Det skal være nemmere for danske iværksættere og mindre startups at rejse kapital og søge fonde om støtte, mener erhvervsministeren, der efterspørger flere fonde med entydigt fokus på sundhedsområdet. Industrien, DTU-professor og Vækstfonden bakker op.\nOffentliggjort: 26.09.17 kl. 07:12\nLandets iværksætterkultur skal styrkes, og det skal være nemmere at rejse risikovillig kapital for de mange startups, iværksættere samt små- og mellemstore danske virksomheder, der bevæger sig inden for life science generelt og sundhedsområdet specifikt.\nDet mener erhvervsminister Brian Mikkelsen, der af samme grund gerne ser flere fonde med investeringslysten rettet entydigt mod sundhedssektoren, ligesom han generelt vil arbejde for at øge mulighederne for at rejse risikovillig kapital til forsknings- og udviklingsprojekter inden for sundhedsområdet.\nDanmark har mangel på fonde og investorer\nManglende kapital bremser medico-iværksættere\nMedicoindustrien mangler folk med styr på juraen\nMindre life science i innovationsmiljøerne\nVenturefonde: Innovationsmiljøers rammer er svære


Usikkerhed omkring ny X Factor-sæson – Ekstra Bladet\n26. mar. 2016 kl. 06:32\nUsikkerhed omkring ny X Factor-sæson\nDet er stadig ikke sikkert, om DR vil sende en ny sæson X Factor til næste år, hvor det populære program oven i købet vil kunne fejre 10 års jubilæum\nX Factor-deltagere i højt humør i denne sæson 9. Det er endnu uvist, om der kommer en sæson 10. (Foto: Mogens Flindt)\nX Factor er et et af DR's helt store slagskibe med masser af tv-seere og stor succes. Det populære program har kørt over skærmen ni år, og DR kan således fejre 10 års jubilæum. Normalt skulle man tro, at DR derfor har lagt i kakkelovnen til at fejre et X Factor-jubilæum med pomp og pragt. Men således er tingene slet ikke. I DR har man faktisk endnu ikke besluttet, om der overhovedet kommer en ny sæson X Factor.\n- Jeg kan endnu ikke sige, om der kommer en ny X Factor-sæson til næste år. Men jeg kan heller ikke sige, at der ikke kommer en ny sæson. Det er noget, som vi kigger på løbende. Vi er ikke nået til det punkt, hvor det skal besluttes. Vi skal lige mærke på os selv, hvordan sæson ni har været, og hvordan det føles.\n- Seer-tallene fejler jo ikke noget ved X Factor. De er rigtigt gode, og vi elsker programmet. Men det vigtigste er, om X Factor stadig føles rigtigt for DR. Og det overvejer vi og tænker frem og tilbage omkring. Der er ikke noget, der tyder på, at vi får en sæson mere, og der er heller ikke noget, der tyder på, at vi ikke gør det.. Det er altid en vurdering fra år til år.\nMette er fantastisk\nDet er jo første år, at Mette Lindberg har været dommer. Hvordan synes du, at hun har klaret sig?\n- Hun har klaret sig super fantastisk. Hun har bidraget med en friskhed og en ny energi til programmet, og hun tør at stå ved sine meninger. Jeg synes virkelig, at hun er god.\nDer er mange, der mener, at Blachman og Remee har rottet sig sammen mod Mette Lindberg?\n- Jeg tror, at det skyldes at vores tre dommere vil det så meget. De argumenterer jo virkelig højlydt frem og tilbage, og det kan godt være, at Remee og Blachman en aften har været mere enige, men så har der også været nogle aftener, hvor Remee og Mette har været enige, siger Lagermand Lundme og tilføjer:\n- Men programmet lægger jo op til, at dommerne skal sige deres mening, og det gør så sandelig også. Og derfor kommer de her diskussioner, som godt kan være voldsomme nogle gange.\nDR' s underholdningschef Jan Lagermand Lundme kan endnu ikke sige, om der kommer en 10 sæson X Factor til næste år. (Foto: Anthon Unger)\nMette Lindberg har ifølge DR-chefen Jan Lagermand Lundme klaret sig virkelig godt som dommer i X Factor i år. (Foto: Mogens Flindt)\nForrige fredag røg duoen Clifford og Hein ud. Hør, hvad de havde at sige om deres exit her. (Video: Tina Tjørner).


Tidligere patient tiltalt for at dræbe læge - nu begynder retssagen - TV 2\n20. jan. 2021, 07:03 Opd. 20. jan. 2021, 08:14\nTiltalt for at have dræbt læge Charlotte Asperud havde printet sin journal fra Sundhed.dk, hvor mindst fem andre lægers navne også var streget under.\nDna fra en 56-årig mand er med en sikkerhed på 1.000.000 til 1 fundet på lægen Charlotte Asperud, der mistede livet efter et groft overfald i sit hjem i Tisvildeleje 30. april 2019.\nAlligevel nægter den 56-årige mand sig skyldig i drabet på hende.\nHan nægtede sig skyldig, da han to uger efter drabet blev fremstillet for en dommer i grundlovsforhør 14. maj 2019 – og det gør han stadig onsdag, hvor retssagen om drabet begynder ved Retten i Helsingør.\nHjemmerøveri fjernet fra tiltale\nOprindelig blev den 56-årige mand varetægtsfængslet ud fra en teori om, at drabet var et hjemmerøveri, der var gået galt – imidlertid viser den endelige tiltale, at motivet om et hjemmerøveri ikke længere er del af sagen.\nMuligvis fordi den tiltalte to uger efter drabet var i besiddelse af en udskrift af sin journal fra Sundhed.dk, hvor mindst seks lægers navne var streget under.\nBlandt dem Charlotte Asperud.\nDe seks læger optrådte med fuldt navn i journalen, fordi de i 2014 var på vagt, da den tiltalte efter en trafikulykke blev bragt på skadestuen i Hillerød. Han optrådte voldsomt, og Charlotte Asperud og de øvrige læger blev enige om at ordinere psykiatrisk tilsyn for manden.\nOm dette kan have været et motiv for drabet vil blive belyst i løbet af retssagen – men sikkert er det, at hospitalsdirektøren fra Nordsjællands Hospital hjalp politiet med at komme i kontakt med de øvrige læger med beskeden om, at gerningsmanden også kan have haft dem i tankerne.\nSigtet for drab i Tisvilde havde flere læger på liste\nIfølge retsdokumenter mener politiet, at den tiltalte trængte ind i Charlotte Asperuds hjem natten til tirsdag 30. april 2019 omkring klokken 02.45, hvorefter han dræbte hende med 19-20 slag mod hovedet med et koben eller lignende.\nDrab, indbrud og stalking\nMen overfaldet mod lægen er ikke den eneste forbrydelse, han er tiltalt for.