikkerhed i stigende grad er karakteriseret af fænomener som: den internationale terrorisme, udbredelsen af masseødelæggelsesvåben, sammenbrudte stater, komplicerede konflikter, organiseret kriminalitet, internettrusler, miljøødelæggelser og de hermed forbundne sikkerhedsrisici, naturkatastrofer og andre farer, der kræver et endnu snævrere partnerskab og koncentration for at kunne styrke EU's og NATO's basiskapacitet og foretage en bedre samordning af planlægning, teknologi, udstyr og uddannelse;\n15. understreger, at ESFP får stadigt større betydning for styrkelsen af EU's evne til at imødegå trusler mod sikkerheden i det 21. århundrede, særligt når det gælder kombinerede civil-militære operationer og krisestyring med forholdsregler, der strækker sig fra efterretningsbaseret kriseforebyggelse til reform af sikkerhedssektorer, reformer af politi, domstole og militær indsats;\n16. mener, at EU og NATO gensidigt bør styrke hinanden ved at undlade at konkurrere og ved at udvikle et system til bedre samarbejde i krisestyringsoperationer, der tager udgangspunkt i en praktisk arbejdsdeling; mener, at afgørelser om, hvilken organisation der skal udsende styrker, bør baseres på den politiske vilje, som begge organisationer giver udtryk for, vedrørende operationelle behov og politisk legitimitet på stedet samt deres evne til at sikre fred og stabilitet; bemærker, at samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af den nye ESS og NATO's nye strategiske koncept er afgørende for at nå dette mål;\n17. mener, at EU skal udvikle sine egne sikkerheds- og forsvarsevner, hvilket vil sikre en bedre fordeling af byrden i forhold til allierede uden for Europa og et passende svar på de sikkerhedsudfordringer og -trusler, som kun vedrører EU's medlemsstater;\n18. opfordrer EU til at udvikle instrumenterne i dens sikkerhedsstrategi, fra diplomatisk kriseforebyggelse og økonomisk bistand og udviklingsbistand til civil kapacitet inden for stabilisering og rekonstruktion samt militære midler; mener endvidere, at der bør gøres strategisk brug af instrumenterne til "blød magt" i EU's naboområder;\n19. konstaterer, at Berlin Plus-ordningerne, som sætter EU i stand til at gøre brug af NATO's midler og kapacitet skal forbedres, for at de to organisationer kan intervenere og yde effektiv støtte under kriser, som kræver en mangesidig civil-militær reaktion; finder det derfor påkrævet at videreudvikle de eksisterende forbindelser mellem EU og NATO ved at tilvejebringe fælles samarbejdsstrukturer, der respekterer de to organisationers uafhængige og selvstændige natur uden at udelukke de NATO-medlemmer og EU-medlemsstater, som ønsker at deltage;\n20. opfordrer Tyrkiet til fremover at afstå fra at lægge hindringer i vejen for samarbejdet mellem EU og NATO;\n21. opfordrer EU til i under udarbejdelsen af en hvidbog om europæisk sikkerhed og forsvar også at evaluere kohærensen i de eksterne europæiske operationer, navnlig vedrørende samarbejde med andre internationale partnere i kriseområder;\nSamarbejde mellem NATO og EU på sikkerheds- og forsvarsområdet\n22. hilser det særdeles velkomment, at Frankrig har taget initiativ til formelt at genindtræde i NATO's militære struktur, og at det franske formandskab forsøger at knytte endnu tættere bånd mellem EU og NATO som svar på de nye udfordringer for sikkerheden; hilser det velkomment, at det franske formandskab har taget konkrete initiativer til at knytte den europæiske forsvarskapacitet sammen; hilser det også velkomment, at USA for nylig har indtaget en positiv holdning til styrkelsen af EU's forsvarsevne; 23. opfordrer indtrængende medlemsstaterne i begge organisationer til at udvise mere fleksibilitet, målrettethed og pragmatisme ved gennemførelsen af EU-NATO-partnerskabet; støtter derfor den franske regerings forslag om at etablere en systematisk kontakt mellem generalsekretærerne for NATO og EU's Råd, navnlig for at undgå forvirring, som f.eks. i Kosovo og Afghanistan, hvor EU og NATO opererer side om side i forskellige missioner med samme fælles mål i det samme område;\n24. understreger, at EU er en partner af afgørende betydning for NATO med hensyn