BETÆNKNING om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber\nProcedure : 2010/0073(COD)\nDokumentforløb : A7-0330/2010\nPE 448.872v01-00 A7-0330/2010\nom forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber\n(KOM(2010)0132 – C7–0092/2010 – 2010/0073(COD))\n– der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0132),\n– der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7‑0092/2010),\n– der henviser til de begrundede udtalelser, som formanden har modtaget fra de nationale parlamenter, om, hvorvidt udkastet til retsakt overholder nærhedsprincippet,\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7–0330/2010),\n(-1) Med denne forordning opnår Kommissionen (Eurostat) ansvar og kontrolfunktioner inden for vigtige nye områder. Der bør stilles tilstrækkelige personalemæssige og økonomiske ressourcer til rådighed, således at dette organ også kan opfylde disse. De økonomiske ressourcer, som Kommissionen (Eurostat) har brug for, bør i den forbindelse stilles til rådighed via omfordeling af midler i Den Europæiske Unions budget.\n(-1a) De økonomiske ressourcer, der stilles til rådighed, skal af Kommissionen (Eurostat) anvendes på en økonomisk forsvarlig, gennemsigtig og ubureaukratisk måde. Resultaterne af de miljøøkonomiske regnskaber bør gøres umiddelbart tilgængelige for offentligheden i en let forståelig form.\n(1) Artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union foreskriver, at Unionen "arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten."\n(1) Artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union foreskriver, at Unionen "arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten” idet der tages hensyn til, at disse mål måske bedst kan nås via åbne markeder.\n(2) I Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram bekræftes det, at pålidelige oplysninger om miljøets tilstand og om de udviklingstendenser, den belastning og de faktorer, som påvirker miljøet, er af stor betydning for udformningen af en effektiv politik, dens gennemførelse og borgernes ansvarliggørelse generelt.\n(2) I Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram bekræftes det, at pålidelige oplysninger om miljøets tilstand og om de udviklingstendenser, den belastning og de faktorer, som påvirker miljøet, er af stor betydning for udformningen af en effektiv politik, dens gennemførelse og borgernes ansvarliggørelse generelt. Der bør udvikles instrumenter med henblik på at øge befolkningens bevidsthed om miljøpåvirkningerne fra økonomisk aktivitet.\n(2a) En videnskabeligt forsvarlig tilgang til ressourceknapheden og økosystemet vil i fremtiden være en afgørende faktor for en bæredygtig økonomisk udvikling i Den Europæiske Union.\n(3a) Behovet for integrerede miljømæssige og økonomiske regnskaber opstår på grund af de afgørende funktioner, som miljøet har for skabelsen af økonomiske resultater og menneskelig velfærd. Disse funktioner omfatter tilvejebringelse af naturressourcer til produktions- og forbrugsaktiviteter, miljømediers absorbering af affald samt miljøtjenester, der bidrager til livets opretholdelse, og andre serviceydelser, der kommer mennesket til gavn. Konventionelle nationalregnskaber har kun delvist taget højde for disse funktioner, idet der fokuseres på markedstransaktioner og indikatorer, som afspejler vigtige velfærdsskabende faktorer, men velfærden i sig selv er ikke blevet målt.\n(4) I sin meddelelse KOM(2009) 433 af august 2009 om BNP og mere anerkender Kommissionen behovet for at supplere allerede eksisterende indikatorer med data, som inddrager miljømæssige og sociale aspekter for at sikre en mere sammenhængende og omfattende politikudformning. Miljøregnskaber kan i denne forbindelse anvendes til overvågning af økonomiens belastning af miljøet og til undersøgelse af, hvordan denne belastning kan mindskes. I overensstemmelse med principperne om bæredygtig udvikling og initiativerne til sikring af en lavemissionsøkonomi, der indgår i Lissabonstrategien og forskellige omfattende initiativer, er det af allerstørste betydning, at der udvikles datasystemer, som på en konsistent måde kombinerer miljømæssige og økonomiske aspekter.\n(4) I sin meddelelse KOM(2009) 433 af august 2009 om BNP og mere anerkender Kommissionen behovet for at supplere allerede eksisterende indikatorer med data, som inddrager miljømæssige og sociale aspekter for at sikre en mere sammenhængende og omfattende politikudformning. Miljøregnskaber beskriver vekselvirkningerne mellem økonomien, de private husholdninger og miljøet. Miljøregnskaber har en højere informationsgrad end rent nationaløkonomiske regnskaber. De udgør et vigtigt datagrundlag for miljøpolitiske beslutninger og bør tages i betragtning i forbindelse med Kommissionens udarbejdelse af konsekvensanalyser. I overensstemmelse med principperne om bæredygtig udvikling og initiativerne til sikring af en ressourceeffektiv og lavt forurenende økonomi, der indgår i Europa 2020-strategien og forskellige omfattende initiativer, er det af allerstørste betydning, at der udvikles datasystemer, som på en konsistent måde kombinerer miljømæssige og økonomiske aspekter.\n(6a) Det er af stor betydning, at de europæiske miljøøkonomiske regnskaber, lige så snart systemet er fuldt operationelt, anvendes aktivt og nøjagtigt i enhver relevant politikudformning på EU-plan som et vigtigt grundlag for konsekvensanalyser, handlingsplaner, lovgivningsforslag og andre vigtige elementer i den politiske proces.\n(7) Ved hjælp af satellitregnskaber kan nationalregnskabernes analysemuligheder på en fleksibel måde udvides til udvalgte områder af samfundsmæssig betydning, f.eks. belastningen af miljøet som følge af menneskets aktiviteter, uden at det overbelaster eller bringer forstyrrelser i det centrale system.\n(7) Ved hjælp af satellitregnskaber kan nationalregnskabernes analysemuligheder på en fleksibel måde udvides til udvalgte områder af samfundsmæssig betydning, f.eks. belastningen af miljøet som følge af menneskets aktiviteter, uden at det overbelaster eller bringer forstyrrelser i det centrale system. Medlemsstaterne bør regelmæssigt gøre de indsamlede data fra miljøregnskaberne tilgængelige for borgerne i en forståelig form, f.eks. gennem offentliggørelse sammen med BNP.\n(13) Da de forskellige kontosæt i de miljøøkonomiske regnskaber er i udviklingsfasen og befinder sig på forskellige udviklingstrin, bør der indføres en modulstruktur, som er tilpas smidig.\n(13) Da de forskellige kontosæt i de miljøøkonomiske regnskaber er i udviklingsfasen og befinder sig på forskellige udviklingstrin i de forskellige medlemsstater, bør der indføres en modulstruktur, som er tilpas smidig og muliggør hurtig inkludering af yderligere moduler.\n(14a) Indførelsen af yderligere indberetningskrav bør bero på en konsekvensanalyse. De nationale kompetencer vil ikke blive berørt.\n(15) Kommissionen bør kunne indrømme medlemsstaterne undtagelsesordninger, hvis det er nødvendigt at foretage større tilpasninger i de nationale statistiske systemer.\n(15) Kommissionen bør kunne indrømme medlemsstaterne tidsbegrænsede undtagelsesordninger, hvis det er nødvendigt at foretage større tilpasninger i de nationale statistiske systemer.\n(15α) Kommissionen bør gennem sin europæiske naboskabspolitik tilskynde de nationale statistiske kontorer i tredjelande, som deler miljømæssige ressourcer (først og fremmest vand) med medlemsstaterne, til at fremlægge tilsvarende miljøøkonomiske regnskaber vedrørende grundlæggende aspekter af bæredygtig udvikling og bør bidrage til indførelsen af tilsvarende regnskabsmetoder.\nSamarbejde med de tilsvarende nationale statistiske kontorer i nabolandene er nødvendigt for at gennemføre en nøje undersøgelse af de miljøøkonomiske regnskaber, herunder EU's egne.\n(17) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.\nI henhold til Lissabontraktaten tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF og ikke længere i henhold til komitologisystemet. Under ordningen for delegerede retsakter er der ingen retlig ramme for inddragelse af udvalget.\n(19) Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt –\nDenne forordning fastlægger en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af data til europæiske miljøøkonomiske regnskaber med henblik på udarbejdelse af miljøøkonomisk regnskaber som satellitregnskaber til ENS 95. Den indeholder således metodologi, fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler, som skal benyttes til opstilling af miljøøkonomiske regnskaber.\nDenne forordning fastlægger en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af data til europæiske miljøøkonomiske regnskaber med henblik på udarbejdelse af miljøøkonomisk regnskaber som satellitregnskaber i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt ENS 95) for at tilbyde et redskab til at overvåge den belastning, som økonomien lægger på miljøet, og til at undersøge, hvordan den kan afbødes.\nPræcisering af forordningens målsætning (jf. betragtning 4).\nDenne forordning sætter Kommissionen (Eurostat) i stand til på grundlag af sammenlignelige nationale data at forelægge pålidelige prognoser om den miljømæssige og økonomiske situation i de enkelte medlemsstater såvel som i Unionen som helhed.\n3. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9 med henblik på at tilpasse modulerne til den miljømæssige, økonomiske og tekniske udvikling og yde metodologisk vejledning.\n3. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9 med henblik på at tilpasse modulerne til den miljømæssige, økonomiske og anden udvikling.\nDelegationen af beføjelser bør begrænses til tilpasning af moduler og ikke indbefatte indførelse af nye moduler, da dette ville kræve et nyt lovgivningsmæssigt forslag i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure. Henvisningen til metodologisk vejledning i Kommissionens forslag er uklar og bør fjernes. Det er mere hensigtsmæssigt at indsætte en sådan henvisning i artikel 5.\nUdvikling af nye miljøregnskabsmoduler\nI samarbejde med medlemsstaterne udvikler Kommissionen først og fremmest følgende moduler, der skal indgå i denne forordnings anvendelsesområde ved udgangen af 2014:\n– miljøbeskyttelsesudgifter og -indtægter (EPER)/regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter (EPEA), sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser (EGSS)\n– miljørelaterede overførsler (subsidier) samt regnskaber for ressourceforbrug og udgifter til løbende forvaltning (RUMEA)\n– vandregnskaber (kvantitative og kvalitative) og affaldsregnskaber\n– skovregnskaber samt\n– regnskaber for økosystemfunktioner.\nÆndringsforslaget bygger på ordførerens ændringsforslag 8, idet der tilføjes en tidsfrist for de nye moduler samt et nyt modul vedrørende økosystemfunktioner.