\nI alt har Anklagemyndigheden listet 14 forbrydelser op i anklageskriftet – ud over drabet er der tale om to tilfælde af ildspåsættelse af det samme sommerhus i henholdsvis 2012 og 2019, to tilfælde af tyveri af nummerplader, seks tilfælde af indbrud og forsøg på indbrud, dokumentfalsk og besiddelse af et falsk kørekort samt overvågning af den tiltaltes tidligere hustru, der havde fået påmonteret en gps-tracker på sin bil.\nEfter planen er der sat syv dage af til retssagen, som forventes afsluttet med dom 23. februar – og omkring 17-18 vidner skal efter planen afgive forklaring i forbindelse med de forskellige tiltalepunkter.\nKrav om forvaring\nSenioranklager Bente Schnack ønsker ikke at udtale sig nærmere om beviserne i sagen, men hun bekræfter, at kravet fra anklagemyndighedens side vil være en tidsubestemt forvaringsdom, der er forbeholdt personer, som på fri fod vurderes at kunne udgøre en risiko for andre.\nI modsætning til behandlingsdømte vurderes det, at forvaringsdømte kan afsone i et almindeligt fængsel.\n- På baggrund af flere undersøgelser – herunder en mentalundersøgelse – er det påstanden, han bør idømmes forvaring, hvis han findes skyldig, siger anklager Bente Schnack.\nLydfil med gerningsmand offentliggjort\nEfter drabet på Charlotte Asperud offentliggjorde Nordsjællands Politi en lydfil optaget om natten for overfaldet, hvor man kan høre en mand gentage "læg dig ned" samt "det er slut" til Charlotte Asperud, hvis stemme er klippet ud af lydfilen.\nPolitiet formoder, det er drabsmanden, man kan høre på optagelsen, og med offentliggørelsen var håbet, at nogen kunne genkende stemmen.\nPolitiet har ikke offentliggjort, hvordan lydfilen er optaget og kommet politiet i hænde – men det er kommet frem, at overfaldet blev anmeldt til politiet klokken 03.14 af et bekymret familiemedlem.\nAltså knap en halv time efter, den tiltalte formodes at være trængt ind i huset.\n54-årig nægter sig skyldig i drab på læge fra Tisvilde\nHospital: Drabssigtet kendte læge fra behandlingsforløb


Sverige retsforfølger pensionister og byder IS velkommen | 24NYT\nHjemSverigeSverige retsforfølger pensionister og byder IS velkommen\n5. marts 2019 24NYT Sverige, Tophistorie Kommentarer lukket til Sverige retsforfølger pensionister og byder IS velkommen\n“Voldsfremmende islamistisk ekstremisme udgør i øjeblikket den største trussel mod Sverige” forlød det den 15. januar i en pressemeddelelse fra den svenske sikkerhedstjeneste (Säpo). “Terrortruslen er fortsat på et forhøjet niveau: 3 på en skala, der går til 5. Det indebærer, at en terrorhandling kan finde sted”, sagdeSäpos leder Klas Friberg.\n“For at imødegå terrortruslen vil sikkerhedstjenesten fremover arbejde endnu mere strategisk for at begrænse ekstremistmiljøernes fremvækst. Det kan dreje sig om at tage sig af [omhänderta] personer, der udgør en sikkerhedsrisiko, eller i samarbejde med andre myndigheder arbejde hårdere for at sikre sig, at disse individer bliver retsforfulgt for andre forbrydelser – eller får beskåret deres muligheder.”\nMens Säpo forsikrer offentligheden om, at den vil gøre “endnu mere” for at begrænse fremvæksten af terrormiljøer i Sverige, forværrer den svenske regering problemet ved at byde hjemvendte IS-jihadister velkommen tilbage i landet. Cirka 300 personer forlod Sverige for at kæmpe for Islamisk Stat, og det vurderes, at omkring 150 svenske IS-krigere er vendt tilbage til Sverige. Omkring 50 af dem, der ikke vendte tilbage, blev dræbt.\nSäpos leder havde i januar beskrevet  hjemvendte IS-krigere som “nedbrudte mennesker, der er blevet traumatiseret af deres oplevelser”, og han sagde, at det svenske samfund bør “spille en stor rolle i reintegreringen af dem”. \nDen svenske lovgivning giver ikke sikkerhedstjenesten lov til at tage alle nødvendige skridt over for hjemvendte IS-krigere, selv om en relativt ny lov, der vedrører problemet med terrorister i Sverige, blev vedtaget i 2016. Loven giver for eksempel ikke myndighederne lov til at beslaglægge eller gennemsøge hjemvendte IS-krigeres mobiltelefoner og computere, medmindre der er en konkret mistanke om en forbrydelse, fortæller Fredrik Hallström, der er souschef for Säpos enhed for “ideologisk motiverede aktører”. Hallström giver endvidere udtryk for, at myndighederne ikke ved, hvorvidt de hjemvendte krigere udgør en fare for svenske borgere: “Det er også svært at svare på, eftersom de vurderinger, vi foretager, kan ændres.”\nMange af IS-krigerne tog deres familier, heriblandt små børn, med sig, da de tilsluttede sig Islamisk Stat. En svensk-talende familie, der var rejst ned for at tilslutte sig Islamisk Stat, havde lavet en hjemmevideo om deres jihad-liv, og den er for nylig blevet vist i de svenske medier. I en scene ser man faderen, under moderens skydetræning, beredvilligt forklare børnene: “Nu ser vi på Mor, mens hun laver jihad”. Man ser i hjemmevideoen også konen skyde med sin pistol, mens hun triumferende udbryder: “Det var cool!” og “Allahu Akbar” (“Allah er den største”).\nI en anden scene ser man faderen gøre sig klar til at gå ud og dræbe, mens han fortæller sin unge søn og sin lille pige om, hvordan han stjal en walkie-talkie fra en “vantro”, som han havde skudt gennem hovedet og dræbt. Den lille dreng forklarer faderen, hvordan man bedst bruger ammunitionen til hans stormgevær og beder om at komme med, men moderen siger til ham, at hans far stadig synes, at han er “for ung”. Fortælleren i filmen forklarer, at mange børn fra sådanne IS-familier er vendt tilbage til Sverige med deres familier og går i svenske børnehaver og skoler. Familien i filmen er een af dem. Sveriges lokale myndigheder ved dog ikke, hvor mange børn, der er vendt tilbage. Ifølge en meningsmåling, som den svenske fjernsynskanal SVT har foretaget i Sveriges kommuner, kender svenske kommuner kun til 16 voksne og 10 børn ud af 150 hjemvendte.\nAllerede i juni 2017 fortalte den daværende leder af Säpo Anders Thornberg de svenske medier, at landet oplevede en “historisk” udfordring ved at skulle håndtere tusindvis af “radikale islamister i Sverige”. (Så sent som i 2010 var derifølge Säpo 200 jihadister i Sverige.) Thornberg nævnte også, at hans organisation modtog omkring 6.000 efterretninger om måneden om terrorisme og ekstremisme, sammenlignet med et gennemsnit på 2.000 om måneden i 2012.