til strategier, der gør det muligt for NATO at trække sig tilbage fra komplekse konfliktområder, som følge af den særlige kombination af tilgængelige instrumenter: civile operationer, sanktioner, humanitær bistand, udviklings- og handelspolitikker og politisk dialog; opfordrer derfor de af EU's medlemsstater, som også er NATO-medlemmer, til at øge indsatsen for at skabe rammerne for et integreret samarbejde mellem NATO og EU i forventning om en ratificering af Lissabontraktaten;\n25. anerkender, at det er af afgørende betydning at forbedre udvekslingen af efterretningsinformationer mellem NATO's allierede og EU's partnere; 26. bemærker, at EU's borgere støtter missioner, hvis formål er at lindre menneskelige lidelser i konfliktområder; konstaterer, at borgerne er utilstrækkeligt informerede om EU's og NATO's missioner og om deres formål; anmoder derfor om, at EU og NATO informerer offentligheden bedre om deres aktioner og den rolle, som disse missioner spiller ved at skabe sikkerhed og stabilitet i verden;\n27. bemærker, at såvel NATO som EU bør fokusere på at styrke deres grundlæggende kapaciteter, forbedre interoperabiliteten og koordinere deres doktriner, planer, teknologier, udstyr og træningsmetoder for dermed at styrke samarbejdet;\nEU's operative hovedkvarter\n28. støtter etableringen af et permanent operativt EU-hovedkvarter i tilknytning til EU's vigtigste institutioner, der skal være underlagt Kommissionens næstformand/den højtstående repræsentant, som bl.a. er beføjet til at planlægge og gennemføre militære ESFP-operationer; 29. understreger, at erfaringerne fra EU's operationer har vist, at en permanent planlægnings- og kommandoinstans for EU-operationer vil øge effektiviteten og troværdigheden af EU's operationer; fremhæver, at det foreslåede operative EU-hovedkvarter udgør en løsning på dette problem; minder om, at i og med at EU's fokus er både civil-militær, vil en sådan struktur ikke overlappe noget, som allerede eksisterer; minder desuden om, at NATO-hovedkvarteret primært tager sig af militær planlægning, mens EU har ekspertise til planlægning og gennemførelse af civile, militære og civil-militære operationer, hvilket ingen anden global aktør i øjeblikket kan gøre med positive resultater;\n30. understreger, at et operativt EU-hovedkvarter vil være et supplement til NATO's nuværende kommandostruktur og ikke vil undergrave NATO's transatlantiske sammenhængskraft; 31. foreslår, at alle EU's medlemsstater, som er medlemmer af NATO, efter aftale med NATO bør afgrænse de styrker, som kun kan udsendes til EU's operationer, for at forhindre, at en sådan udsendelse blokeres af de af NATO's medlemmer, som ikke er medlemmer af EU; mener, at overlapning i anvendelsen af disse styrker bør undgås;\nKapacitet og militære udgifter\n32. er af den opfattelse, at den fremtidige udfordring for EU og NATO består i at trække på den samme mængde ressourcer i form af personel og kapacitet i medlemsstaterne; anmoder EU og NATO om at sikre, at disse begrænsede ressourcer bruges til kapacitet, der svarer bedst til de store aktuelle udfordringer, så man undgår overlapning og fremmer kohærens; er af den opfattelse, at strategisk lufttransport, der er et godt eksempel på en relativt knap og kostbar operationel ressource, kan være et samarbejdsområde for EU's og NATO's medlemsstater; opfordrer EU's medlemsstater til at samle, dele og i fællesskab udvikle militære evner for at undgå spild, skabe stordriftsfordele og styrke det europæiske forsvars teknologiske og industrielle grundlag;\n33. er af den opfattelse, at ud over behovet for en mere effektiv anvendelse af de militære ressourcer er nødvendigheden af, at EU's medlemsstater afsætter flere midler til forsvaret afgørende for de europæiske sikkerhedsinteresser; kræver en væsentlig forhøjelse af andelen af fælles udgifter i forbindelse med alle militære EU- og NATO-operationer; bemærker, at der er store forskelle i omfanget og effektiviteten af forsvarsudgifterne mellem de europæiske NATO-medlemmer på den ene side og USA på den anden side; anmoder EU om at forpligte sig til at fordele byrderne mere retfærdigt på globalt plan; opfordrer