\n1. Kommissionen udarbejder et program for pilotundersøgelser, som medlemsstaterne gennemfører på frivillig basis for at forbedre indberetningen og datakvaliteten, udarbejde lange tidsserier og udvikle metodologi.\n1. Kommissionen udarbejder et program for pilotundersøgelser, som medlemsstaterne gennemfører på frivillig basis for at forbedre indberetningen og datakvaliteten, udarbejde lange tidsserier og udvikle metodologi. Programmet omfatter indførelse af de i artikel 3a omtalte nye miljøregnskabsmoduler. Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af programmet, at respondenterne ikke pålægges yderligere administrative eller økonomiske byrder.\n2. Resultaterne af pilotundersøgelserne evalueres og offentliggøres af Kommissionen, der sammenholder fordelene ved at råde over disse data med omkostningerne ved indsamlingen og respondenternes byrde. På grundlag af konklusionerne af pilotundersøgelserne vedtager Kommissionen de nødvendige delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9.\n2. Resultaterne af disse pilotundersøgelser evalueres og offentliggøres af Kommissionen, der sammenholder fordelene ved at råde over disse data med omkostningerne ved indsamlingen og respondenternes byrde. I forbindelse med gennemførelsen af evalueringen sikrer Kommissionen, at respondenterne ikke pålægges yderligere administrative eller økonomiske byrder. På grundlag af konklusionerne af pilotundersøgelserne vedtager Kommissionen de nødvendige delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9.\nPilotundersøgelserne bør også anvendes til indførelse af nye miljøregnskabsmoduler, således at der tidligt samles erfaringer i omgangen med disse instrumenter med henblik på den eventuelle udvidelse af forordningens anvendelsesområde.\n1. Medlemsstaterne indsamler de nødvendige data til observation af modulernes variabler, jf. artikel 3, stk. 2.\n1. I overensstemmelse med bilagene til denne forordning indsamler medlemsstaterne de nødvendige data til observation af modulernes variabler, jf. artikel 3, stk. 2, på nationalt og regionalt plan, alt efter hvad der er relevant.\n2. I henhold til princippet om administrativ forenkling tilvejebringer medlemsstaterne de nødvendige data ved at kombinere følgende kilder:\nb) statistiske skøn, når visse af variablerne ikke er blevet observeret for alle enheder\nc) administrative kilder.\n3. Medlemsstaterne holder Kommissionen underrettet og leverer detaljerede oplysninger om de anvendte metoder og kvaliteten af dataene fra de kilder, som er nævnt i stk. 2.\n3. Medlemsstaterne holder Kommissionen underrettet og leverer detaljerede oplysninger om de anvendte metoder og kilder.\n3a. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9 og på de i artikel 10 og 11 anførte betingelser, med henblik på at yde metodologisk vejledning, der kan fremme gennemførelsen af denne artikel.\nIndsamlingskravene bør præciseres i stk. 1 og 2.\nDe regionale data er lige så vigtige som de nationale data. Indikatorerne kan variere betydeligt mellem regionerne inden for det samme land, mens de set udelukkende på et samlet nationalt plan kan give et andet billede, som ikke afspejler den specifikke situation i visse regioner. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet bør data gøres tilgængelige både på regionalt og nationalt plan for at kunne understøtte pålidelig politisk beslutningstagning. På EU-plan vil disse data være gavnlige med henblik på at finde frem til grupper af regioner og eventuelle mønstre.\nFjernelsen af henvisningen til kvalitet i stk. 3 skyldes, at kvalitetsspørgsmålene fastsættes i artikel 7.\nKommissionen bør yde metodologisk vejledning vedrørende gennemførelsen af denne artikel for at fremme indsamlingen af sammenlignelige data af høj kvalitet.\n1. Medlemsstaterne indberetter de i bilaget omhandlede data, herunder også fortrolige data, til Kommissionen (Eurostat) inden for de heri fastsatte frister.\nFørste afsnit berører ikke de nationale kompetencer.\n2. Dataene indberettes i et passende teknisk format, som vil blive fastlagt efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 2.\n2. Dataene indberettes i et passende teknisk format, som vil blive fastlagt af Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 9.\n2a. Kommissionen (Eurostat) kan i overgangsperioderne og for de medlemsstater, som har brug for at benytte overgangsperioden til at fremsende data til Eurostat, foretage en vurdering af værdierne af de moduler, der er opført i artikel 3 i denne forordning.\n3. Ved anvendelsen af de i stk. 1 omhandlede kvalitetskriterier på de oplysninger, der er omfattet af denne forordning, fastsættes de nærmere retningslinjer for, strukturen i og hyppigheden af kvalitetsrapporterne efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 2.\n3. Ved anvendelsen af de i stk. 1 omhandlede kvalitetskriterier på de oplysninger, der er omfattet af denne forordning, fastsættes de nærmere retningslinjer for, strukturen i og hyppigheden af kvalitetsrapporterne af Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 9.\n4. Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data.\n4. Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data og kan inden for en frist på en måned rette indvendinger herimod og pålægge den pågældende medlemsstat at forelægge en forbedret rapport.\nGennemførlighed og effektivitet\nKommissionen skal godtgøre gennemførligheden og effektiviteten af miljøøkonomiske regnskaber.\n1. I de i bilagene nævnte overgangsperioder kan Kommissionen efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 2, indrømme medlemsstaterne undtagelser, såfremt det er nødvendigt at foretage større ændringer af de nationale statistiske systemer.\n1. I de i bilagene nævnte overgangsperioder kan Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 9, indrømme medlemsstaterne undtagelser, såfremt det er nødvendigt at foretage større ændringer af de nationale statistiske systemer.\n1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, og artikel 4, stk. 2, for et ubestemt tidsrum.\n1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 3a, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, og artikel 8, stk. 1, i en periode på fem år fra dette direktivs ikrafttræden. Kommissionen aflægger rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest seks måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 10.\nI lyset af bestemmelserne i artikel 290, stk. 1 og 2, i TEUF er det af afgørende betydning klart at fastslå, at varigheden af delegationen af beføjelser er 5 år, og at denne periode automatisk forlænges med yderligere 5-årsperioder, medmindre Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen.\nFormålet med den særlige rapport om delegation af beføjelser adskiller sig fra evalueringsrapportens formål, jf. artikel 11a. Afleveringsfristen (5 år) er imidlertid den samme for begge for at lette Kommissionens rapporteringsopgaver.\nArtikel 10 – stk. 1 og 2\n1. Delegationen af beføjelser, jf. artikel 3, stk. 3, og artikel 4, stk. 2, kan tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.\n1. Delegationen af beføjelser, jf. artikel 3, stk. 3, artikel 5, stk. 3a, artikel 6, stk. 2, artikel 7, stk. 3, og artikel 8, stk. 1, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.\n2. Den institution, der har indledt en intern procedure for at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, giver den anden lovgiver og Kommissionen meddelelse herom senest en måned inden den endelige afgørelse træffes, og angiver, hvilke delegerede beføjelser der vil kunne tilbagekaldes, og grundene til tilbagekaldelsen.\nDer indføres ændringer og justeringer for at bringe denne bestemmelse i overensstemmelse med de standardformuleringer, Parlamentet og Rådet har vedtaget i forbindelse med det såkaldte kæledyrsdossier.\nArtikel 11 – stk. 1 og 2\n1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra meddelelsen. På Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ kan denne frist forlænges med en måned.\n1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra meddelelsen. Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.\n2. Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist har gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, eller hvis både Europa-Parlamentet og Rådet inden denne dato har givet Kommissionen meddelelse om, at de har besluttet ikke at gøre indsigelse, træder den delegerede retsakt i kraft på den dato, der er angivet i dens bestemmelser.\n2. Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den i stk. 1 nævnte frist gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.\nDer indføres ændringer for at bringe denne bestemmelse i overensstemmelse med de standardformuleringer, Parlamentet og Rådet har vedtaget i forbindelse med det såkaldte kæledyrsdossier.\nKommissionen forelægger hvert tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport evaluerer navnlig kvaliteten af de overførte data, jf. artikel 6, dataindsamlingsmetoderne, den administrative byrde og disse datas anvendelighed især med hensyn til målsætningerne i artikel 1. Den vurderer desuden mulighederne for at indføre nye miljøregnskabsmoduler ud over dem, der er omtalt i artikel 3a.\nRapporten ledsages om nødvendigt af forslag\n- om indførelse af nye miljøregnskabsmoduler\n- udformet med henblik på yderligere at forbedre datakvaliteten og dataindsamlingsmetoderne, hvorved dataenes dækning og sammenlignelighed øges og den administrative byrde for virksomheder og forvaltninger mindskes.\nDen første rapport fremsendes senest den 31. december 2013.\nKommissionens forslag mangler en revisionsbestemmelse der pålægger Kommissionen regelmæssigt at forelægge en overordnet rapport om de erfaringer, der er gjort med gennemførelsen af forordningen. Denne rapport bør også evaluere mulighederne for at indføre nye miljøregnskabsmoduler (jf. artikel 3a (ny)).\nBilag I – afdeling 3 – række 14 a (nyt)\nBilag I – afdeling 4 – punkt 2 a (nyt)\n2a. Med henblik på at opfylde brugernes behov for aktuelle data udarbejder Eurostat ”her-og-nu-skøn” over data, som medlemsstaterne ikke har indberettet 12 måneder efter referenceårets afslutning.\nBrugerne har behov for aktuelle datasæt. Aktualitet omtales i tiltag II i handlingsplanen ”BNP og mere” og som et af de otte kvalitetskriterier for officiel statistik.\nBilag II– afdeling 4 – punkt 2 a (nyt)\nBilag III – overskrift\nMODUL FOR MATERIALESTRØMSREGNSKAB FOR ØKONOMIEN SOM HELHED (EW-MFA)\nMODUL FOR MATERIALEBEHOLDNINGS- OG MATERIALESTRØMSREGNSKAB FOR ØKONOMIEN SOM HELHED (EW-MSA og EW-MFA)\nBilag III – afdeling 1 – punkt 1\nEW-MFA omfatter alle faste, gasformige og flydende materialer, undtagen luft- og vandstrømme, målt i masseenheder pr. år. Ligesom nationalregnskabssystemet har materialestrømsregnskabet for økonomien som helhed to hovedformål. De detaljerede materialestrømme giver et righoldigt empirisk datagrundlag for en lang række analytiske undersøgelser. De anvendes også til udarbejdelse af forskellige materialestrømsindikatorer for de nationale økonomier.