\n“Næsten en fjerdedel af befolkningen vælger en anden rute eller et andet transportmiddel som følge af frygt for kriminalitet, og en femtedel undgår at være aktive på internettet på grund af bekymring for trusler og chikane”, skriver Brå.\n“Blandt kvinder i alderen 20-24 år erklærer 42%, at de ofte vælger en anden rute eller et andet transportmiddel, fordi de føler sig utrygge og urolige over at være udsatte for kriminalitet. Den tilsvarende andel blandt mænd i den samme aldersgruppe er 16%… Graden af aktivitet på nettet kan også påvirkes af bekymring for at blive udsat for kriminalitet. Omkring hver femte person, uanset køn, erklærer, at vedkommende i løbet af det forgangne år ofte har afholdt sig fra at lægge noget ud på nettet på grund af bekymring for at blive udsat for trusler eller chikane”.\n“Sociale medier er i stigende grad et vigtigt forum for offentlig debat. Hvis en femtedel af befolkningen føler, at de ikke tør udtrykke sig på nettet på grund af frygt for at blive udsat for kriminalitet, så kan det blive et demokratisk problem”, siger Maria Söderström fra Brå.\nFrygt for trusler og chikane er ikke det eneste, der får svenskere til at ville undgå at udtrykke sig på internettet. Mange, der har ytret “forkerte” meninger på internettet, er af de svenske myndigheder blevet sigtet for “hetz mod en etnisk gruppe” – hvilket er en strafbar forseelse inden for svensk lovgivning. Det “demokratiske problem”, som Söderström beskriver, er derfor dobbelt: frygt for trusler og chikane fra andre, og frygt for retsforfølgelse fra statens side.\nDen hovedansvarlige organisation bag disse anklager, i det mindste siden 2017, menes at være “Näthatsgranskaren” (“Nethads-undersøgeren”). Den private organisation blev grundlagt i januar 2017 af den tidligere politibetjent Tomas Åberg, der tilsyneladende over for myndighederne påtog sig at identificere og indrapportere personer, som han og hans organisation afgør begår tankeforbrydelser og “tilskynder til had” mod udlændinge. Åberg pralede for nylig med, at han havde indgivet 1.218 anmeldelser til politiet alene for årene 2017-2018, og at der ud af 214 sigtelser var kommet 144 domsfældelser. “Mange flere venter på sigtelser”, skrev han på Twitter.\n‘Information Society Group’, der er en organisation under Europarådet, inviterede i november Åberg til at komme og være hovedtaler ved deres regionale konference i Zagreb: “Håndtering af hadefuld tale i medierne: tilsynsmyndigheders og retsvæsenets rolle”. Konferencen undersøgte, “hvordan hadefulde udtalelser regelsættes i Europarådets medlemsstater, med særligt henblik på den særlige rolle, som nationale tilsynsmyndigheders, retsvæseners og mediers egne kontrolorganer spiller.” Europarådet betragter måske Åbergs vellykkede bestræbelser på at anmelde svenske landsmænd til politiet for angivelige tankeforbrydelser som et eksempel til efterfølgelse for andre europæiske lande?\nI november førte Åbergs bestræbelser til domfældelsen af en 70-årig kvinde for at have skrevet følgende opslag, der var en kommentar til en artikel om en muslimsk mands vold mod en kvinde, i facebookgruppen ‘Stå upp för Sverige’: “Er vi ikke i Sverige, eller har vi forvandlet landet til et forbandet muslimsk uhyre?” Kvinden blev herefter indkaldt til forhør på en politistation – af det selvsamme svenske politi, der ikke har ressourcer nok til at efterforske voldtægtssager. Hun forklarede her:\n“Jeg har været provokeret af forskellige overskrifter og af “Kalla fakta” [Et journalistisk undersøgende fjernsynsprogram] om, at de har brændt og mishandlet deres koner. Jeg spekulerer på, om det vil blive sådan i Sverige også, og det gør mig oprørt… Jeg er imod, at de er slemme mod kvinder. Vi har så mange muslimer, der kommer. Jeg må have ment, at de mishandler kvinder.”\nAt en ældre kvinde er bekymret over kvinders fysiske sikkerhed i Sverige, hvis regering erklærer sig selv som værende “feministisk”, er tilsyneladende uacceptabelt for de svenske myndigheder. Mens hjemvendte IS-krigere, der kan have voldtaget, plyndret, tortureret og myrdet af hjertens lyst, bydes velkommen tilbage i Sverige og kan genoptage deres tidligere liv – eller planlægge terror mod svenskere – må ældre svenske kvinder ikke sige et ord om deres frygt for sådanne mænd, endsige deres ideologi. Chefanklager Lars Göransson fra anklagemyndigheden i Gävle valgte at retsforfølge en 70-årig for “hetz mod en etnisk gruppe”. Kvinden blev i november fundet skyldig og idømt en bøde på 4.800 svenske kr. (3.400 kr.).\nLÆS OGSÅ: Udlændinge bag gruppevoldtægt får nu nedsat straffen\nEt andet resultat af Åbergs bestræbelser var en domfældelse i januar af en 78-årig kvinde, der var anklaget for på Facebook blandt andet at have skrevet, at muslimer er “beskæggede” og “spøgelser”. Kvinden var blevet oprørt, da hun læste om indvandrere, der begår alvorlige forbrydelser mod ældre og slipper afsted med en lav, eller ingen, straf. Efter Åberg havde anmeldt kvinden, der tilsyneladende er fattig og har et dårligt helbred som følge af et slagtilfælde og en lungesygdom, valgte anklageren af sigte pensionisten for seks opslag, som hun havde lagt på Facebook. Blandt opslagene var dette: “Ja, alle muslimer skal udvises af landet, vi vil ikke have dem her. En masse beskæggede mænd, der skræmmer børnene.”\n“Jeg var vred, da jeg læste om, hvordan det fungerede med indvandrere, og hvordan de undgår straf for alt, hvad de gør. De bliver frifundet, selv om de stjæler og gør andre ting. Det er uretfærdigt, at dem, der begår grove forbrydelser, kan gå fri. Folk slår ældre ned og tager pengene fra dem.”\nDommeren Jon Jonasson skrev i sin domsafsigelse: “Selv en indirekte henvisning til øgenavne eller andre krænkende benævnelser af racer eller indvandrere generelt er omfattet af loven om hetz mod en folkegruppe og er strafbart”.