endvidere USA til at udvise større vilje til at høre sine europæiske allierede i spørgsmål vedrørende fred og sikkerhed; 34. anerkender Det Europæiske Forsvarsagenturs vigtige potentielle bidrag, der styrker Lissabontraktaten, til omkostningseffektive indkøb og bedre interoperabilitet af forsvarsmateriel;\nForenelighed mellem NATO og EU-medlemskab\n35. betoner, at alle EU-medlemsstater uden forskel bør deltage i de fælles EU-NATO-møder; understreger, at enighed om værdier og sikkerhedsaftaler er af afgørende betydning for sikringen af fred, stabilitet og fremskridt i Europa;\n36. foreslår, at de NATO-allierede, der er kandidater til optagelse i EU, integreres tættere i ESFP's og Det Europæiske Forsvarsagenturs arbejde;\n37. bemærker, at det er af afgørende betydning for EU-NATO-samarbejdet, at de kompatibilitetsproblemer, der er mellem ikke-medlemskab af EU og NATO-medlemskab såvel som ikke-medlemskab af NATO og medlemskab af EU, tages op og løses;\n38. beklager navnlig, at problemet med Cypern stadig er til hinder for udviklingen af samarbejdet mellem EU og NATO;\n39. opfordrer Cypern til som EU-medlemsstat at revidere sin politiske holdning til sit medlemskab af partnerskabet for fred og opfordrer NATO's medlemsstater til at afstå fra at bruge deres veto til at forhindre EU's medlemsstater i at blive medlemmer af NATO;\nKommende medlemmer og alliancens fremtid\n40. hilser det velkommen, at de allierede på NATO-topmødet i Bukarest anerkendte det bidrag, som et styrket og mere slagkraftigt europæisk forsvar har ydet, og at alliancen fortsat er åben over for en fremtidig udvidelse; bemærker, at for de lande øst for EU, som deltager i den europæiske naboskabspolitik, er politikken med et europæisk perspektiv og dermed et østpartnerskabsprojekt af største betydning, også med henblik på disse landenes demokratiske udvikling og tilvejebringelsen af retsstatsforhold;\n41. mener, at ved fremtidige udvidelser af NATO bør hvert tilfælde vurderes selvstændigt; modsætter sig dog under hensyntagen til de europæiske sikkerhedsinteresser en udvidelse af organisationen med et land, hvor medlemskabet ikke støttes af befolkningen, eller hvor der er alvorlige uløste territoriale konflikter med naboerne;\n42. bemærker, at medlemskab af både NATO og EU for mange af EU's nabolande er et realistisk og kompatibelt mål, om end kun på langt sigt;\n43. er af den opfattelse, at hvis og når Rusland bliver et reelt demokrati, kan omfanget af samarbejdet mellem dette land og EU få et hidtil uset omfang; opfordrer derfor Rusland til at omdanne sig til et fuldgyldigt demokrati under anvendelse af retsstatsprincippet og til at afstå fra enhver praksis, der består i at forfølge politiske mål ved hjælp af voldsanvendelse; bemærker, at de bilaterale sikkerhedsaftaler, som Rusland netop har foreslået, i alvorlig grad ville svække sammenhængen i EU's sikkerhedsstruktur og drive en kile ind i forholdet mellem EU og USA; 44. ser frem til de muligheder, som følger af NATO's kommende 60-års jubilæumstopmøde i Strasbourg og Kehl for fornyelsen af alliancen og en styrkelse af dens forbindelser med EU;\n45. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til NATO- og EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling, til generalsekretærerne for FN, NATO, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Europarådet.\nEUT C 33 E af 9.2.2006, s. 580.\nEUT C 74 E af 20.3.2008, p. 670.\n"(...) Ligegyldighed (...) gavner aggressoren - aldrig hans offer,\nsom mærker smerte pine, når han eller hun føler sig glemt.\nDen politiske fange i sin celle, de sultne børn,\nden hjemløse flygtning - ikke at reagere på deres kvaler,\nikke at lette deres ensomhed med et glimt af håb\ner at udelukke dem fra menneskets erindring.\nOg når vi fornægter deres menneskelighed, forråder vi vores egen."\nElie Wiesel, Holocaust-overlever.\nDagen før nazisterne besatte Sudeterlandet for 70 år siden, kom premierminister Chamberlain tilbage til Det Forenede Kongerige, efter at han havde mødtes med Hitler, og viftede med Münchenaftalen, mens han sagde: "Jeg tror, at det betyder fred i vor tid". Ønsketænkning kan være dødbringende.