\nEW-MSA og EW-MFA omfatter alle faste, gasformige og flydende materialer og teknosfærens materialebeholdning, undtagen luft- og vandstrømme, målt i masseenheder pr. år. Ligesom nationalregnskabssystemet har materialestrømsregnskabet for økonomien som helhed to hovedformål. De detaljerede materialestrømme giver et righoldigt empirisk datagrundlag for en lang række analytiske undersøgelser. De anvendes også til udarbejdelse af forskellige materialestrømsindikatorer for de nationale økonomier. I kombination med udviklingen i materialebeholdningsregnskabet giver de vigtige oplysninger til vurdering af udnyttelsen af naturressourcer med hensyn til disses tilgængelighed og regenerering.\nBilag III – afdeling 3 – punkt 1\nMedlemsstaterne udarbejder statistikker om de variabler, som er nævnt i afdeling 5.\nMedlemsstaterne udarbejder statistikker over de variabler, som er nævnt i afdeling 5 for EW-MFA og for EW-MSA, når det er relevant.\nBilag III – afdeling 4 – punkt 2 a (nyt)\n2a. Med henblik på at opfylde brugernes behov for aktuelle data udarbejder Eurostat ”her-og-nu-skøn”, på to-cifferniveau i henhold til skema A og B, over data, som medlemsstaterne ikke har indberettet 12 måneder efter referenceårets afslutning.\nBilag III – afdeling 5 – før skema A – afsnit 1 a (nyt)\nI forbindelse med rapporten, jf. artikel 11a, overvejer Kommissionen, om de frivillige indberetninger kan erstattes af en indberetningspligt.\nSå snart dataindsamlingsstrukturerne er etableret, er der ikke længere grund til at fritage de frivillige indberetninger for indberetningspligten.\nBilag III – afdeling 5 – skema A – punkt 1.4\n1.4 Fangst af vildfisk, vandplanter/vanddyr, jagt og indsamling\n1.4 Fangst af vildfisk*, vandplanter/vanddyr, jagt og indsamling (**)\nTilføjelse af en notehenvisning (**) til punkt 1.4 i indberetningsskemaet.\nBilag III – afdeling 5 – skema A – punkt 3 – underpunkt 3.10 a (nyt)\n3.10a Ikke anvendt ekstraktion/høst og udgravet materiale(***)\n3.10a.1 ikke anvendt høst af biomasse(***)\n3.10a.2 ikke anvendt ekstraktion af malme(***)\n3.10a.3 ikke anvendt ekstraktion af ikke-metalliske mineralstoffer(***)\n3.10a.4 ikke anvendt ekstraktion af fossile energimaterialer/-bærere(***)\n3.10a.5 ikke anvendte udgravede jordmaterialer og affald fra oprensning(***)\n3.10a.5.1 ikke anvendte udgravede jordmaterialer fra bygge- og anlægsvirksomhed(***)\n3.10a.5.2 affald fra oprensning(***)\nHensynet til ikke anvendte ekstraktioner svarer til metoderetningslinjerne fra Eurostat (2001) og OECD (2008). De ikke anvendte ekstraktioner registreres allerede af nogle medlemsstater. Indførelsen og harmoniseringen i hele EU skal fremskyndes ved hjælp af denne forordning.\nBilag III – afdeling 5 – skema A – første fodnote\n(*) Frivillig indberetning af nettotilvækst af tømmertræ.\n(*) Indberetning af nettotilvækst i beholdningen.\nBilag III – afdeling 5 – skema B – punkt 3 – underpunkt 3.10 a (nyt)\n3.10a Ikke anvendt ekstraktion/høst og udgravet materiale(*)\n3.10a.1 ikke anvendt høst af biomasse(*)\n3.10a.2 ikke anvendt ekstraktion af malme(*)\n3.10a.3 ikke anvendt ekstraktion af ikke-metalliske mineralstoffer(*)\n3.10a.4 ikke anvendt ekstraktion af fossile energimaterialer/-bærere(*)\n3.10a.5 ikke anvendte udgravede jordmaterialer og affald fra oprensning(*)\n3.10a.5.1 ikke anvendte udgravede jordmaterialer fra bygge- og anlægsvirksomhed(*)\n3.10a.5.2 affald fra oprensning(*)\nBilag III – afdeling 6 – afsnit 1 a (nyt)\nMed henblik på at opfylde brugernes behov for fuldstændige europæiske data, udarbejder og offentliggør Eurostat, i tilfælde hvor der er indrømmet en overgangsperiode, et skøn på 2-cifferniveau i henhold til skema A og B.\nBrugernes behov for fuldstændige datasæt skal opfyldes, eftersom disse er hjørnestenene i beslutningstagning.\nDet Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner fra juni 2006 Unionen og dens medlemsstater til at udvide nationalregnskaberne til også at omfatte centrale aspekter af bæredygtig udvikling. Kommissionens meddelelse af 28. september 2009 ”BNP og mere. Måling af fremskridt i en verden i forandring” (KOM(2009)0433) skal ses i denne sammenhæng. I denne meddelelse præsenteres foranstaltninger, der skal træffes på kort og mellemlang sigt med henblik på at udvikle vidtspændende indikatorer, som giver en pålidelig vidensbase, der kan bidrage til at forbedre den offentlige debat og til en mere sagligt korrekt politisk beslutningstagning. Et vigtigt bidrag til dette politiske kim er det foreliggende forslag fra Kommissionen om europæiske miljøøkonomiske regnskaber.\nDen europæiske miljøpolitik kan kun evalueres på et seriøst grundlag, hvis der foreligger pålidelige data. Det er derfor et nødvendigt skridt at forpligte medlemsstaterne til at indsamle disse data. Til de miljødata, som indtil nu har været tilgængelige på europæisk plan, skal der på mellemlang sigt tilføjes yderligere oplysninger for at forbedre mulighederne for at foretage politiske vurderinger. Genanvendelse og forebyggelse af affald, luftemissioner og klimaforandringer, bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion ville nemlig kunne overvåges meget bedre, hvis der fandtes data af god kvalitet om forbindelserne mellem miljø og økonomi. Disse data kan indsamles i forbindelse med miljøregnskaber, men det kræver deltagelse af alle medlemsstater og en fuldstændig harmonisering på EU-niveau.\nEfter min mening bliver disse krav principielt opfyldt med det foreliggende forslag fra Kommissionen. Målsætningen skal dog gøres tydeligere, og der skal opstilles klare perspektiver for videreudvikling af de miljøøkonomiske regnskaber.\nMiljøøkonomiske regnskaber skal yde et bidrag til de politiske vurderinger, idet der navnlig stilles data til rådighed om miljøpåvirkningerne fra økonomisk aktivitet. Sådanne oplysninger kan udgøre et vigtigt grundlag for miljøpolitiske beslutninger.\nFormålet og målene samt dette forslag til forordnings bidrag til den overordnede ”BNP og mere”-strategi bør bringes tydeligere frem i forslaget.\nForslaget til forordning omfatter kun indsamling af data inden for områderne luftemissioner, miljørelaterede skatter og afgifter opdelt efter økonomisk aktivitet og materialestrømsregnskaber for økonomien som helhed. Jeg anser dette for at være et første skridt i udarbejdelsen af omfattende miljøøkonomiske regnskaber, idet der ifølge oplysninger fra de kompetente europæiske og nationale statistikmyndigheder i øjeblikket kun kan indhentes sådanne tværeuropæiske data for disse områder.\nEfter min opfattelse bør der i en arbejdsplan identificeres yderligere prioriterede moduler, som der allerede arbejdes på, og for hvilke der formentlig om kort tid kan forelægges data. Anvendeligheden af disse nye moduler i praksis skal afprøves ved hjælp af pilotundersøgelser. Da de indhentede data kan udgøre en vigtig hjælp til at træffe beslutninger vedrørende miljøpolitiske foranstaltninger, støtter jeg en hurtig indførelse og gennemførelse af de foreslåede moduler på EU-plan.\nKommissionens forslag burde indeholde en revisionsbestemmelse. Kommissionen bør med regelmæssige mellemrum aflægge rapport om erfaringerne med forordningens gennemførelse. Til dato foreligger der endnu ikke på europæisk plan erfaringer med retligt bindende krav angående miljøøkonomiske regnskaber. Det er derfor vigtigt, at dataenes kvalitet og sammenlignelighed kontrolleres, således at der kan foretages forbedringer med henblik på at sikre, at de miljøøkonomiske regnskaber er af høj kvalitet. Derudover bør der tages behørigt højde for udviklingen af nye moduler og erfaringerne inden for rammerne af pilotundersøgelserne. Vurderingsrapporten bør ses som en lejlighed til at tilpasse forordningen til nye udviklinger og erfaringer.\nUDTALELSE fra Økonomi- og Valutaudvalget (28.10.2010)\n(KOM(2010)0132 – C7‑0092/2010 – 2010/0073(COD))\nOrdfører for udtalelse: Hans-Peter Martin\nØkonomi- og Valutaudvalget opfordrer Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, som er korresponderende udvalg, til at optage følgende ændringsforslag i sin betænkning:\n(-1) Med denne forordning tildeles Kommissionen (Eurostat) vigtige nye opgaveområder og kontrolfunktioner. Der bør stilles tilstrækkeligt personale og finansielle midler til rådighed, således at dette organ også kan omsætte disse. De finansielle midler, som Kommissionen (Eurostat) har brug for, bør i den forbindelse stilles til rådighed via omfordelinger på Den Europæiske Unions budget.\n(-1a) De finansielle midler, der er blevet stillet til rådighed, skal af Kommissionen (Eurostat) anvendes økonomisk forsvarligt, gennemsigtigt samt ubureaukratisk. Resultaterne af de miljøøkonomiske regnskaber bør være let tilgængelige for offentligheden og bearbejdet på forståelig vis.\n(-1b) De yderligere personalemæssige og finansielle ressourcer, som Kommissionen(Eurostat) vil få brug for til opfyldelsen af sine udvidede opgaver, kunne frigøres som ”udvidelsesdividende” fra det overskydende personale i Kommissionens ”Generaldirektorat for Udvidelse".\n(1) Artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union foreskriver, at Unionen "arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten” under hensyntagen til, at disse mål måske bedst kan nås via åbne markeder.\n(1a) Den planlagte udvidelse af Det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) 95 via denne forordning burde have fundet sted for længe siden og er tvingende nødvendig. På grund af de knappe ressourcer på globalt plan kan denne udvidelse af ENS dog kun være et første skridt i retning af en internationalt anerkendt europæisk bæredygtighedsstatistik, som ud over økonomiske indikatorer først og fremmest bør omfatte hele spektret af miljømæssige og sociale indikatorer.\n(2a) En videnskabelig forsvarlig omgang med ressourceknapheden og økosystemet vil være en afgørende faktor i fremtiden for en bæredygtig økonomisk udvikling i Den Europæiske Union.\n(4) I sin meddelelse KOM(2009)0433 af august 2009 om BNP og mere anerkender Kommissionen behovet for at supplere allerede eksisterende indikatorer med data, som inddrager miljømæssige og sociale aspekter for at sikre en mere sammenhængende og omfattende politikudformning. Miljøregnskaber kan i denne forbindelse anvendes til overvågning af økonomiens belastning af miljøet og til undersøgelse af, hvordan denne belastning kan mindskes. I overensstemmelse med principperne om bæredygtig udvikling og initiativerne til sikring af en lavemissionsøkonomi, der indgår i Lissabonstrategien og forskellige omfattende initiativer, er det af allerstørste betydning, at der udvikles datasystemer, som på en konsistent måde kombinerer miljømæssige og økonomiske aspekter.