De bedste superfoods - Grønt: 40 lækre, nærende og sunde opskrifter (Bog, Indbundet, Dansk) af Claire Rogers\n> Bøger>De bedste superfoods - Grønt: 40 lækre, nærende og sunde opskrifter\nDe bedste superfoods - Grønt: 40 lækre, nærende og sunde opskrifter (Bog, Indbundet, Dansk)\nDe grønne grønsager er ren superfood. Spækket med vitaminer og andre gavnlige stoffer. Denne bog giver dig altså både god ernæring, sundhed og velsmag.\nFå nye ideer til, hvad du gør med dine grønsager. Bønner, ærter, broccoli, kål, rucola og andre salater, bladbeder, brøndkarse og spinat samt – ikke at forglemme – den go’e gamle og supersunde grønkål.\nNyd de mange smagsoplevelser i det livlige udvalg af nye opskrifter til dit sunde køkken, fx lakseravioli & brøndkarsepesto, fattoushsalat med radiser, grøn drømmejuice, trøffel-rødbedesalat og grøn thai karry.\nDe bedste superfoods - Grønt: 40 lækre, nærende og sunde opskrifter


Nettet går amok over denne trøje: Hvilken farve har den? – Ekstra Bladet\nLørdag d. 27. feb. 2016 - kl. 10:09 0\nNettet går amok over denne trøje: Hvilken farve har den?\nEr den blå og hvid eller sort og brun? Et år efter kjole-gate er der startet en ny diskussion\nHvilken farve synes du, trøjen har? (Foto: Privat/Tumblr)\nNogle kan måske huske den omdiskuterede kjole fra sidste år, der fik bølgerne til at gå højt på medier i hele verden. Der var nemlig stor uenighed om, hvorvidt kjolen var blå og sort eller hvid og guld.\nLige omkring et år efter den berømte 'kjole-gate' er der nu opstået en ny ophedet diskussion om en Adidas-trøje, som to veninder ikke kan blive enige om farven på. Det skriver flere engelske medier, heriblandt Daily Mail.\nSidste år var der også en kæmpe diskussion, om denne berømte kjole. Hvad siger danskerne? Er den blå eller hvid?\nHer ses den berømte kjole fra sidste års 'kjole-gate' (Foto: Privat)\n'Jeg hader at lave et nyt blå/sort hvid/guld kjole 'meme', men min ven har denne jakke og hun siger den er hvid og blå, men jeg ser sort og brun, please fortæl mig hvad I ser,' lyder det fra brugeren 'poppunkblogger' på Tumblr.\nSiden har diskussionen udfoldet sig på andre sociale medier, heriblandt Twitter.\n'Please fortæl mig, at du ser blå og hvid??' lyder det fra en bruger ved navn Grace på Twitter, men uenigheden om trøjen er tilsyneladende lige så stor som den var med kjolen fra sidste år.\n'Jeg ser sort og brun'.\n'Den er hvid og blå, stop det her,'\n'Den er blå og brun, lad os ikke skændes folkens!'\nNogle mener også, at kjolen har helt andre farver, for eksempel grøn og guld.\nSidste år stemte I om kjolen, hvor der også var stor uenighed - 51 procent mente, at den var hvid og guld, mens 49 procent mente, at den var blå og sort.\nEr der mon lige så stor uenighed blandt jer om trøjen?


Øget kommunalt selvstyre – Gentofte\nKommunernes indtægter er sammensat af statslige bidrag, udligninger, indkomstskatter, kom-munal grundskyld, erhvervsafgifter, samt takster og gebyrer. Enhedslistens politik er, som i alle andre sammenhænge, at de bredeste skuldre skal bære den tungeste byrde.\nLandspolitisk arbejder Enhedslisten for et brud med de begrænsninger, kommunalfuldmagten i dag sætter for kommunal produktion. Det kommunale selvstyre er i de seneste 10 år blevet indskrænket. Enhedslisten arbejder for at øge selvstyret og for at give kommunerne mere magt over økonomien, bl.a. ved at give skatteudskrivningen fri igen, så kommunerne i højere grad kan bestemme over deres økonomi. Det indebærer også størst mulig lempelse, helst afskaffelse, af lofterne for serviceudgifter og anlægsaktiviteter m.v. De statslige restriktioner over for kommu-nerne skal udfordres.\nKommunen skal frit kunne fastsætte den kommunale skat, grundskyld og dækningsafgift. Vi vil sikre ekstra indtægter via øget grundskyld, samt ved besparelse på bureaukrati, dyre kontrolfunktioner, eksterne konsulentfirmer, dyre indkøbsordninger m.v.\nFor Enhedslisten er skatterne et redskab til at skabe og udvikle velfærd og omfordeling. Hverken en lav eller en høj skat er et mål i sig selv. For Enhedslisten vil en moderat skatteforhøjelse i visse situationer være det mest solidariske valg, f.eks. når alternativet er nedskæringer, fyringer eller et for lavt serviceniveau for flygtninge, ældre, ledige eller borgere, der er på overførselsindkomster.


Karaoke Mikrofon Test (2022) - Her er de 8 bedste\nTestvinder – Komplet mikrofonsæt\nMest solgte – Record DM-12 mikrofon\nDen billige – LTC dynamisk vokal mikrofon\nNyhed – BST Dynamisk Vokalmikrofon\nBedste anmeldelser – Karsect KRU-482 KST7U trådløst 2 x håndholdt mikrofon-sæt\nDen smarte – LD Systems D 1010 Memphis Vokal Mikrofon\nTil førstegangskøberen – RØDE NT3\nPopulær i udlandet – Karsect KRU-481 KST7U trådløst håndholdt mikrofon-sæt\nUanset om du skal skråle løs på den lokale bar, eller I har en konkurrence til familiefødselsdagen, så kræver en god karaokeaften de helt rette karaoke mikrofoner. Det kan dog være et marked, der er svært at komme ind på. Med alle de betegnelser for frekvenser, outputs og meget mere, skal man altså holde tungen lige i munden, når man skal købe karaokemikrofoner.\nI denne guide har vi derfor samlet nogle af de bedste karaoke mikrofoner i test. Vi har kigget på alt fra den billige model til en bluetooth karaoke mikrofon. Med denne guide slipper du for at kigge efter karaokemikrofoner hos Elgiganten, og det har aldrig været nemmere at få et overblik over, hvilken karaoke mikrofon, der passer bedst til lige præcis dine behov.\nStår du og mangler mere end blot karaoke mikrofonen, så er dette komplette mikrofonsæt som skabt til dig. Når du køber dette sæt får du nemlig også et mikrofonstativ, et sæt kabler, en mikrofonholder samt en taske til det hele. Alt dette fås til en god pris.\nEt komplet mikrofonsæt\nIdeelt til den der mangler et helt sæt\nUnødvendigt hvis man i forvejen ejer tilbehøret\nDette komplette mikrofonsæt er en glimrende løsning for nybegynderen, der ikke ved, hvor man skal starte henne. Her får du nemlig et helt sæt – som du tilmed kan tage med rundt – og som sagtens kan bruges til karaoke.\nDen helt store fordel ved dette mikrofonsæt med karaoke mikrofon er, at du sparer en masse penge ved at købe det samlet. Står du ikke og mangler et stativ eller ekstra kabel til mikrofonen, så er det dog ikke nødvendigt at købe hele sættet. Du bør i stedet lede efter én enkelt karaokemikrofon, du kan tilkøbe.\nMangler du dog alle overstående ting i forvejen, så kan du altså spare penge ved at købe sættet samlet.\nHele sættet fås kun i den klassiske sorte farve.\nDenne karaoke mikrofon kommer i et helt klassisk design, der gør den meget populær hos mange. Den er velegnet til både nybegynderen, men også den mere garvede. Derudover passer den rigtig godt til karaoke, men kan også bruges i andre sammenhænge. Det er dermed en karaoke mikrofon, der er meget populær blandt kunderne.\nNemt at undgå feedback med denne karaoke mikrofon\nKlassisk, flot design\nKan fås billigere\nØnsker du en karaokemikrofon, hvor du nemt undgår feedback, så er denne et glimrende bud. Mikrofonens lave følsomhed gør det nemt at undgå irriterende feedback fra den. At undgå feedback er noget både nybegynderen og den øvede har stor fordel af.\nKaraoke mikrofonen kommer i et enkelt klassisk design, som passer til langt de fleste. Den fås kun i denne ene farve. Farven er dog universel, og det er disse karaokemikrofoner, der ses langt de fleste steder.