\nNår vi overvejer vigtige spørgsmål omkring vores sikkerhed, og navnlig når vi udarbejder retningslinjer for dem, bør vi være visionære og uafhængige nok til at gøre os fri af kapitalinteresser.\nPå tærsklen til det 21. århundrede stod verden over for mange udfordringer, gamle som nye, med hensyn til sikkerhed, som truede mange menneskers liv og var årsag til stor menneskelig lidelse. EU har en enestående mulighed for og pligt til at bidrage til stabiliteten i verden. I løbet af det sidste årti har EU gennem udvikling af ESFP erhvervet sig en betydelig række civile og militære redskaber til at nå dette mål og er nu begyndt at gennemføre missioner i mange forskellige dele af verden.\nSelv om EU har vist sig som en global spiller gennem udviklingen af ESFP-missioner, er disse hovedsagelig af civil karakter og rettet mod forebyggelse af konflikter og postkonfliktledelse. Det er derfor, at EU-NATO-samarbejdet og -synergieffekten er vigtige for at forfølge det fælles mål om at fremme fred og stabilitet på den internationale scene. Det er vigtigt at minde om, at eftersom 94 % af EU's befolkning er medlem af NATO, og flertallet af EU-medlemsstaterne er medlem af NATO, udgør de allierede stadig den vigtigste ramme for kollektivt forsvar i Europa.\nDer er således nødvendigvis god mulighed for komplementaritet i forholdet mellem EU og NATO. En komplementaritet, som dog ofte undermineres af både tekniske og politiske problemer. Formålet med denne betænkning er således at komme med forslag til fremadrettede løsninger for et nyt EU-NATO-forhold, som vil være i stand til på effektiv vis at tackle aktuelle udfordringer med hensyn til sikkerhed.\nFørst skal problemet om EU's begrænsninger med hensyn til at iværksætte krisestyringsmissioner drøftes. På nuværende tidspunkt mangler EU en permanent planlægnings- og ledelsesstruktur (OHQ). EU har tre valgmuligheder, når det gælder om at vælge et operationscenter til krisestyringsmissioner. Den første er at vælge mellem de fem nationale hovedkvarterer, som er til rådighed for EU, hvilket er ensbetydende med forsinkelse og tab af effektivitet, hvad angår EU's evne til at reagere på en nødsituation. Den anden er at anvende Shape under Berlin plus-ordningerne, hvilket er ensbetydende med en EU-NATO-forhandling og organiseringen af en ad hoc-kommandovej (i forbindelse med operation Althea varede EU-NATO-forhandlingerne i over otte måneder). Denne valgmulighed umuliggør således en hurtig reaktion. Endelig er den tredje at anvende EU's operationelle center i Bruxelles, men kun på den betingelse, at de to andre ikke er anvendelige for operationen. EU's operationelle center er ikke en permanent struktur. Det kan aktiveres i løbet af 5 dage og opnå fuld funktionsdygtighed i løbet af 20 dage for operationer med op til 2.000 soldater. Problemet er, at processen omkring aktivering af det operationelle center kræver en indsats af EUMS, som derfor ikke er til rådighed med vigtigt planlægningsarbejde, såsom strategisk planlægning af krisereaktion, militærstrategisk beredskabsplanlægning, etc. Disse mangler påvirker og begrænser i høj grad effektiviteten og troværdigheden af EU's operationer.\nFor at afhjælpe de nuværende begrænsninger, som de forskellige valgmuligheder giver, og som EU har til sin rådighed til at reagere på en krisesituation med henblik på en operativ kommando, foreslår denne betænkning at etablere et operativt hovedkvarter for EU. Med henblik på at optimere effektiviteten og koordineringen skal dette hovedkvarter placeres i Bruxelles under ledelse af Generalsekretæren for Rådet/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Dette vil i forholdet til de politiske beslutningstagere muliggøre effektiv oversættelse og kommunikation af de militære implikationer af politiske valg og beslutninger. Men det skal understreges, at hvor NATO-hovedkvarteret hovedsagelig beskæftiger sig med militær planlægning, ligger fokus for EU hovedsagelig på civile og fælles civil-militære operationer. EU er den eneste globale aktør, som er i stand til at lede vellykkede operationer inden for dette område.