\n(4) I sin meddelelse KOM(2009)0433 af august 2009 om BNP og mere anerkender Kommissionen behovet for at supplere allerede eksisterende indikatorer med data, som inddrager miljømæssige og sociale aspekter for at sikre en mere sammenhængende og omfattende politikudformning. Miljøregnskaber kan i denne forbindelse anvendes til overvågning af alle økonomiens negative følger for miljøet og til undersøgelse af, hvordan denne belastning kan mindskes. I overensstemmelse med principperne om bæredygtig udvikling og initiativerne til sikring af en ressourceeffektiv og lavt forurenende økonomi, som indgår i Europa 2020-strategien, og forskellige omfattende initiativer, er det af allerstørste betydning, at der udvikles datasystemer, som på en konsistent måde kombinerer miljømæssige og økonomiske aspekter. Indførelsen af de europæiske miljøøkonomiske regnskaber er set ud fra dette perspektiv vigtig, men bør ikke betragtes som mere end et første skridt og bør på ingen måde hindre udviklingen af alternative indikatorer til BNP, og skal omfatte en bredere række sociale og miljømæssige faktorer, herunder indikatorer vedrørende levevilkår, ressourceeffektivitet og indregning af eksterne miljøfaktorer, idet der især tages fuldt hensyn til både monetære og fysiske indikatorer.\n(6a) Det er af stor betydning, at de europæiske miljøøkonomiske regnskaber, lige så snart systemet er fuldstændigt operationelt, anvendes aktivt og nøjagtigt i enhver relevant politikudformning på EU-plan som et vigtigt grundlag for konsekvensanalyser, handlingsplaner, lovgivningsforslag og andre vigtige elementer i den politiske proces.\n(10) Kommissionen præsenterede sin første strategi for "grønne regnskaber" i 1994. Siden da har Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne udviklet og testet regnskabsmetoder i et sådant omfang, at adskillige medlemsstater nu regelmæssigt leverer de første miljøregnskaber. Hyppigst leveres fysiske strømregnskaber for luftemissioner (herunder drivhusgasser) og materialeforbrug samt de monetære regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter og miljøskatter.\n(10) Kommissionen præsenterede sin første strategi for "grønne regnskaber" i 1994. Siden da har Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne udviklet og testet regnskabsmetoder i et sådant omfang, at adskillige medlemsstater nu regelmæssigt leverer de første miljøregnskaber. Hyppigst leveres fysiske strømregnskaber for luftemissioner (herunder drivhusgasser) og materialeforbrug samt de monetære regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter og miljøskatter. Hvis denne forordning skal bidrage til opbygningen af et system med en "europæisk bæredygtighedsstatistik” (ESS), som giver et omfattende overblik over europæiske interesser af miljømæssig betydning, bør Kommissionen udvikle adskillige moduler, herunder moduler for de finansielle faktorer (som f.eks. konti for miljøudgifter, konti for produktion af miljøprodukter og –tjenester, konti for ressourceudnyttelse), moduler for materielle faktorer (f.eks. konti for internationale råmaterialers naturlige kredsløb, energi-, vand- og affaldskonti) og aktivmoduler (f.eks. konti for beplantning med skove, konti for biologisk mangfoldighed, konti for fredede naturområder). Som et supplement til det miljømæssige aspekt af dette system bør der også udvikles indikatorer til måling af bæredygtigheden i bredere forstand med vægten lagt på spørgsmål, som f.eks. følgerne af transportsystemet, energieffektivitet, grønne investeringer og sociale anliggender.\n(13) Da de forskellige kontosæt i de miljøøkonomiske regnskaber er i udviklingsfasen og befinder sig på forskellige udviklingstrin, bør der for en overgangsperiode på seks år indføres en modulstruktur, som er tilpas smidig. Målet skal være en ensartet kvalitetsstandard for en ny omfattende "europæisk bæredygtighedsstatistik” (ENS).\n(18a) For at Kommissionen (Eurostat) skal kunne påtage sig de nye vigtige ansvarsområder, som den får i henhold til denne forordning, bør der tildeles tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer via en omgruppering af de eksisterende finansielle ressourcer på Den Europæiske Unions budget.\nDenne forordning fastlægger en fælles bindende ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af data til europæiske miljøøkonomiske regnskaber med henblik på udarbejdelse af miljøøkonomisk regnskaber som satellitregnskaber til ENS 95. Den indeholder således metodologi, fælles standarder, definitioner, klassifikationer, regnskabsregler og mål, som skal benyttes til opstilling af miljøøkonomiske regnskaber.\nMed denne forordning sættes Kommissionen (Eurostat) i stand til på grundlag af sammenlignelige nationale data at forelægge pålidelige prognoser om den økologiske og økonomiske situation i de enkelte medlemsstater såvel som i Den Europæiske Union som helhed.\n3a. Hvis denne forordning skal bidrage til opbygningen af et system med en "europæisk bæredygtighedsstatistik” (ESS), som giver et omfattende overblik over europæiske interesser af miljømæssig betydning, bør Kommissionen udvikle adskillige moduler, herunder især moduler for miljørelaterede finansielle data, materielle miljøfaktorer og naturlige aktiver.\n1. Kommissionen udarbejder inden 2 år og i nær tilknytning til den fortsatte udvikling i forbindelse med dens meddelelse ”BNP og mere” et omfattende og samordnet program for pilotundersøgelser, som medlemsstaterne gennemfører for at forbedre for at forbedre indberetningen og datakvaliteten, forbedre metodologien og udarbejde lange tidsserier, herunder en mere omfattende medtagelse af indikatorer i forbindelse med ressourceeffektivitet og indregning af eksterne miljøfaktorer. Dette program offentliggøres på internet og forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.\n2a. Kommissionen (Eurostat) kan i overgangsperioderne og for de medlemsstater, som har brug for overgangsperioden for at forelægge data for Eurostat, foretage en vurdering af værdierne af de i artikel 3 i denne forordning opførte moduler.\n4. Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data og kan inden for en frist på en måned rette indvendinger herimod og kræve en forbedret rapport fra den pågældende medlemsstat.\n4a. For at udvikle de europæiske miljøøkonomiske regnskaber yderligere, herunder samarbejdet mellem de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat) på dette område, forelægger Kommissionen inden …..* og hvert efterfølgende fjerde år en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om kvaliteten og nytten af de statistikker, der indsamles i henhold til denne forordning.\nTo år fra denne forordnings ikrafttrædelse.\nBilag I – Afdeling 3 – nr. 14 a (nyt)\nBilag III – sektion 1 – afsnit 1\nEW-MFA omfatter alle faste, gasformige og flydende materialer og teknosfærens materialebeholdning, undtagen luft- og vandstrømme, målt i masseenheder pr. år. Ligesom nationalregnskabssystemet har materialestrømsregnskabet for økonomien som helhed to hovedformål. De detaljerede materialestrømme giver et righoldigt empirisk datagrundlag for en lang række analytiske undersøgelser. De anvendes også til udarbejdelse af forskellige materialestrømsindikatorer for de nationale økonomier.\nEuropæiske miljøøkonomiske regnskaber\nKOM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD)


Bakterien syfilis og psykiatriens grundlag |\n← Lige nu 14.juli og uger frem: Arbejdsferie og jordkarma\nPosted on Friday, October 21, 2011 by admin Leave a comment\nDen følgende tekst tager udgangspunkt i bakterien syfilis. En undren om dens status i grundlaget for psykiatrien, har ført til dette oplæg. Det er ofte og gennemgående sagt, mange gange gennem historien af mange forskellige, at psykiatri er en falsk videnskab, kun omhandlende social kontrol og normalisering, og hvem ved! Nedenfor er et umage forsøg på at sige noget mere.\nKalle Birck-Madsen, cand.psych. okt.2011\n2012 Fra PsykologNyt: Afhængig af medicin – en tankevækkende undersøgelse af empirisk effekt af psykofarmaka;\n2011 Forskningsnyt. Er antidepressiv medicin afhængigshedsskabende?\nX-terapi: Y kan være den nye pille for mennesker med psykiske sygdomme\nPerspektiv: Psykiatrien må – skal den have en human fremtid – finde sin plads som hjælpevidenskab for psykologien og til den almindelige lægevidenskab, for specialtilfælde af akut og kronisk funktionstab.\nJævnligt frembringer pressen og tidsskrifter artikler om nye behandlingstilgange til mennesker med psykiske forstyrrelser. Og det er fint. Det vil der altid være brug for. At verden hele tiden forandrer sig, forandrer også indholdet i sygdomsbilledet for de mennesker, der rammes af problemer, hvorfor løsninger også må forandres og udvikles. Særligt hvad angår de store gåder, skizofrenien og den asociale karakterafvigelse, er der behov for nyt. Deres uløsthed kalder naturligt på videre forskning.\nMen hvad er det for nye behandlingstilgange, der egentligt formidles indenfor området af mennesker med psykiske forstyrrelser? For nyligt blev det kækt formuleret således i Politiken: ”Kunstterapi. Pensler kan være den nye pille”(Politiken 16.6.2011).\nPsykiatrien har ikke på årsagsniveau præsteret noget grundlæggende nyt, siden opdagelsen af syfilis-bakterien i 1905 – men det kunne ikke være gjort uden den generelle lægevidenskabs fortjeneste! Men har dog, som en integreret del af almindelig lægepraksis, præsteret mange nye specialopdagelser om legemets og hjernens fungeren, hvorudfra specifikke niveauer i menneskelig adfærd og oplevelser, lader sig beskrive.\nHer – på specialniveau – har psykiatrien i det sidste århundrede præsteret noget nyt, også kaldet ”dopamin-teorien”, der også kaldes et paradigmeskifte af samme art, som da anstaltspsykiatrien blev etableret fra midten af 1800-tallet. Skiftet kaldes også den ”2.den biologiske revolution”.\nOprindeligt hed det sig, at ”afsindighed er at betragte som en legemlig sygdom, der ytrer sig ved sjælelige symptomer” (Harald Selmer) eller ”Sindssygdom er altid en Sygdom i hjerne på samme Maade som Lungebetændelse er Sygdom i Lungen”(Christian Geill 1891). Nu hedder det – som det formuleres på Wikipedia – at med paradigmeskiftet til ”dopamin-teorien”, er det muligt med ”en dybere indsigt i den måde som hjernen fungerer på”. Generelt siges det at forskellige kemiske ubalancer, forstyrrelse af signaloverførsel mellem (to) hjerneceller, kan vise sig i bestemte psykiske karakter- og stemningsbilleder. Høj dopamin-virksomhed, det skizofrene; Amfetamin frigør dopamin og giver psykose; Lavt dopamin-virksomhed, lavt stemningsleje; Højt cortisolniveau, højt stressniveau mv. osv. Men det er hønen og ægget. Hvad kommer først! Det samme gælder for hjernescanninger af skizofrene: er der tale om særlige skizofrene hjerneformer, eller er det psykers særlige sammensætning – og forfald – der afbilledes.