\nSammenlignet med produktet over er denne mikrofon i den dyre ende. På trods af det, får du altså meget for pengene i denne mikrofon, da kvaliteten er rigtig høj. Det er derfor værd at overveje, hvad man vægter højest.\nØnsker du en af de billigste karaokemikrofoner på markedet, så er denne et godt valg. Udover selve mikrofonen får du derudover også et etui til den samt et mikrofonkabel på 3 meter. En god billig løsning.\nGod opbevaring til mikrofonen samt tilbehør\nJack-stik kan være en ulempe for nogen\nDenne LTC dynamisk vokal mikrofon er et udemærket bud på en karaoke mikrofon, da den er velegnet til sang og tale. Mikrofonen kan tages med rundt og pakkes fint ned, så den ikke ligger og flyder. Derudover så er designet enkelt og vækker ikke den store opsigt.\nStativ skal dog tilkøbes ved siden af. Står du derfor og mangler en ekstra mikrofon, fordi en af de gamle er gået i stykker eller til reparation, så er dette et godt bud. Der findes bedre tilbud derude, hvis du mangler hele sættet.\nVær opmærksom på at mikrofonens ledning kommer med et jack-stik. Det mest almindelige er XLR-stik, der passer til stort set det meste (Mixerpulte, lydanlæg osv.). Tjek derfor hvilket stik, du skal bruge til din mixerpult eller højtaler.\nDet er rigtig godt at vide inden, du køber nogen form for karaoke mikrofon, da det sikrer dig for at skulle købe et nyt stik ved siden af.\nDenne nyhed er en flot klassisk karaoke mikrofon med dertilhørende kabel på 5 meter. Mikrofonen kommer med en almindelig afbryder og er en rigtig god mikrofon til især sang og tale.\nFås med god længde på kablet (5 meter)\nVelegnet til sang og tale\nMikrofonen er i den dyre ende\nDa det er en ny model, er prisen også i den høje ende. Kvaliteten på denne karaoke mikrofon er også rigtig, men der kan fås langt billigere alternativer derude. Som sådan har mikrofonen ikke nogle blændende kvaliteter, som de andre mikrofoner på markedet ikke har. Det dertilhørende stik kommer dog i en god længde på 5 meter, som giver dig mere mulighed for bevægelse.\nMikrofonen er rigtig velegnet til dig, der blot står og mangler en ekstra karaokemikrofon (med stik) til din samling. Der findes dog mange mikrofoner på markedet, og dennes store kvalitet er det lange XLR-stik, man får med i købet. Skal karaoke mikrofonen ikke bruges ofte, er en billigere løsning bedre.\nStår du og mangler en trådløs karaoke mikrofon, så er dette et rigtig godt bud på dét. Ikke nok med det får du også to mikrofoner med i købet, så du nemt kan synge en duet. Prisen for dette sæt er i den høje ende, men den kommer også med mange fordele:\n2 håndholdte mikrofoner + modtager, batterier, strømforsyning og transportkasse\nSignal med en rækkevidde på 150 meter\nBenytter nye frekvenser, så den er fremtidssikret\nBåde jack- og XLR-stik\nPrisen på dette sæt er bestemt i den høje ende, dog vejer mange af de gode funktioner op for dette. Hvis man virkelig ønsker noget i ordentlig kvalitet, så er dette et rigtig godt bud. Karaoke mikrofonen har en rigtig god lyd. Derudover er det værd at notere sig, at stikkene kommer i både jack og XLR.\nMed dens 48 frekvenser giver modtageren dig også mulighed for at tilkoble endnu en mikrofon, så I kan være flere om at synge. Den benytter de nye 2013 frekvenser, så den er fremtidssikret.\nDette sæt er oplagt til en god karaokeaften. Her har du altså mulighed for fri at bevæge dig rundt omkring, da der ingen ledninger eller stativer er i vejen. Derudover kommer sættet også med en ekstra mikrofon, og det er altid lidt sjovere at synge duet til en karaokeaften.\nMikrofonsættet kan især anbefales til professionelle, der ønsker høj kvalitet, men kan også benyttes af nybegynderen, der ønsker at starte med gode produkter.\nDenne smarte mikrofon kommer i et flot retro design, der vil passe godt ind til temafester eller -barer. Den har en rigtig god lyd og er altså mere end blot et smukt ydre.\nFlot retro look\nKan bøjes i forskellige retninger\nVelegnet til tale og sang\nMed sådan en retro karaoke mikrofon vil der bestemt vækkes opsigt. Ikke mindst vil man få ledt tankerne hen på Rock’n’Roll. Den kan derudover bøjes i forskellige retninger, hvilket giver mulighed for, at man kan “rocke” rundt med den. Derfor kan mikrofonen være rigtig sjov at have.\nMikrofonen egner sig godt til både tale og sang og vil derfor sagtens kunne passe som en karaokemikrofon. Det er dog langt fra den bedste løsning, der findes – medmindre man specifikt ønsker et Rock’n’Roll tema.\nØnsker man brændende dette look, så vil denne mikrofon være et godt køb. Står man dog blot og mangler en god karaoke mikrofon, så er der bedre og billigere alternativer på markedet der anbefales. Kvaliteten ved denne mikrofon er i højsæde, men det er den ikke alene om.\nHvis du længe har gået og overvejet at investere i en karaoke mikrofon, så kan denne RØDE NT3 være et godt bud at starte med. Kvaliteten er rigtig høj, og den er nem at betjene. Du skal dog selv ud og investere i et kabel til denne mikrofon.\nDrives af phantom power eller 9 volts batteri\nDer følger ingen kabler med\nMed denne karaokemikrofon får du rigtig mange gode funktioner, som kan være rigtig nødvendige som nybegynder. Mikrofonen har en 3/4’’ membran, der gør det muligt, at den opfanger flere frekvenser og giver dig derfor en flot detaljerig lyd.\nSelvom dette produkt er markedsført til nybegynderen, kommer den med en masse fordele, der bestemt også taler til den garvede mikrofon-bruger. Har du sat dig ind i stoffet, kan du helt sikkert også nikke genkendende til nogle af de funktioner, som denne karaoke mikrofon kommer med.\nMikrofonen har et anderledes look. Den egner sig rigtig godt til tale – eksempelvis hvis man skal optage noget eller lignende – men kan også sagtens bruges til sang.\nDet eneste minus, udover den høje pris, er at du selv skal ud og have fingrene i et kabel. Normalt kommer de fleste mikrofoner med et dertilhørende kabel. Det skal dog ikke være dén grund, der får dig til at fravælge denne mikrofon.\nDenne karaoke mikrofon er af samme serie, som mikrofonen med bedste anmeldelser. Den eneste forskel ved denne er, at den kommer som én enkelt mikrofon. Mikrofonen er håndholdt og trådløst med indbyggede sendere. Dertil kommer også PLL-Synthesized sender og modtager.\nTrådløs og håndholdt mikrofon + modtager\nBenytter nye frekvenser, der gør den fremtidssikret\nMed denne trådløse karaokemikrofon får du mulighed for at synge og danse som du vil uden at være hæmmet af en irriterende ledning eller et stativ. Det giver dig stor frihed på scenen eller dansegulvet.\nMikrofonen har en rigtig god lyd og er generel i høj kvalitet. Signalet har en rækkevidde på hele 150 meter. Derudover kan du forbinde WR-481 KST7U til en mixer, samtidig med at du styrer styrken på den enkelte mikrofon.\nDette er altså et rigtig godt bud på en karaokemikrofon. Det er altid fedt at kunne bevæge sig frit omkring, når man synger karaoke – og lige netop dét giver en trådløs mikrofon mulighed for. Ønsker man dog alligevel to mikrofoner kan det anbefales at købe det tidligere anmeldte mikrofonstativ, da du får en højere frekvens med denne – og dermed mulighed for at koble flere mikrofoner på.\nKvaliteten er helt i orden på dette mikrofonsæt, så du kan med fordel vælge dette, hvis du er en garvet mikrofonkøber. Teknikken kræver at man sætter sig ind i det, så det skal man være opsat på som nybegynder.\nHer får du altså de samme glæder som en karaokemikrofon med Bluetooth.