\nFor det andet er den ineffektive anvendelse af militær kapacitet noget, der påvirker funktionen af både ESFP-operationer og NATO. De 27 medlemsstater bruger tilsammen 200 mia. euro på forsvar, men til trods for sådanne militærressourcer har europæerne ikke tilnærmelsesvis tilstrækkelige tropper med de nødvendige kvalifikationer. Medlemsstaterne har væbnede styrker på ca. to mio. mand, men EU kan kun lige udsende og opretholde en styrke på 60.000 soldater rundt om i verden. Det er derfor yderst vigtigt og absolut en betingelse, at medlemsstaterne gør bedre brug af deres militære aktiver for at opnå et effektivt EU-NATO-samarbejde. Det er også en sørgelig kendsgerning, at europæiske NATO-medlemmer ikke deler byrden ligeligt mellem sig hverken med hensyn til udgifter eller menneskelige ressourcer. Betænkningen opfordrer til, at dette forhold ændres, således at USA ikke skal være den betalende del af alliancen.\nFor det tredje har visse uoverensstemmelser mellem NATO og EU-medlemsstaterne, såsom Cyperns deltagelse i EU-NATO-møder og Tyrkiets samarbejde i EU-NATO-operationer, lagt store forhindringer i vejen for et effektivt samarbejde mellem alliancen og EU. Kompatibiliteten mellem de to organisationer kunne drage fordel af en fælles forpligtelse til at få alle EU-medlemsstater til at være til stede på EU og NATO's fællesmøder. Det er ligeledes vigtigt, at NATO-allierede, hvis anmodning om tiltrædelse af EU er accepteret af Rådet, i det mindste bør have status af at være et associeret medlem af Det Europæiske Forsvarsagentur. De bør også inddrages mere indgående i ESFP-strukturerne. Det er kun muligt at opnå et effektivt samarbejde mellem EU og NATO, hvis spændingerne mellem NATO og EU-medlemsstaterne fjernes.\nSlutteligt er det umuligt at ignorere Ruslands rolle, når de fremtidige relationer mellem EU og NATO skal overvejes. Den seneste krise i Georgien afslørede desværre Ruslands beredvillighed til at føre en aggressiv og destabiliserende udenrigspolitik. I lyset af disse begivenheder og Ruslands forslag om en ny "sikkerhedspagt", bør EU gøre det klart, at mens det er meget ønskeligt, at dialogen med Rusland om Europas sikkerhed forbliver åben, så vil EU ikke acceptere nogen plan, der forsøger at omgå eller sætte spørgsmålstegn ved Europas eksisterende sikkerhedsopbygning, som er baseret på beskyttelsen af demokratiske friheder gennem den transatlantiske alliance, for at forfølge unilaterale sikkerhedsinteresser.\nNogle af ideerne i denne betænkning bliver måske ikke gennemført i den nærmeste fremtid, men vi bør forsøge at se ud over de næste valg med hensyn til, hvor vi skal hen. Det ville være selvbedrag at tro, at menneskets natur har ændret sig til det bedre i løbet af de sidste årtusinder. Mennesket ønsker stadig at udøve magt over for sin nabo både på et individuelt og kollektivt plan, hvilket ofte har katastrofale følger for det fælles bedste. Kun fuldt udviklede demokratier kan forsøge at dæmme op for denne menneskelige tendens og sørge for, at vores egoistiske stræben tjener det fælles bedste. Selv de mest avancerede demokratier står tilbage for idealsamfundet, men det eneste middel mod disse mangler i vores demokratier er at opnå endnu mere demokrati!\nEU er en succes uden fortilfælde i menneskehedens historie, hvor mennesker i den "fremmede" prøver at se et andet unikt menneske, en partner i stedet for en konkurrent. Vi er langsomt ved at skabe et verdensomspændende hold af mennesker, "en verden uden grænser". EU har behov for at komme videre, fordi verden omkring os ændrer sig hurtigere, end vi politikere kan nå at reagere. Vores langsommelighed resulterer i unødig menneskelig lidelse, men vi forstår først smerten, når den rammer os personligt. Vi må lære at høre de fjerne råb om hjælp og reagere på dem. Det er vores moralske pligt og i vores langsigtede interesse. Ville vi ikke gerne have, at nogen kom os til undsætning, når vi råber om hjælp? Vi bør være hudløst ærlige og tage ved lære af vores smertefulde historie. Takket være EU's brogede sammensætning deler den ikke verden i to ligesom de andre stormagter, og det giver EU en unik mulighed for fredsopbygning. For at fuldføre denne mission er det afgørende at kunne drage nytte af en dommers og en læges evner, men uden en militær dimension er EU som en gøende hund uden tænder.