\nPsykiatrien har haft monopol på varetagelsen af udstødte de sidste 150 år, Og der kan ikke bare stilles spørgsmål ved dens resultater, men det kan også konstateres, at resultaterne smager dårligt, da de i al deres væsentlighed er udvundet gennem metoder, der i mange tilfælde ikke tåler dagens lys, er bestialske osv.\nDet kan siges på den måde, at med opdagelsen af syfilis-bakterien, blev der konstateret en konstaterbar mekanisme mellem det legemlige og det psykologiske, det fysiske og det psykiske. Med ”dopamin-teorien” gentages – eller menes opdaget – det samme på et mere specificeret neurologisk-fysiologisk niveau, men dog uden at kunne påvise selve koblingen mellem psyken og signalstoffet – som i tilfældet med syfilis-bakterien – men med opdagelsen af syfilis-bakterien som alibi for psykiatriens fortsatte bestræbelse på at lokalisere flere og mere specifikke virkemidler på egne konstruerede sygdomme. Opdagelsen og paradigmeskiftet betyder imidlertid, at psykiatrien nu ikke bare råder over selve anstalterne, men også over en indre specificeret lægevidenskabelig udbygning, den psykofarmakologiske eller medicinske påvirkningsmetode.\nNiveauet for det psykologiske – mennesket som subjekt for sit samfundsmæssige liv – er imidlertid på ingen måde betrådt, eller med psykiatriens nuværende stade/niveau på nogen måde udfordret, eller at det er godtgjort, at det psykologiske ikke eksisterer eller ikke er den overordnede determinant i den menneskelige virksomhed. Også psykiatri med fundament i ”dopamin-teorien” er kun en tilnærmelse til mennesket – og dets psykologiske og samfundsmæssige problemstilling – en tilnærmelse så at sige udefra, fra dets biologiske kemi, generaliseret set, ikke fra dets specifikke ståsted i den samfundsmæssige verden. Psyken er der i mennesket, men psykiatrien kan ikke berøre den, eller når psykiatrien berører den, er det gennem den fysisk-kemiske påvirkning, der påvirker alle – og i forskellig grad – forstyrret psyke eller ej, når de udsættes for den.\nMen mennesket er mere end dets fysiologiske- og neurologiske processer, og at kunne gribe specifikt ind i disse – blandt andet med de nye SSRI mv.-præparater, og se ændringer i det psykologiske – er ikke andet end hvad enhver anden fysisk-kemisk påvirkning vil afstedkomme: en temporær ændring, der fortager sig, når påvirkningen ophører eller brænder ud, og hvorfor den må gentages igen, for at opretholde samme nye ”kunstigt” introducerede ligevægt. At fysiske påvirkninger, kan styres intravenøst og mere specifikt, og at der kan tages højde for kontrapåvirkningerne – bivirkninger i almindelig tale – er dog en tvivlsom betegnelse for et ”paradigmeskifte”. Der er snarere tale om en indre udbygning af den sociale kontrolfunktion som psykiatrien er født af, men nu også med de indlagte, anbragte eller ambulante i kemiske lænker.\nDet er en simpel videreførelse af påvirkningstankegangen fra psykiatriens anstaltsfunktion, som opbevaring af de ”besværlige, udstødte, overflødige, forældreløse, osv.”, som, når de samles under samme tag, så må der gøres noget, enten isolering, udsondring, afsondring eller behandling.\nNår et problem vokser frem, er det gennem en anomali i forhold til det generelle, det gennemsnitlige, og at det bliver et problem for omgivelserne eller den enkelte, at det eksisterer, og at det ikke synes muligt at håndtere for de involverede parter. Det ligger i således selve konteksten af psykiatri, at det drejer sig om, fra den behandlende side, at finde virksomme tilgange til overvindelse af de præsenterede psykiske forstyrrelser.\nDenne arbejdsindfaldsvinkel forudsætter, at de psykiske forstyrrelser er generaliserede, og i dag har de også et nummer i ICD10 og DSM-III, IV og 5. Klassificeringen – som er en teoretisk konstruktion baseret på patientinformation og behandlingsudkomme, hvor forstyrrelser i menneskelig fungeren overgår til at være bestemte psykiske sygdomme. Dette tjener mange formål som forskning og profylakse, og blandt andet er det indgangen til behandlingstiltag, når den implementeres i praksis. Den nuværende sygesikringsordning for psykologer er opbygget herudfra: Det forhandles hvilke forstyrrelser der kan udløse tilskud til behandling, og hvor længe. Ved totalt funktions-tab, er indgangen det psykiatriske system, hvor de psykologiske midler – og slet ikke uden medicin – nærmest ikke eksisterer, eller kun eksisterer som beskæftigelsesterapi, erhvervstræning mm. – stadig som ved psykiatriens begyndelse.\nI sig selv er der ikke noget galt med et klassifikationssystem – af mangel på at kunne behandle, begyndte en kortlægning fra starten af 1900-tallet af sindssygdomme i typer – der er opbygget ud fra generaliteter. Problemet kommer ind, når det erstatter menneskets egenudtale om sig selv og om dets problemsituation, og hvor det mødes som ”et tilfælde af en tilstand”, på grundlag af en generel diagnostisk indfaldsvinkel, som det skal indplaceres i, for at blive behandlet. At det kunne dreje sig om andet eller anden ”behandling” eksisterer ikke over dørtærsklen til psykiatrien, eller efter diagnosen er stillet.\nAlle diagnostiske behandlingstiltag erstatter menneskets egenudtale, med en for dem ny realitet. Problemet er, at diagnosen – som er behandlingstiltaget i psykiatrien – på psykologisk niveau, ikke kan stilles før problemet er afhjulpet, sat i spil, eller på anden måde er gjort løsbar. Dette kommer fra, at subjektiviteten selv er et bestemmende moment ved ethvert psykologisk væsen. Alligevel sættes diagnostiske tiltag i værk.\nDer synes i dag ikke at eksistere en alment accepteret indfaldsvinkel eller grundlagsteori, der ikke på mere eller mindre vilkårlig vis, lægger et abstrakt snit ned i menneskets egenudtale af sig selv, og i behandlingen helt sætter denne ud af kraft.\nMisagtes at diagnoser, også de psykologisk udledte, kun tilnærmer en psykologisk tilstand udefra, iværksættes behandlingstiltag alligevel, og så fås et selvkørende behandlingssystem, med de behandlede psykologiske væsener som rene statister – som nærmest evige prøveklude for nye behandlingstiltag med nye metoder og præparater, ud fra hvordan deres stemning – og dermed deres arbejdsevne – forandrer sig eller ikke. Og sådan har det også været historisk. Anvendte metoder har fx været: opiumskure, feberterapi, isolation og fiksering, påføring af smerte, udtrækning af hårrødder, negle osv., ophængning, chokbehandling, lædering af hjerneområder (psykokirurgi), afprøvning af diverse mere eller mindre giftige stoffer, elektrochok, ….! Listen over metoder er ikke udtømmende, og det er ikke en skrækliste, men metoder der har været legale eller autoriserede på givne tidspunkter.\nMed medicinalindustrien sættes samtidig, nærmest logisk som pol, eksistensen af patientforeninger, der søger indflydelse og dokumentation på de givne typer af behandlinger, som de i udgangspunktet som enkeltpersoner ingen indflydelse har på.\nOmvendt synes behandlingsfremskridt ikke at kunne udfindes, såfremt det ikke er muligt på generaliseret vis, at afprøve nye behandlingsmetoder, sociologiske, psykologiske eller kemiske. Udvikling, fremskridt i behandlingen, synes at gå igennem de psykologiske skæbner, som psykiatrien får ansvar for, og kommer i bedste fald først senere generationer af psykisk syge til gavn.\nUdgangspunktet for psykiatrien var anstalten – stedet for de besiddelsesløse og besværlige individer – og det er det også i dag. Og det er menneskene, der havner her, og i ambulant praksis nu om stunder også, der er psykiatriens råstof. Ingen nævner specielt at der er uhyggelig lighed mellem de metoder, der gennem tiderne er taget i anvendelse mod indlagte eller placerede, og så nazismens forsøg på mennesker i koncentrationslejrene under 2. verdenskrig. Det synes at være udsondringer af de psykiske forskelle, der fremhæves eller konstrueres som afgrænsede problemer, og som i deres udbredelse og omfang hos bærere, kræver en dertil modsatrettet tendens til deres løsning.\nPsykiatrien er en lukket institution. De udstødte, de tabte og fortabte skæbner, og de fuldstændigt gale og afsindige, blev med psykiatrien gjort syge i sindet, som var det med lænker eller sygdomsmærkater, og det var derfor de var der, på sindssygeanstalten. At det kunne være omvendt, kan i denne sammenhæng, end ikke stilles som betydningsbærende eller relevant. Der var intet alternativ af fælles art, der gjorde, at det kunne være anderledes. Den enkelte var der, i institutionen, og den enkelte var alene, i sin udstødthed, allerede før indlæggelsen!\nPsykiatrien overtog de lukkede kamre fra Middelalderens dårekister og tugthuse, og gjorde social og psykologisk nød til et lægevidenskabeligt speciale, men uden at agte, at de psykiske skæbners hemmelighed, er at komme fra samfundet, dets konflikter, og at have tabt pusten på dem! Derimod søgte psykiatrien fejlen, eller løsningen, inden i de menneskelige skæbner, som den blev begæstet med! Her er arnestedet for barbariet i psykiatrien. Det er i omvendingen af psykiatriens opgave – at passe mennesket til, til det givne system, modsat at passe samfundet til, til menneskets behov – at det kan finde sted, at overgreb startede psykiatriens historie, og siden er fortsat. Psykiatri kan kun udøves, gøres den anden til et ikke-normalt-menneske for indgreb og behandling. Der er ikke forskel på indsprøjtning med terpentin som er prøvet i flere årtier indenfor psykiatrien i starten af 1900-tallet, og så et SSRI-præparat, der introduceres 50 år efter. Stoffet er udskiftet, men settingen, indfaldsvinklen, og synet på patientens sygdom, er den samme. Det ligger i strukturen, at psykiatrien tager sig af resten – de menneskelige funktionstab – og at den gør det på en aktivt behandlende måde. Omvendt skal psykiatriens struktur hele tiden genskabes. Den eksisterer kun i kraft af statens delegation af magtkompetence, således at de besværlige, de ubehandlede og de farlige for sig selv og andre, kan spærres inde og ikke forstyrre samfundet, samtidig med at de kan behandles, så de kan vende tilbage til de problemer, der stødte dem ud.