Sitrende, gnistrende øjebliksbillede – .. én ny besked ..\nAi men hvordan forløber din januar so far?\nMin opfører sig lidt som vikingeskibet i en forlystelsespark. Op, ned, op, ned. Jeg har valgt en tur i vikingeskibet i den tro, at det ville være en passende forlystelse for mig. Og et eller andet skal man jo prøve, nu man er her. Men det må være et optisk bedrag. Udefra ser det så roligt og sikkert ud.\nSå sætter du dig åndssvagt nok op i båden og opdager præcis hvor gammel og utrænet du er, og at det er dit balancecenter sådan set også. Alting svimler og der sidder du og prøver at fokusere på et bestemt punkt og ikke være for meget nede i maven.\nI går aftes krydser et fly himlen som så ofte før. Men dette fly. Glødende i skæret fra en synkende sol. Smuk mod hjertet som en blomsterbuket, der bare står der og aer øjet med sin støvede rosa, en skinnende hvid fugleflok mod mørkt truende himmel, en ny slags øl der smager præcis, som man kunne ønske, den næste øl skulle smage.\nJeg drømmer de vildeste drømme. Vågner rundtosset og elsket sønder og sammen af en eller anden drømmemand – bogstaveligt talt. Jeg er så glad, når jeg vågner, at det er lige før, jeg begynder at tænke, om han måske skulle kunne findes i kød og blod et eller andet sted derude i virkeligheden.\nDet tætteste jeg kommer so far er imidlertid yngre fyr fra et land mange kilometer væk, der til gengæld giver den gas på et socialt medie med indledningen:\nOh my god. Finally I found you.\nEn okay indledning.. det må jeg sige.\nMorgentur med hund er kold og skøn. Bugten bruser mørkt og insisterende mod mig. Sitrende glad på stranden. Hænderne tørrer ud i frosten, og jeg har ranket ryggen mod det år, vi forlod. Min gamle veninde der ringer og lige får smidt et net henover mit flyvske hoved og hiver mig ind. Og så holder hun mig fast med kontante spørgsmål, til jeg lige kan nå jorden igen.\nI går hørte jeg John Mayer og tudede, når han synger ’It breaks my heart’ anden gang og musikken bliver molsk.\nI dag er sprængt åben af skarp vintersol og vandet (her før solen havde fået hejst sig op)\nog opdagelsen af en sang, der lyder præcis som en bilsang skal lyde for mig..\nSelvfølgelig forestiller jeg mig lige, at jeg sidder i noget andet end en sølvgrå Picanto. Jeg kører sørme heller ikke stille og roligt gennem Risskov på vej til arbejde, nej, jeg sidder i et sort lyn med ordentlig syg vroomeffekt, kaffeholder og umanerligt gode højtalere og er i dén grad på vej ud, væk, videre.\nMen vi kom fra, hvordan din januar behandler dig?\nUdgivet i 10. januar 2018 10. januar 2018 Forfatter ChristinaKategorier Musik, Som landet liggerTags current mood, Dør nr. 13, going with the flow, John Mayer, køremusik\nForrige Forrige indlæg: Et nyt år lige om lidt\nNæste Næste indlæg: Slagterens midtvejskrise


Kvinder med succes efter de er fyldt 40 | IN\nKan man blive for gammel til at skifte karriere? Skal man på et tidspunkt holde op med at jagte sine drømme? Svaret er nej, og det er de her 5 kendte kvinder, der har succes efter de er fyldt 40, et bevis på.\nLørdag, 8. september 2018 - 6:00 - af Anne-Sophie Uldall Petersen - foto AOP Foto: AOP\nKvinder med succes - efter 40\nHvornår forventer vi at få succes i livet? Og er der en alder, hvor mange af os holder op med at drømme? Her er 5 kendte kvinder, der har succes efter de er fyldt 40.\nDu behøver ikke sidde i dit drømmejob som 30-årig for at opnå succes – tværtimod. Alder og erfaring kan netop give dig den ballast og det gå-på-mod, som kan udløse succes og drømmekarrierer. Herunder kan du se 5 kvinder, som alle fik succes efter 40. Nogle af dem tog springet og skiftede karriere, og andre har endelig kunne se deres slid og udholdenhed bære frugt.\nVera Wang, designer, 69 år\nEfter en karriere som kunstskøjteløber og 17 år som redaktør på amerikansk Vogue skiftede Vera Wang karriere. Som 40-årig startede hun sit eget brand med speciale i brudekjoler, og nu er hun et internationalt anerkendt navn i designbranchen.\nKathryn Bigelow, instruktør, 66 år\nDu kender nok ikke mange af Kathryn Bigelows film fra før 2009. Det var nemlig først her, hun fik sit første store gennembrud, da hun instruerede og vandt en Oscar for filmen ”The Hurt Locker”. Bigelow var 57 år gammel på det tidspunkt og er siden blevet et anerkendt navn i Hollywood. Som en af få kvindelige instruktører råber hun højt om kønsdiskrimination i Hollywood og kæmper for at få flere kvinder ind i branchen.\nJulia Child, kok, 91 år (død i 2004)\nEn af USA’s mest ikoniske kokke begyndte faktisk først at interessere sig for madlavning, da hun var sidst i 30’erne, og det var først endnu senere, hun for alvor kastede sig ud i den kulinariske verden. Kogebogsguruen arbejdede i reklamebranchen, inden hun som 50-årig udgav sin første kogebog og blev kendis-kok. Child fortsatte sin kulinariske karriere indtil hendes død. I 2009 portrætterede Meryl Streep Julia Child i filmen ”Julie & Julia”.\nViola Davis, skuespiller, 53 år\nHun kom fra trange kår og har kæmpet for at slå igennem som skuespiller, men det var først, da hun spillede over for Meryl Streep i filmen ”Doubt” som 43-årig, at der blev lagt mærke til den talentfulde Davis. Siden er det blevet til to Oscar-priser og en hovedrolle i den anmelderroste dramaserie ”How To Get Away With Murder”.\nLÆS OGSÅ: Viola Davis - den lille fattige pige, som drømte stort\nNina Zagat, udgiver, 76 år\nI 1979 arbejdede den dengang 51-årige Nina Zagat og hendes mand som advokater, da de for første gang udgav restaurantanmeldelser. Senere forlod de begge deres poster for at kunne arbejde fuld tid med at udgive restaurantanmeldelser, og navnet Zagat er nu blevet synonym med kulinarisk autoritet.\nkarriere hollywood kendte kvinder succes