\nHvis vi følger tanken om at ville lindre menneskelig lidelse, bør menneskeheden en skønne dag have et bindende sæt etiske regler, som vil blive håndhævet af en verdenshær. Vi vil ikke acceptere flere Rwandaer! En slags transformeret styrke af "blå baretter" under ledelse af et totalt gennemarbejdet FN. skulle være den eneste styrke med atomvåben til sin rådighed. Efter Anden Verdenskrig kunne ingen have forudsagt, hvor langt vi i Europa ville være nået i dag. Det samme gælder for fremtiden. Vi bør have tiltro til vores evne til at overvinde forhindringer, hvoraf den største er vores snæversynethed. Det eneste svar, der findes på globale problemer, er global ledelse, men en verdenshær kommer ikke til at eksistere under mine mandater.\nVejen foran os er meget lang og hård og vil ofte være en kamp op ad bakke, men det er mindre væsentligt. Det eneste, der betyder noget, er, at vi går i den rigtige retning. Vi må sætte os ud over de daglige politiske slagsmål og finde inspiration hos vores forfædre. Mens krigen hærgede i 1943, fremsatte Jean Monnet en radikal og for den tid urealistisk opfordring til europæisk enhed. Han var oprigtigt overbevist om, at Utopia blot er en forhastet sandhed, som Lamartine engang sagde. Hvis vi skal være ledere, skal vi fortsætte i denne ånd.\nSelv om vi ukritisk går ind for et snævert samarbejde mellem EU og et NATO, der optræder stadig mere aggressivt, tager vi især afstand fra denne betænkning, som:\n· går ind for et øget samarbejde mellem NATO og EU ved at forbedre Berlin Plus-ordningerne, som giver EU adgang til NATO's midler og kapacitet, så de to organisationer kan gribe ind i kriser med militære midler\n· støtter permanente samarbejdsstrukturer mellem EU og NATO\n· kræver, at EU's nuværende militære kapacitet udbygges yderligere, ligesom EU's medlemsstater indtrængende opfordres til at øge deres forsvarsudgifter\n· glæder sig over, at Georgien og Ukraine tilbydes handlingsplan, der skal føre til medlemskab (som det hed i det oprindelige forslag til betænkning)\n· støtter etableringen af et permanent operativt EU-hovedkvarter · gør sig til talsmand for en bevidst sammenblanding af civil og militær kapacitet\n· konstaterer, at de strategiske atomvåben i sidste instans er og bør forblive en garanti for militær sikkerhed\n· tilslutter sig de såkaldte humanitære interventioner;\nvi kræver: · et civilt EU\n· en konsekvent adskillelse mellem NATO og EU\n· afskaffelse af atomvåben\n· at militærudgifterne i stedet anvendes til civile formål\n· at NATO nedlægges!\nUndertegnet af: Pflüger, Tobias\nSeneste opdatering: 5. februar 2009Juridisk meddelelse


Jake Gyllenhaal hjemsøges af kunstværker i første trailer til ventede ‘Velvet Buzzsaw’ fra manden bag ‘Nightcrawler’ / Nyhed\nJake Gyllenhaal hjemsøges af kunstværker i første trailer til ventede ‘Velvet Buzzsaw’ fra manden bag ‘Nightcrawler’\nJake Gyllenhall ramte et nyt karrierehøjdepunkt i Dan Gilroys psykologiske thriller ‘Nightcrawler‘, hvor han gik selveste Robert De Niros legendariske ‘Taxi Driver’-præstation i bedene med en hjemsøgende skildring af en psykologisk ustabil, opportunistisk amerikaner.\nNu slår Gylleenhaal endnu en gang pjalterne sammen med Gilroy i den ventede Netflix-gyserfilm ‘Velvet Buzzsaw’ – og den første trailer ser yderst lovende ud.\nFilmen udspiller sig i kunstverdenen i Los Angeles, hvor galleriejeren Morf Vandewalt falder over en afdød mands hobby-malerier, som han ser stor værdi i. Men som traileren viser, begynder billederne langsomt at hjemsøge Vandewalt og alle omkring ham.\n‘Velvet Buzzsaw’ er Gilroys tredje spillefilm som instruktør. Han stod senest bag Denzel Washington-filmen ‘Roman J. Israel, Esq.’, der blev nomineret til en Oscar. ‘Velvet Buzzsaw’ er udtaget til den prestigefulde Sundance Film Festival og bryster sig desuden af et stjernedrevet cast bestående af blandt andre ‘Nightcrawler’-gengangeren Rene Russo, Toni Collette (‘Hereditary’), Natalia Dyer (‘Stranger Things’), Billy Magnussen (‘Maniac’) og John Malkovich.\nFilmen har premiere på Netflix den 1. februar.\nLæs også: Jake Gyllenhaal bekræfter ’Spider-Man’-skurkerolle i sin første Instagram-video