\nPsykiatri eksisterer ikke som noget kohærent til samfundet, men som indgangsport for opbevaring og behandling af de menneskelige funktionstab, der ikke er rentable i den givne politisk-økonomiske kontekst eller som på anden led, forstyrrer denne. Ligesom psykiatri af den herskende offentlighed, kan gøres til en ideologisk magt, ved at placere funktionstab som eget ansvar i mennesket, kan psykiatri også gøres til en samfundsforandrende kraft, demonteres de kræfter i samfundet og i psykiatrien, der behandler menneskene hen over hovedet på dem, fra eksperiment til eksperiment. Dette nye niveau kan kaldes ”brugerinddragelse” og ”faglig brugerstyring” på institutionelt-behandlende niveau.\nI dag skal mennesket i psykiatrien acceptere en ”abstrakt kompetence”, der består i, at forsøg har vist – og det er også den erfaring psykiateren siger, hun har – at det, det eller det middel har vist sig at have en virkning af bestemt art i et bestemt antal tilfælde – og det derfor også muligvis og sikkert kan have en gunstig virkning for dig! Man må jo tro.\n”Dopamin-teoriens” kernestoffer, SSRI mv. præparaterne – eller Lykkepillerne som de blev kaldt allerede i slutningen af 1980-erne – er i behandlingsmæssig forstand mere suspekte og tvetydige end 1.ste generation af psykofarmaka, neuroleptikaen, der bevirkede en generel hæmning af hele nervesystemet. Med Lykkepillen kan specifikke synapsebindinger blokeres, gives anden retning eller forstærkes, hvilket også medfører en ”forsinkethed” i forandring af adfærden og af det psykologiske stemningsbillede. Lykkepillen er på den ene side ”svag”, da den virker specifikt, på den anden side er Lykkepillen ”stærk”, da den virker indefra, direkte på kroppens egne neurofysiologiske forbindelser. Formålet med pillen – at genoprette ligevægt if. normalkoncentration, hastighed mv. – virker på det specificerede område, men det spænder også området op som et statisk forhold, uafhængigt af psykens andre former. Psyken går fra en i forvejen bestemt egenform til en anden, hvor dele ikke længere er ude af kontrol, men nu selv bestemmer, med stoffet!\nDet kan spørges om psykiatrien med ”dopamin-teorien” kan komme længere? Om historien er ved at gå i stå – eller hvad sker? For psykiatri fylder mere og mere i samfundsbilledet, trods at dens behandlingsfremskridt stadig lader vente på sig – og endnu kun hviler på spekulationer! Spørgsmålet kan også formuleres således: I indrømmer ikke helbredelse, men symptombehandling eller -lindring. Hvad gør det ved psyken, at kroppen, dens betingelsesgrundlag, med psykofarmaka forandres over tid, uden at det i sig selv er en løsning gennem det menneskelige individs konkrete problemstillinger, men abstraheret herfra, og ud fra en gennemsnitlig påvirkningsgrad af en bestemt medicin? Ikke bare forskyder medicin løsningsfokus for menneskets problemstillinger, den overlejrer dem også. Derfor er samtaleterapi, i dens diagnostiske egenart, uden indgreb i medicineringen, som vand på en gås, eller som at sætte ild til en dyne. Der sker intet eller kun skade. Og kan det være rigtigt, at de – de psykisk syge – nu skal være uden for kommunikativ kontakt og indflydelse, som en del af behandlingen?\nSlut på oplæg.\nNoter til rest 1. Skal differentieres og renskrives\nStorpolitisk køres krigen mod de psykoaktive euforiserende og stimulerende stoffer; ”Krigen mod narko” har ført til narkokrige, i visse verdensdele de største fag i dag, med måske det størst antal døde pr år; – Og storpolitisk fremmes med staters hjælp medicinalindustriens indflydelse og monopoldannelse, samtidig med at de i basal grad kontrollerer sig selv. Medicinalindustrien, og de produkter der frigives, siges at hvile på videnskabelige resultater, ud fra videnskabelige standarter, og det er rigtigt i den forstand, at en bestemt virkning har kunnet konstateres, men det har bestemte bivirkninger også kunnet. Det er en bestemmekamp om magten over sindet, og dets mulige styremekanismer. Skal industri og statsmagt bestemme, eller folkene selv! Men pga. denne kamp – der økonomisk er en af verdens største – er erfaringer med de euforicerende og stimulerende stoffer henlagt i mørke, trods alskens resultater, men grundet deres kriminalisering. Det er et forbud der i strukturlighed intet har at sige til Irans dogme i dag 2011, at “kvinder ikke må køre bil”. Der er ingen substans, anden end en forskel, og hvem der skal bestemme over denne forskel. Nogen der skal tjene på andre, eller at alle skal tjene sammen!\nNoter til rest 2. Omvending til psykologisk strukturmodel, som hele artiklen skal omskrives igennem\n- Der er forskel på syge, og på syge der er forskruet i hovedet, og ikke ved det, og som på alle leder er utilgængelig for kontakt, i deres behandling af andre eller sig selv, og som samtidig er til skade for sig selv og andre.\n- Det er sørgmodigt og symptomatisk, at se hvordan psykiatriens manglende potens, skal lægges psykiatriens klienter til last\n- Først i 1990-erne begyndte lægevidenskaben at lave tjek på deres midler, blandt andet gennem evidens baseret forskning (B. Zakaria 2007) – hvilket blandt andet betød at hormonbehandling af kvinder i overgangsalderen blev stoppet som et generelt tiltag, hyppigheden af kræft var for stor – og det ligger i kortene, at psykologien kommer til at indordne sig under et samme evidens baseret paradigme.\n- Der kan spørges til om der er et alternativ til psykiatrien – eller om psykiatrien tvangsmæssigt skal fratages sine kompetencer, lokaler og bevillinger.\n- Den psykiatriske grundforskning! Hvor er den?\n- Hvad kan psykiateren sige om psyken, andet end ”hold dig beskæftiget”, trods at den også er nødt til at hvile, for at kunne.\n- Tåbeligheden i det nuværende psykiatriske behandlingssystem, tvinger samfundet og menneskene til at blive et andet – men det er måske også det, der er formålet, de vedvarende tåbelige behandlinger!\n- Hvilken del og hvilket ansvar har psykiatrien i, at der i dag tænkes så stupidt og kortsigtet om samfundets fremtid uden naturen?\nDet må omhandle en psykologisk strukturmodel, hvor kraften til forandring først og fremmest lokaliseres i individets egne virksomhedsformer, i dets kropslige og sociale fungeren, og i hvad der ikke fungerer og i dets forandringsprocesser. En sådan kan findes igennem en rekonstruktion af forholdet person-kollektiv op igennem samfunsdhistorien, hertil ”2004 Samfund og terapeutiske forformer“, og “2007 Marginalisering og psykiske forstyrrelser“.\nDet omhandler udviklingen af begreber for de forandrende forhold og stoffer fra kroppen og i den sociale udviklingsproces. En teori kan her sætte af fra det historiske stof, der stresser mennersker op mod hinanden i naturforhold, der gør dem fremmd for hinanden, hertil ”1990. Massakren på subjektet – om regeringens forebygeglsesprogram“. Det må være begreber om gennemtrængsmaterialer mellem det psykiske, kropslige og det sociale, og dermed om hvordan de bevidst foregrebet kan gribes, når de opstår.


Farverig og spirituel er de to ord, der bedst beskriver Varanasi og dens charme. Byen ligger ved Ganges flodes i den indiske delstat Uttar Pradesh. Her kan man opleve landets flotteste facade ned til floden med milevis af ghats, templer og paladser, som danner rammen for den helligste flod inden for hinduismen.\nI centrum af byen finder man smalle og snoede gader, som næsten gør det umuligt for trafikken at komme rundt. Bevæger man sig ud i forstæderne ændre bybilledet sig, og gaderne er mere rummelige og systematiske.\nMen på trods af smukke omgivelser, så er byens vigtigste karakteristika dens religiøse betydning for hinduismen. For dem er byen er nemlig den helligste af alle. Ifølge hinduismen betyder et bad i Ganges floden at alle ens synder bliver tilgivet. Hengivne hinduer håber på at besøge stedet mindst en gang i deres liv, og det største mål er at dø i byen. Nogle ghats langs floder bliver brugt til ligbrænding; hvis man dør i byen siges det at man undslipper genfødsels cyklussen, og det er derfor den fornemste forberedelse til den videre sjælevandring.Derfor modtager stedet også mere end en million pilgrimme hvert år.\nByen er også anerkendt som hellig blandt andre religioner – Buddha gav sin første prædiken der, og en af jainismens hellige figurer siges at være født der.\nVaranasi er det, som mange forbinder med Indien. Et væld af farver, dufte og smagsindtryk venter de besøgende om hvert et hjørne. Glem ikke 'the City of Light' på din rejse til Indien.\nUdvalgte hoteller i Varanasi


Kronotsky Reserve blev grundlagt i 1934 i Fjernøsten. Bredden er et gennemsnit på 60 km. 243 km strakte kystlinje.\nLæsere vil sandsynligvis være interesseret i at vide, hvor Kronotsky reserve. Det er beliggende i den sydøstlige del af Kamchatka, hører administrativt til Elizovo distriktet Kamchatka Region. I byen Elizovo er reserve ledelse.\nHan tager på en bred vifte af naturlige systemer og deres udseende en særlig plads blandt disse territorier i Fjernøsten. Beskrivelse af Kronotsky Biosphere Reserve vil blive præsenteret i denne artikel.\nFørst en lille historie. Skabt disse områder er begyndt flere århundreder før tildelingen af den officielle reserve status. Længe siden, ifølge øjenvidner sprede tradition for naturbeskyttelse, for det meste sables, som i stort tal her og havde boet i den lokale befolkning af stor betydning. I første omgang i 1882, der eksisterede Sobolinsky Reserve. Så, i 1934, blev det fastslået i stedet Kronotsky.\nReserve i dag - et område, der er i form af en uregelmæssig polygon. Dens areal er cirka seks tusinde. Km2.\nOmrådet er bjergrigt, kun på kysten sletterne er placeret. Kronotsky reserve - naturområde, nær den sydvestlige grænse af dem er vulkaner, hvoraf to er strøm (og Unana Taunishits). Dens koniske form og højde står også uddøde Kronotsky (højde - 3528 m), som er kun overgået Kamchatka nøgle bakke. Kronotsky Reserve har mange gletsjere, som optager 14 tusind hektar. Nogle af dem har en temmelig imponerende størrelse, og andre - interessant formular. For eksempel Tyushevskii gletscher i længde op til 8 km. Gejsere og varme kilder er placeret i tilbagestående områder.\nCaldera Uzon er den største attraktion af et objekt, såsom Kronotsky Reserve. Det skyldtes, at klipperne faldt, danner en lav cirkulær ramme. Der er et stort antal af kolde og varme søer. Den største af disse er: koldt og varmt Fumarolnoye Central. Rocky og stejle indvendige skråninger af calderaen. Ekstern tværtimod, baldakiner. De flytter ind i et stort plateau. Kraftfulde Griffins er i den centrale del af calderaen og tragt fyldt med varmt vand, og mudder potter (fx Sculptor som hver 3 sekunder "forme" formationer ligner rose). Alt dette - de unikke naturområder af Kronotsky reserve.