3/8-2016 | Gabi's blog\nJubii i dag skulle vi hente vores nye bil. 🙂\nJeg fik lov til at kører bilen ned til ham, for at sige rigtig farvel, og det betød meget for mig, for jeg var mega ked af det, dengang jeg skulle sige farvel. 🙁 Jeg kunne godt mærke den gang, jeg skulle kører at jeg ikke var så glad, for jeg ikke vidste hvor den skulle hen. 🙁 Ved jo ikke hvordan de er over for den. 🙁\nVi kom derned og jeg fik sagt ordentligt farvel, og jeg begyndte at græde men ikke så meget som jeg troede men det var lidt svært. 🙁\nVi fik overdraget vores nye bil og det var os dejligt. 🙂 Da jeg skulle sætte mig i den nye, kunne jeg ikke nå pedalerne og tænkte fuck mit liv, bilen er for stor for mig. 🙁 Men jeg fik det da fixet hehe. 😀\nVi kørte en ordenligt omvej, da jeg skulle lærer den nye bil at kende, jeg er ikke så god til nye biler for der er mange nye indtryk der skal ind i mit hoved. 🙂\nEfter det kørte vi en smut op til Kaspers mor for at vise dem bilen. 🙂\nDe synes meget godt om den, og vi snakket løs om den. 🙂 De fandt så os ud af, at der er oliefyr i den. 🙂 Så det er luksus her til vinter. 🙂\nHen af mod aftenen skulle vi hjem af, for vi skulle have noget at spise, men så havde jeg lavet en aftale med min mor, at de os skulle se bilen. 🙂 Så vi kørte til Holstebro. 🙂 De fik en lang køretur i den. 🙂 Men de synes os bilen var skøn indeni. 🙂 Og den kørte mega godt. 🙂\nDet er dejligt at vide at det er et godt fund Kasper havde fundet. 🙂\nEfter vi kom tilbage til Holstebro fik vi en kop kaffe. 🙂 Inden vi fandt ud af at vi skulle hjem, for der var en lang dag foran os i morgen. 🙂 Men det hører i mere om i morgen. 🙂\nInden vi nåede Struer var det jo blevet mørkt, så når bilerne kommer om bag os, så blir vores bakspejl mørkt, så vi ikke bliver blændende. 🙂 Så Kasper sagde “det er sku for fedt, det skal være i alle biler for det kan man sku da ikke undvære”. 🙂 Det er dejligt at han er så glad for bilen. 🙂\nMen det er jeg jo os, men jeg kan bare ikke lide alle de indtryk, for jeg var så bange for at bakke i den, så det måtte Kasper gøre for mig. 🙁 Jeg skal bare til at igang med at øve mig. 🙂 Det er bare en vanesag jeg skal have ind. 🙂 For ved os i den anden, gik der os noget tid før jeg kunne lære den at kende. 🙂\nJeg tager bare noget længere tid om at lære end Kasper gør. 🙁 Men alt skal nok gå. 🙂 Nu skal Kasper snart afsted på skole, så kan jeg jo kører rundt i den, og lære alle ting. 🙂 For nogen gange går det bedre hvis man er alene, og der ikke er nogen der pludselig kan sige noget. 🙂\nMen det jo os fordi, at i den her er der kun baksensor ikke bagkamera. 🙂 Så det jo os noget man skal til at vende sig til. 🙂\nKlokken blev mange og jeg sad og skrev med Jonna om de ikke os vil se bilen og det vil de rigtig gerne, så der kørte vi os forbi, så vi har været på farten hele dagen. 🙂 Men det kan jeg os godt li, det er bare mere Kasper der gerne vil være hjemme. 🙂\nJonna og Jesper de synes os mega godt om bilen, så det er dejligt at hører. 🙂\nEfter det skulle vi hjem i vores seng, for klokken var snart midnat. 🙂 Vi skulle jo se “langt fra las vegas”. 🙂 Det er så sjovt, og jeg faldt jo selvfølig ikke i søvn tidligt så jeg var godt træt næste morgen. 🙁 Men såtn er det jo. 🙂\nPS. Ja ved godt der ikke står ret meget men skulle skrive det næste dag, da vi kom så sent hjem, men der skete jo heller ikke så meget i dag end vi hentet bilen. 🙂\nSå håber at det er okay at jeg har skrevet lidt. 🙂\nJeg vil lige sige, at der kommer ikke billeder ind af bilen, da der er problemer i Kaspers familie så på et senere tidspunkt kommer der lidt billeder ind, men jeg skal nok sige til. 🙂


Performance Percussion Bongos, naturtræ, sort Hardware hos Gear4Music.com\nkr. 364 NORMAL PRIS kr. 373 (Moms inkluderet @ 25%)\nNaturlige træ Bongos.\nPerformance Percussion PP5001 er naturlige træ bongo sæt med en lakeret finish og elegant sort hardware. Bongos bruge 4 lug spændinger på 20,5 cm og 18cm hoveder og kommer med en nøgle, der er inkluderet. PP5001 er stor værdi for pengene og masser af sjov!


Det vidste du ikke om asparges • MY DAILY SPACE\nDe findes både i hvide og grønne varianter, og det er netop nu, du skal have fat på dem. Asparges er nemlig i sæson, og de er sprødest og mest smagfulde netop nu. Vi har samlet syv fun facts om den finurlige lille grøntsag\nDet er et spørgsmål om at gå efter de grøntsager, som er i sæson for at få mest muligt smag og næring ud af de grøntsager, som vi sætter på bordet. Asparges er et godt bud og ret sunde – der er gode fibre, vitaminer, kalk og folsyre i.\nDet er en stærk lille grøntsag – det ikke er ualmindeligt at høste asparges fra den samme plante helt op til 20-25 år. (Foto: Pexels)\nLæs også: Asparges i hjemmelavet hollandaise\n1. Din urin lugter sjovt\nHar du tænkt over, at din urin lugter væsentlig anderledes efter du har spist asparges …? Det gør den måske ikke, hvis du er blandt den halvdel af befolkningen, som ikke kan lugte det (det er faktisk dine gener, som afgør, om du kan lugte den ubehagelige aspargeseffekt i urinen). Men hvis du er blandt den anden halvdel, så vil du opleve, efter at have spist asparges, at din urin efter en halv times tid eller endda hurtigere har en stærk svovl-agtig ‘lugt af asparges’.\nI 1702 bemærkede Louis Lemery, som var fransk kemiker og botaniker, at asparges gav en ‘beskidt og ubehagelig lugt’. Grunden til, at din urin kan lugte sært efter indtagelse af asparges, er, at nogle stoffer i asparges udvikler ammoniak og sulfurholdige affaldsstoffer. Det får urinen til at lugte svovl-agtigt.\n2. Kendt i mange år\nAsparges er en af de ældste dyrkede køkkenurter. Asparges er blevet spist i mange tusinde år. De første blev faktisk indtaget i Egypten for 20.000 år siden. De optræder i den kendte kogebog ‘De Re Coquinaria’ fra det tredje århundrede.\n3. Aspargesens hovedstad\nAspargesens hovedstad er den tyske by Schwetzingen. Hvert år afholdes der nemlig en aspargesfestival, hvor en særlig aspargesdronning bliver kåret.\n4. Vi skal til Asien\nMen vi skal til Asien for at finde det land, der producerer flest asparges – det er nemlig Kina.\nKina er landet, hvor der bliver produceret flest asparges. (Foto: Unsplash)\n5. Den er i familie med en blomst\nAsparges er en staude (en flerårig plante). Den er i familie med liljekonvallen.\n6. Planten ligner en edderkop\nPlanten ligner en stor edderkop eller en lille blæksprutte, da den har mindst 6-8 kraftige rødder ud til siderne.\nDen bedste plantetid er fra midt april til midt maj måned, alt efter hvor varm jorden er. Tredje år efter udplantningen kan man begynde at høste fra først i maj til først i juni måned. De følgende år kan man høste fra først i maj til Sankt Hans (efter medio juni vil det ikke være klogt at høste på planten – der skal den have lov til at vokse i fred og danne nye bæredygtige skud til næste års avl).\nEn asparges rodnet kan ligne en edderkop eller lille blæksprutte (Foto: Pexels)\n7. Hvide asparges\nGrønne asparges er egentlig hvide asparges, som er blevet solbrændte. Grønne asparges har fået lov at vokse over jordoverfladen, og det er sollyset, som giver dem deres grønne farve. De hvide vokser under jorden og skal skrælles fra lige under hovedet til roden, når de gøres klar.\nNår man har skrællet hvide asparges, lægger man skrællerne tilbage ovenpå aspargesene, indtil de skal tilberedes – det holder dem sprøde. (Foto: Pxhere)\nKog din asparges korrekt\nDet er vigtigt, at du koger dine asparges i ultrakort tid – de skal være sprøde og ikke en slatten gren på tallerkenen; derfor kan du faktisk næsten ikke koge dem for lidt. Tag eventuelt en asparges op, skær et stykke af, og tjek – de skal knase. Hvis du vil servere dem kolde, skal du stoppe den videre kogning ved at lægge aspargesene i vand med isterninger. Derved bevarer du smag, farve og den fantastiske sprøde mundfølelse.