\nThe Valley of gejsere\nDet slår Kamchatka Valley of gejsere mystik og skønhed. Særligt imponerende er lyden af vand, og mange floder og nøgler med flere farvet alger, farven varierer fra sort til orange og grøn. Dens skønhed er imponerende vandfald s. Støjende. Dets farvande falder fra en højde på 80 meter. Til dato den Geyser floddalen er der 22 aktive gejsere. De har alle deres egen cyklus af aktivitet og navn. Fountain (gejser navn) er godt, fordi det bryder hver 17 minutter. Men den store mand, lederen af gejsere, gør hans "forestillinger" til at vente op til fem timer. Den største i Kamchatka er en kæmpe. Kronotsky reserve - et sted, hvor der er ustabile, vandrette gejsere, lyserød kegle New Fountain, Fountain, Dobbelt, perle, samt varme kilder såsom Floating, Malakit Grotto og andre.\nEn mand, der var i dalen af gejsere for første gang, set svimlende fantastisk. Skal besøge hvis kun for skuespillet Kronotsky State Nature Reserve. Beskrivelse af Valley of gejsere er svært at formidle i ord. Verden er det så uvirkeligt, ser det ud som om du er på en anden planet. Der er farver, der er fuldstændig karakteriseret ved landskaber i Jorden - på en baggrund af grønne dværg fyr, samt bladene af træerne - lilla, rød, brun, farve af brændt ler jord. luften lugter af svovl og damp er mættet til grænsen. Omkring alle bobler, hvæser og koger! Store og små kedler, vulkaner fode sydende ler og jord. Du kan ikke gå et enkelt skridt fra trail - skoldet. Af revner og sprækker dampende, som "off" små gejsere.\nDet er positive rolle vulkanske processer i en temperaturstigning på reservoirer, der tiltrækker i vinteren ikke kun vandfugle og vandfugle, men også bærer og bighornfår. På samme tid på grund af vulkanske gasser forgiftning dræbt et stort antal pattedyr og fugle, der lever i Kronotsky Reserve. For eksempel i Death Valley ofte finde døde dyr. De tiltrækker skraldemanden af store rovdyr. Men for at komme ud til disse dyr er ikke mulig.\nReservoirer i reserven\nDer er mere end 800 reservoirer i reserven. De udgør omkring 3% af det samlede beskyttede område. Gamle Semyachik flod flyder i den sydlige del af reserven. De største floder er Bogachevka og Kronotsky. endelige længde af 39 km. Det følger af Kronotsky Sø og danner mange øer og oxbows. Bogachevka længde det overgår. Dens længde er 72 km og dybden er 1,2-1,5 m. Denne flod har en typisk bjerg karakter. Hun ru, skærer gennem den øvre del af de stejle skråninger, jorden fryser om vinteren.\nMange søer i et naturreservat. Den dybeste - Kronotskoye. Det ligner omridset af en ligebenet trekant.\nDette område hører til Stillehavet kyst Tjukotka om klimatiske regioner. Dannet under indflydelse af klimaet i Stillehavet. Dens dannelse er også påvirket af den bjergrige lindring af denne territorium. Sommer i reserven er cool og fugtigt, med tæt tåge og hyppig støvregn og let vind fra syd. I efteråret er varmt og tørt vejr med masser af solskin. Men vinteren begynder i november. Det er kendetegnet ved kolde kraftige vinde, undertiden nå orkanstyrke, samt snefald. Under indflydelse af laviner begynder det varme vejr i foråret. Dette gælder især for smalle bjerg floddale og stejle skrænter.\nJord på det område af reserven dannet under indflydelse af vulkansk aktivitet. Permanent jord foryngelse hjælper med at få hendes aske. På grund af dette er det også mættet med mineraler. Sådan jord har en høj vandpermeabilitet og løs forfatning, som er meget gunstig for væksten af forskellige planter.\nPlantearter i reserven\n600 arter af karplanter fundet i reserven, samt 113 arter af lav. Blandt de sjældne sande difazistrum Sitka, lichen, som findes på klipperne. I reserven er der 85 arter af mosser, 6 - bregner. Blandt dem kan du finde sådanne sjældne arter som vokser i fugtige enge Thelypteris palustris, dalen af gejsere - spleenwort udskæring, klipperne i Stillehavet kyst - grøn spleenwort, samt kryptogram skrevet, vokser på stenede områder.\nKrybe-fyr danner krat over et stort område. Nogle steder i reserven kan du finde elegante og rødgran Ayan. Det varer op til 25 meter i højden, og dens alder kan være 300 år gammel. Det er også interessant at skygge-tolerante. Graceful gran kan findes på den sydøstlige område. Det er en prydplante med smukke konisk krone.\nVed reserve af medicinske planter blev fundet: voskovik følte har en harpiksholdig lugt, og brændenælde ploskolistnaya. I Goltsova voksende zone kendt som Rosenrod, som også kaldes den gyldne rod. Rue Thunberg, en sjælden art, vokser i skovene i Erman. Der er også en træagtig vin, dækket med himmelblå og lilla blomster. Marsken og damme fundet zheltotsvetkovaya Marigold flydende. Goldthread trifoliate med hvide blomster og mørkegrønne blade lever på mos moser. Lyse blomster i forskellige områder af bjerget tundra, småsten, sten, rock-streams, tørvemoser og sumpe står planten valmue. Blomstrer på åbne skråninger fed snigende. Mange er på reserve lyngplanter, der skiller sig ud for deres lyse farver i dens forskellige dele. 4 slags violer er også almindelige, hvilke farver - fra hvid til blå. Kan findes blandt de bær blåbær og tranebær mose, tranebær små og almindelige.\nKun én art blandt piletræer nå en højde på 25 meter. Dette Sakhalin pil. De resterende træer - buske.\nDet står højt på kvan bearish, som når en højde på 2-3 meter. Milepæle giftige vokse direkte i vandet.\nRepræsentanter for lilje er kendetegnet ved en særlig skønhed. Fundet i reserven lilje sort og lilla, lilla-røde og lyse hvide. Her kan du også finde dekorative planter, der hører til orkidé familien. For eksempel i den øvre flod. Geyser blev fundet en unik blomst. Det Spiranthes kinesisk. Han blomsterstand spiralformet snoet, er der små lyse lyserøde blomster.\nReserven er blandt de sjældne arter, der er opført på den Røde, der er: gran og elegant sko macranthon.\nDyr, der bor i området\nKronotsky reserve fauna er meget varieret, men ringere end resten af artssammensætningen af Kamchatka. Dette er på grund af sin placering. For eksempel de padder fauna i reserven kun repræsenterede sibirisk salamander. Der er ingen krybdyr i området.\nNogle arter har en meget interessant historie af indtrængen i Kronotsky State Nature Biosphere Reserve. For eksempel, en lille sort fyr longhorn bille uheld kom her med træ. Han dukkede op i Uzon for shipping tilbage fin helikopter. Finnen bliver brugt som parkering brændstof rejse.\nKronotsky State Biosphere Reserve - et område, der har de 69 kolonier af havfugle. Dominerer numerisk Lund, pacific måge, duer lomvie, skarv Berin. Der er også fundet med et betydeligt lavere antal af sådanne repræsentanter som glaucous-længet måge, Fælles Murre og Horned. Specielt interessant er lund. Denne fugl er brun i farven, mellemstore med en rød næb, meget flad på siderne. Bag hendes øjne er hvide lange fjer. Denne interessante fuglereder i Burrows, som den graver i den bløde jord på toppen af klipperne. Klipperne også reden krager, mursejlere belopoyasnye, Stellers havørn og mohonogy Konyukov.\nI Kronotsky kløft i Olga Bay, som aldrig fryser, er der 1,5 tusinde fugle. Numerisk fremherskende blandt dem: Pacific sort scoter, havlit, Eider, høg-næse scoter, strømand. Mange her som krager og måger.\nSumpede tundra søer bebor: Gråstrubet lappedykker, Rødstrubet Lom, Spidsand, pibeand, krikand, krog-næse kurpan, sort scoter, blå-grå og hættemåger. Det reder i mindre mængder Sangsvane, som er blevet sjældne.\nSøløver og havoddere\nVed Kap Kozlov i 1942, var der mere end tusind søløver, samt flere hundrede mere til Western Cape. Antallet af disse dyr i dag er kun 700 individer. De tilhører sjældne arter, der søløver opført i den Røde liste over Rusland. De er nu under særlig beskyttelse.\nHavet odder er indfødte indbyggere i East Kamchatka, dets kyster. I det 19. århundrede var meget høj bestanden af denne art, men i begyndelsen af det 20. århundrede var det helt væk. Nu havoddere er vendt tilbage på egen hånd i den Kronotsky State Nature Reserve. De nummer kun omkring 120 dyr.\nRingsæler og spættede sæler bebor de kystnære vande i reserven. De er opført som truede.\nStore dyr Kronotsky reserve\nRensdyr bor i lavlandet kyststrækning. Der er for aggressiv ræv, jærv, hermelin. I Kamchatka, hjem til lyse farver og store størrelse ræv. På yagodnikovyh tundra i slutningen af juli, fodring bjørne. Lev i kyststrækningen af bighornfår der fodre tilgængelige buske og græsser, alger foder på kysten. Antallet forekommer i Kamchatka rensdyr er nu på et kritisk niveau. Et af de vigtigste mål er at bevare sin restaurering. Kamchatka Marmot - en anden indbygger i højlandet, der bor på de korte græs områder.\nArter, der lever i kamennoberezovikah\nAlmindeligt blandt de arter, der bebor kamennoberezovikah, nuthatch, Pukhlyak, Lille Flagspætte, Gray-udjævnede grønirisk, dompap, Yurok, pestrogrudaya og lille fluesnapper, bleg trøske, rød-flankeret bluetail døv og Cuckoo, tjur, tretåede spætte. Her reden fra rovdyr duehøg, hobby, havørne. Et stort antal menneskeliv Okhotsk cricket.\nSable, brun bjørn\nRovdyr står zobel, som er drevet af markmus, hvid agerhøns, små spurvefugle, røn bær, blåbær og siksa, dværg pinjekerner. Sables samtidig reducere mængden af mad begynder at sulte og roame i hans søgen. Nogle gange er det bliver til en enorm migration til området. På jagt efter mad dyr er så forarmet i de seneste år, der går ind i de landsbyer, mister frygten for mænd, og i papirkurven på udkig efter et måltid. Kronotsky Biosphere Reserve - område, hvor den brune bjørn spredning. Han er forskellig fra andre typer af meget stor størrelse.\nOlive drosler bor i krupnostvolnyh lavtliggende skove i Kamchatka halvøen. Kronotsky reserve lever også hare, bebo ådalene. De yngler i lærk Grosbeak og tit. Der er også stor flagspætte og tornskade-Tornskade. Dette er det eneste sted i reserven, hvor livet for proteinet.\nNæsten bezrybny klare floder af området før den massive laks løb. Dette skridt - et smukt syn, fordi et stort antal fisk, skinnende i solen, svømme i helt klart vand. Det tiltrækker fugle som hvinand, strømand, en stor og lang nosed skallesluger, bjergand.\nGopher og murmeldyr\nBering gopher når høje tal ved foden af vulkanske kegler. Kamchatka murmeldyr lever i lavastrømme.\nVær med Koryak reserve\nSenest er der i april 2015 knyttet til Koryak Reserve Kronotsky. Således sidstnævnte udvidet grænserne. Beliggende i Koryak Reserve Olyutorskii Penzhina og distrikter i regionen. Det blev oprettet i 1995 for at beskytte den indlejring sites, flyvning og vandfugle alle økosystemer kompleks, beliggende i den nordlige Kamtjatka. Floder er dets vigtigste gydeområder for laks. Gemmes i det område af reserven er en af de største bestande i den russiske vandrefalk, er den beskyttelse, som udføres på et internationalt niveau.\nSand klit. Hvad er den klit og hvad er dens rolle i livet i ørkenen?\nHvorfor har vi brug for en elektronisk afbryder bide?\nSamsung MFP - et godt valg for studerende\nHvordan identificerer man en narkoman? Hvad hvis der var mistanke om de kære?


Bevar værdien af din bolig\nDu får sikkert foretaget Serviceeftersyn på din bil 1-2 gange om året, men hvornår har du sidst fået tjekket dit hus?\nVi har udviklet et unikt serviceeftersyn til huse, hvor en bygningssagkyndig foretager en grundig bygningsteknisk gennemgang af dit hus fra kælder til kvist.\nSom resultat af den bygningstekniske gennemgangen, modtager du en detaljeret servicebog med angivelse af, hvad der bør udbedres her og nu, og hvad der bør følge inden for en overskuelig fremtid.\nMed den udfyldte Servicebog er du som husejer godt garderet. Du kan nu handle med rettidig omhu, du du har overblik over de udfordringer der er med huset, og som skal løses inden de udvikler sig til omkostningstunge problemer\nDet gennemgår ved vi ved Serviceeftersynet\nVisuelt tjek af El‐ og VVS\nDet får du efter Serviceeftersynet\nDu modtager din Servicebog senest 1 uge efter gennemgangen. Den indeholder en detaljeret beskrivelse opsummeret i en overskuelig Servicplan - det gør det nem for dig at planlægge dine forbederinger og din økonomi.\nMed husets servicebog i hånden vil du ikke være i tvivl om\n· Hvornår du bør foretage de nødvendige reparationer\n· I hvilken rækkefølge du skal prioritere opgaverne\n· Hvad du skal budgettere med baseret på vores prisestimat for vedligeholdelsen\nHør mere om HC+ Serviceeftersyn\nVi kontakter dig indenfor 24 timer og tager en uforpligtende snak om hvordan du kan bruge Serviceeftersynet til at bevare værdien af din bolig.\nHouseCare+ hotline - gratis rådgivning når du har spørgsmål vedrørende dit hus


Brilleetui - Always be awesome | Hardcase\nBrilleetui – Awesome\nHardcase brilleetui med motiverende tekst til opbevaring af briller.\nBrilleetui – Awesome antal\nVarenummer (SKU): LOU012 Kategori: Brilleetuier\nFlot, hardcase brilleetui med motiverende tekst fra sass & bell.\nGøres det til en god vane for børn såvel som voksne at lægge brillerne i et brilleetui, er det lettere at finde brillerne igen, når de skal bruges. Desuden beskytter brilleetuiet brillerne mod ridser og slag. Så er de i sikkerhed, når de skal med i tasken eller ligge i bilen.\nBrilleetuiet har metalhængsler, der sikre god lukning, og det har et sort, ridsefrit for indvendigt,\nLængde: 16,3 cm\nBrilleetui – Mums glasses\nBrilleetui – Flamingo\nBrilleetui – Folk dove\nBrilleetui – Botanical Love\nBrilleetui – Blue Willow Floral\nBrilleetui – Hunde\nBrilleetui – Grise


Viking drikkehorn Fenris med ulv hoved - CelticWebMerchant.com\nViking drikkehorn Fenris med ulv hoved\nDenne smukke eksklusive drikkehorn er dekoreret med en bronze ulv hoved. En stor tilbehør til dit kostume, men også et smukt stykke kunst til visning på dit bord, eller drikke din favorit sprut derhjemme. Den ende af hornet er baseret på en original udgravet i Skotland og er også tilgængelig separat. Hornet har en kapacitet på ca.. 0,4 - 0,45 liter og er velegnet til at drikke kolde drikke. Drinking horn er blevet brugt til at drikke i løbet af fester og ceremonier siden oldtiden og vikingerne også drak af dem ved særlige lejligheder. Med dette horn kan du virkelig fejre i historisk stil.\nStørrelse bronze dekoration: 5,7 cm x 2,2 cm\nMateriale: bøffel horn, bronze / / Størrelse bronze dekoration: 5,7 cm x 2,2 cm / / Volumen: 0,4 - 0,45 l / / Ikke egnet til opvaskemaskinen! / / Egnet til forbrug af kolde drikke / / Baseret på en historisk original


Et sikkert klatreanlæg med tårne og kravletunnel\nEt klatreanlæg bestående af to tårne forbundet af en kravletunnel.\nDet lille barn fra tre årsalderen og op til ca. 10 år vil her få mange motoriske udfordringer, fx når der rutsjes ned af rutsjebanen eller kravles igennem den gennemsigtige tunnel.\nPå siden af det ene plateau har legeredskabet et ur, så man kan træne klokken.\nDen samlede størrelse er 2,92 meter i højde, 3,53 meter i bredden og 2,53 meter i dybden.\nFra plateauniveau er der en faldhøjde på 1 meter.\nDette klatreanlæg er designet til børn fra - tre årsalderen og op - på legepladser i det offentlige uderum fx børnehaver.\nAt kravle og klatre rundt på redskabet giver mange legemuligheder, hvilket styrker grundmotorikken på en sjov måde.\nNår motorikken bliver bedre opnås kropssikkerhed, og barnet får overskud til at koncentrere sig om fx udvikling af de sociale kompetencer men også senere i livet, når de svære opgaver i skolen skal løses.\nDen gode motorik styrker barnets generelle velbefindende.\nVi giver dig mere informationer herom under legeværdier.


Nørgaard tordner Team Tvis til sejr over København - Avisen.dk\nNørgaard tordner Team Tvis til sejr over København\nVenstrefløjen Ann Grethe Nørgaard scorede fire gange i slutminutterne, da Team Tvis vandt 25-21 over København\n11. september 2013 20:16\nAnn Grethe Nørgaard fik en særdeles afgørende rolle, da landsholdsspilleren med fire scoringer i slutfasen var med til at sikre Team Tvis en sejr på 25-21 over København Håndbold i Dame Håndbold Ligaen.\nKampen var fortsat helt åben, da holdene tog hul på de sidste fem minutter, men så viste Nørgaard sin klasse på venstrefløjen.\nBagud 20-21 scorede hun tre gange i træk, og minsandten om Ann Grethe Nørgaard ikke også scorede kampens sidste mål. Landsholdsspilleren nettede i alt 13 gange i kampen.\nKampen mellem den nye københavnske håndboldsatsning og sidste sæsonens sølvvindere bar præg af, at det endnu er tidligt på sæsonen.\nBåde hos København og Team Tvis skal der spilles et nyt hold sammen. Hos København af naturlige årsager, da det er klubbens første sæson, mens Team Tvis har skiftet en del ud i truppen i sommerpausen.\nHjemmeholdet fra Team Tvis begyndte bedst og kom foran med 9-6, men herefter tog kampen en gevaldig drejning, da gæsterne på få minutter bragte sig foran med 11-9. Københavnerne førte med 12-11 ved pausen.\nTeam Tvis har med onsdagens resultat åbnet sæsonen med to sejre, mens København har tabt holdets to første kampe.


Visual Merchandiser - Magasin du Nord\nHar du flair for det visuelle og inspirerende udtryk, så bliver du måske en del af vores VM-team.\nHej, jeg hedder Katrine og jeg er Visual Retail Manager i Magasin Aarhus. Lige nu leder jeg efter en dygtig Visual Merchandiser til mit engagerede team.\nTeamets ambitioner og hverdag:\nSom Visual Merchandiser arbejder vi for det visuelle udtryk, som kunden møder, når de shopper i Magasin uanset, hvor i landet de befinder sig. Vi sikrer implementeringen af de visuelle guidelines instore ved at træne og vejlede salgspersonalet løbende både i hverdagens travlhed og ved særlige events. Du bliver en del af et ambitiøst team, der ikke bare tænker farver og former, men også struktur, omsætning, værdi og KPI’er.\nSom Visual Merchandiser i Magasin bliver du en del af et engageret VM-team, hvor vi løfter i flok og hjælper hinanden, når der er behov. Din arbejdstid er 37 timer om ugen og ligger primært i hverdagene kl. 7-15. Vi ønsker os en ny kollega, der:\nHar erfaring med visuelle guidelines, hotspots og A- og B-placeringer.\nEr uddannet Visual Merchandiser og har en god faglig værktøjskasse med sig fra lignende stilling.\nElsker at skabe et sammenhængende og inspirerende udtryk for kunden, så de bliver inspireret og genkender Magasins magiske DNA.\nHar en høj fashion grad og sans for æstetik.\nHar lyst til at være en del af en både travl, ambitiøs og energifyldt hverdag.\nHar forståelse for købmandskab i rollen som Visual Merchandiser\nMagasin som arbejdsplads:\nI Magasin står vi stærkt på vores værdier Positiv Attitude, Stærkt Holdånd og Godt Købmandskab. Som din leder står jeg altid klar til at sparre med dig i hverdagen. Samtidig forventer jeg, at du tager ansvar og altid stræber efter at gøre dit bedste over for vores kunder og dine kolleger.\nVi indkalder til samtaler løbende, så send din ansøgning via nedenstående link snarest muligt.\nKontakt Louise Gjedsig HR Business Partner – Human Resources


Skøn billedbog til de små. En ny udgivelse om den lille blå elefant Mimbo Jimbo og hans oplevelser i junglen. Mimbo Jimbo har bestilt em saml-selv-bil, og den enkle, men søde og finurlige historie han... læs mere\nBeskrivelse af Mimbo Jimbo har det sjovt\nB: 206mm H: 207mm D: 9mm\nBoganmeldelser · Mimbo Jimbo har det sjovt\nEn vidunderlig billedbog med flotte farver og skønne tegninger. Min datter på 2 år holder især meget af, når Mimbo Jimbo begynder at trække rundt med spejlægsmaskinen og den sprøjter spejlæg ud over alt og alle.\nDen lille blå Mimbo Jimbo kan bygge de mest fantastiske ting ud af sit saml-selv-bil-byggesæt. Skøn bog om Mimbo Jimbo - præcis som de andre.


“Frank vender hjem” af Kristian Bang Foss\n[Bogen er modtaget som anmeldereksemplar fra forlaget Gyldendal]\n“For fanden Frank…Jeg håber du har en sygeligt god forklaring”. Ja, den teaser indleder jeg denne SKYrosende anmeldelse med, firehundrede siders realistisk, tragikomisk hverdagspoetisk satire, som jeg har slæbt med mig over alt de sidste 48 timer, for at vende hjem til Frank ved hver en given lejlighed.\nJeg er jo evigt til fals for bøger, der smadrer rundt i det senmoderne liv, levned og parforhold as we know it, og som skaber nye perspektiver og revner i det samfund, som vi selv smadrer rundt i. Så ja:: jeg er faktisk serveret på et sølvfad som yours truly: ideallæser, så snart scenen var sat i kapitel 1 – en aften på Damhuskroen. Men i denne roman er der også lige et andet element på spil: Kristian Bang Foss skriver fabelagtigt.\nBåde rent tematisk, jeg er fascineret af måden, han spiller sine (meget relaterbare iøvrigt) karakterer ud mod hinanden – hele tiden med et nøgternt, sylespidst skær af forståelse for alles sandheder. Man forstår jo godt André fx, idealisten der bliver magelig med alderen. Og Thea, der faktisk med et true åbent hjerte bistår Franks indre kampe, men som ikke kan forstå, at det skal være så svært. Og så the man himself selvfølgelig: Frank fra Hvidovre, der smadrer et Flora Danica stel og føler sig forkert på Litteraturvidenskab (nævn iøvrigt én person, der ikke gør det). Og Ingelise, der faktisk prøver at rette op på de fejl, som hendes egne forældre begik, men som også bare har et image at pleje. Hvem kan se sig helt fri fra det? Gennem genial dialogkunst skaber Bang Foss med total elegance et ikke-arrogant, men heller ikke smiskende kighul ind i forskellige samfundslag.\nJeg er tilbage ved hele bloggens hjerteprojekt: Bøger, der er gode uden at være svære.\nLæs den og bliv klogere på andre. Det er svært at ægte forstå en problematik, som man ikke har haft inde på sit eget lille liv, men bøger er det tætteste, vi kommer på at kunne det. Tillykke med anmeldelserne Bang Foss, tak for at tage os med ind i samfundet og ud på havet, selv Bukdahl lagde sig fladt ned, så venner: Læs den!\nKH LitteraturDk, Ditte\nanmelder, boganmeldelse, frankvenderhjem, gyldendal, kristianbangfoss