27. august 2007 EM 2007/51. Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser FØRSTE DEL ALMINDELIGE BESTEMMELSER KAPITEL 1 LOVENS ANVENDELSESOMRÅDE - PDF\n27. august 2007 EM 2007/51. Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser FØRSTE DEL ALMINDELIGE BESTEMMELSER KAPITEL 1 LOVENS ANVENDELSESOMRÅDE\nDownload "27. august 2007 EM 2007/51. Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser FØRSTE DEL ALMINDELIGE BESTEMMELSER KAPITEL 1 LOVENS ANVENDELSESOMRÅDE"\n1 27. august 2007 EM 2007/51 Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser FØRSTE DEL ALMINDELIGE BESTEMMELSER KAPITEL 1 LOVENS ANVENDELSESOMRÅDE Hjemmelskravet Særlovgivningen Gyldighed i tid Til 1-3 Bestemmelserne svarer med en sproglig ajourføring til de nugældende bestemmelser i kriminallovens 1-3. Der er ikke tilsigtet nogen realitetsændring. Jurisdiktion mv. Til 4 Bestemmelsen svarer i stk. 1-3 til de nugældende bestemmelser i kriminallovens 4, stk I stk. 1 er det dog præciseret, at også forbrydelser begået i grønlandsk luftrum er omfattet af grønlandsk straffemyndighed. Dette antages også at være retsstillingen i dag. Som et nyt stk. 4 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 9, hvorefter handlingen i de tilfælde, i hvilke et kriminalretligt ansvar for en handling afhænger af eller påvirkes af en indtrådt eller tilsigtet følge, tillige betragtes som foretaget dér, hvor virkningen er indtrådt eller tilsigtet at skulle indtræde. Bestemmelsen supplerer den nugældende bestemmelse i kriminallovens 4, stk. 1, hvorefter kriminalloven finder anvendelse på handlinger begået i Grønland, i grønlandsk luftrum, på grønlandsk søterritorium eller på grønlandsk fartøj. Efter den foreslåede bestemmelse finder kriminalloven f.eks. også anvendelse i tilfælde, hvor en person fra Sverige skriver et ærefornærmende brev til en person i Grønland, eller hvor en person sender en pakke med forgiftet chokolade, som dræber en person i Grønland. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Den foreslåede bestemmelse i stk. 5 svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 4, stk. 4. EM 2007/51 Sekr. j. nr Til 5-8\n2 Bestemmelserne svarer til de nugældende bestemmelser i kriminallovens 4 a-d, idet bestemmelsen i den gældende 4 a, stk. 2, dog foreslås ophævet, da den er overflødig. KAPITEL 2 NØDVÆRGE OG NØDRET Nødværge Til 9 Bestemmelsen svarer i stk. 1 til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 5. Som stk. 2 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 13, stk. 2, hvorefter en person kan fritages for et kriminalretligt ansvar, selvom den pågældende overskrider grænserne for lovligt nødværge, hvis overskridelsen er rimeligt begrundet i den ved angrebet fremkaldte skræk eller ophidselse. Bestemmelsen anvendes i tilfælde, hvor et angreb imødegås med et modangreb, der indebærer en overskridelse af, hvad der er nødvendigt og forsvarligt til at imødegå angrebet, f.eks. hvor slag med knyttede næver under de angivne omstændigheder imødegås med mere alvorlige midler. Som stk. 3 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 13, stk. 3, hvorefter nødværgebestemmelsens stk. 1 og 2 også finder anvendelse på myndigheders og privates magtanvendelse mv. i forbindelse med retshåndhævelse. Bestemmelsen opstiller de overordnede grænser for den magtanvendelse mv., som myndigheder og private kan anvende i forbindelse med retshåndhævelse, og suppleres i den forbindelse af en række lovregler og administrative regler, f.eks. den foreslåede bestemmelse i retsplejelovens 355 om anholdelse. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Nødret Til 10 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 6. KAPITEL 3 UAGTSOMHED, FORSØG OG MEDVIRKEN Uagtsomhed Forsøg Til\n3 Bestemmelserne svarer til de nugældende bestemmelser i kriminallovens 7 og 8. Medvirken Til 13 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 9. Tilbagetræden fra forsøg og fra medvirken til forsøg Til 14 Der foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 22, hvorefter kriminallovens foranstaltninger ikke finder anvendelse, når gerningsmanden frivilligt og ikke på grund af tilfældige hindringer for gerningens udførelse eller for opnåelsen af de ved denne tilsigtede øjemed afstår fra iværksættelsen eller hindrer fuldbyrdelsen eller foretager handlinger, som ville have hindret fuldbyrdelsen, hvis denne ikke, gerningsmanden uafvidende, var mislykkedes eller ad anden vej afværget. Bestemmelsen kan f.eks. anvendes i tilfælde, hvor en gerningsmand i forbindelse med et forsøg på tyveri får moralske skrupler og på den baggrund afstår fra at begå tyveriet. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 15 Der foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 24, hvorefter kriminallovens foranstaltninger ikke finder anvendelse på en medvirkende, hvis den pågældende under de i den foreslåede 14 angivne betingelser hindrer fuldbyrdelsen eller foretager handlinger, som ville have hindret fuldbyrdelsen, hvis denne ikke, den medvirkende uafvidende, var mislykkedes eller ad anden vej afværget. Bestemmelsen kan f.eks. anvendes i tilfælde, hvor en gerningsmand i forbindelse med et forsøg på røveri, der skulle være begået sammen med nogle medgerningsmænd, får moralske skrupler og hindrer medgerningsmændene i at begå røveriet. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap KAPITEL 4 UNG ALDER Til 16 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens\n4 KAPITEL 5 KRIMINALRETLIGT ANSVAR FOR JURIDISKE PERSONER Til 17 Efter bestemmelsens 1. pkt. kan juridiske personer idømmes kriminalretligt ansvar for overtrædelse af kriminalloven. Bestemmelsen fastslår endvidere i 2. pkt. den generelle regel, at juridiske personer kan idømmes et kriminalretligt ansvar for overtrædelse af anden lovgivning, når der er særlig hjemmel hertil. Bestemmelsen indeholder ikke i sig selv hjemmel til et sådant ansvar, men forudsætter, at det i en særlov er fastsat, at der skal være kriminalretligt ansvar for juridiske personer. Hjemmel til kriminalretligt ansvar for juridiske personer findes i Grønland i en lang række love. Normalt er bestemmelser herom affattet således: Er overtrædelsen begået af et aktieselskab, et anpartsselskab, et andelsselskab eller lignende, kan der pålægges selskabet som sådant et bødeansvar. Afvigende formuleringer forekommer dog. Indeholder en lov hjemmel til at pålægge ejer, bruger eller lignende et kriminalretligt ansvar, udgør dette ikke i sig selv tilstrækkelig hjemmel til at pålægge selskaber mv. et kriminalretligt ansvar i tilfælde, hvor ejer eller bruger er et selskab. Efter de foreslåede bestemmelser om et kriminalretligt ansvar for juridiske personer er det ikke nødvendigt umiddelbart at ændre affattelsen af de mange hjemmelsbestemmelser om selskabsansvar, der findes i lovgivningen. Nye bestemmelser om hjemmel til et kriminalretligt ansvar for juridiske personer bør, medmindre der tilsigtes afvigelser fra den almindelige ordning, affattes således: Der kan pålægges selskaber mv. (juridiske personer) et kriminalretligt ansvar efter reglerne i kriminallovens kapitel 5. Allerede gældende bestemmelser om hjemmel til selskabsansvar forudsættes ændret i overensstemmelse hermed ved førstkommende lejlighed. Ifølge bestemmelsen i 17 kan en juridisk person idømmes bøde. Bestemmelsen udelukker ikke, at der tillige pålægges den juridiske person konfiskation eller andre retsfølger. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til\n5 Bestemmelsen i stk. 1 afgrænser kredsen af de ansvarssubjekter, der er omfattet af bestemmelsen om et kriminalretligt ansvar for juridiske personer. Bestemmelsen opstiller den formodning, at bestemmelser om et kriminalretligt ansvar for andre end enkeltpersoner herunder også allerede gældende bestemmelser om selskabsansvar omfatter alle organisationsformer mv., der kan optræde i retsforhold. Som samlebetegnelse for denne meget vide kreds er valgt udtrykket juridisk person, som står i modsætning til fysisk person. Det er fundet overflødigt udtrykkeligt at nævne kommunale fællesskaber i bestemmelsen. Sådanne fællesskaber er således omfattet af reglerne, uanset om fællesskabet betegner sig som interessentskab, andelsselskab eller lignende, jf. betænkning 1289/1995 om juridiske personers bødeansvar, s. 71. Bestemmelsen indeholder imidlertid det selvfølgelige forbehold, at der i særloven vil kunne foretages en anden afgrænsning af ansvarskredsen end den, der følger af 18. Da 18 som nævnt indebærer en meget vid afgrænsning af kredsen af ansvarssubjekter, vil der i praksis formentlig navnlig kunne tænkes afvigelser i begrænsende retning. Tilsigtes der ved fremtidig lovgivning en begrænsning af kredsen af ansvarssubjekter, bør dette fremgå udtrykkeligt af den pågældende lov, således at spørgsmålet om, hvorvidt lovgivningsmagten har ønsket at fravige kriminallovens almindelige regel, ikke kan give anledning til tvivl. Bestemmelsen gælder i øvrigt ikke kun i forhold til bestemmelser om et kriminalretligt ansvar for juridiske personer, der udformes på den ovenfor angivne måde, men også i forhold til allerede gældende bestemmelser om selskaber mv., indtil sådanne bestemmelser måtte blive ændret i overensstemmelse med en foreslåede standardformulering. Dette gælder, uanset hvordan den eksisterende særlovshjemmel måtte være udformet. Kommuner, hjemmestyremyndigheder og statslige myndigheder vil således være omfattet, selv om disse offentlige myndigheder ikke måtte være nævnt i den pågældende særlovsregel. Tilsvarende gælder med hensyn til visse større enkeltmandsvirksomheder, jf. nedenfor. Efter stk. 2 er visse enkeltmandsvirksomheder også omfattet af bestemmelser, der hjemler et kriminalretligt ansvar for juridiske personer. Bestemmelsen fastsætter således, at bestemmelser om et kriminalretligt ansvar for juridiske personer også omfatter enkeltmandsvirksomheder, i det omfang disse navnlig under hensyn til deres størrelse og organisation kan sidestilles med selskaber. Om afgrænsning af de enkeltmandsvirksomheder, der er omfattet af bestemmelsen, henvises til de almindelige bemærkninger til det lovforslag, der lå til grund for ændringen af den danske straffelov på området (jf. Folketingstidende , tillæg A, s ff.). Det vil følge af den foreslåede bestemmelse, at der ved sagens rejsning og afgørelse skal foreligge oplysninger om de træk ved en enkeltmandsvirksomhed, som taler for at sidestille den med selskabet\n6 Inddragelsen af visse enkeltmandsvirksomheder under selskabsansvaret gælder ikke alene i forhold til nye bestemmelser om selskabsansvar, men også i forhold til allerede gældende bestemmelser om selskabsansvar. Når der i de bestemmelser, der er indeholdt i dette udkast til lovregler, tales om juridiske personer, skal det forstås med den udvidelse, der følger af den her omtalte regel om enkeltmandsvirksomheder. Spørgsmålet om afgrænsningen af ansvarssubjekterne er i øvrigt behandlet i betænkning 1289/1995 om juridiske personers bødeansvar, kapitel 5 (s ). Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 19 Den foreslåede bestemmelse har til formål at regulere de nærmere betingelser for et kriminalretligt ansvar for juridiske personer. Spørgsmålet om ansvarsbetingelserne er nærmere behandlet i betænkning 1289/1995 om juridiske personers bødeansvar, kapitel 6 og 7 (s ). For så vidt angår spørgsmålet om ansvarsplacering, herunder spørgsmålet om forholdet mellem individualansvar og kollektivansvar, henvises til samme betænkning, kapitel 8 (s ). Der henvises endvidere til de almindelige bemærkninger i det lovforslag, der lå til grund for de danske regler på området (jf. Folketingstidende , tillæg A, s og ). Om enkeltmandsvirksomheder bemærkes herved, at det forudsættes, at der i tilfælde, hvor enkeltmandsvirksomheder pålægges ansvar efter 18 stk. 2, ikke også kan blive tale om et personligt ansvar for ejeren for den samme overtrædelse. Ud over kravet om, at der skal være hjemmel til et kriminalretligt ansvar for juridiske personer, jf. ovenfor om 17, forudsætter et kriminalretligt ansvar for en juridisk person efter bestemmelsens stk. 1, at der inden for dens virksomhed er begået en overtrædelse, der kan tilregnes en eller flere til den juridiske person knyttede personer eller den juridiske person som sådan. Objektivt skal der inden for den juridiske persons virksomhed være begået en overtrædelse. Om fortolkningen af udtrykket inden for henvises til betænkning 1289/1995 om juridiske personers bødeansvar, kapitel 6 og 7. Det fremgår heraf, at overtrædelser, der begås af ansatte i forbindelse med arbejdets udførelse, som hovedregel må anses for begået inden for virksomheden, men at der på den anden side kan forekomme overtrædelser begået af ansatte, som må anses for så fremmede eller uvedkommende i forhold til den juridiske person, at overtrædelserne objektivt ikke kan henføres til den juridiske persons virkefelt. Det er endvidere en betingelse, at overtrædelsen subjektivt kan tilregnes en eller flere til den juridiske person knyttede personer eller den juridiske person som sådan. Med formuleringen fremhæves en dobbelthed i ansvarsbedømmelsen med hensyn til de subjektive ansvarsbetingelser. Bedømmelsen kan enten angå enkeltpersoners forhold (1. led) eller den juridiske person som sådan (2. led). I almindelighed vil en overtrædelse, der er begået inden - 6 -\n7 for rammerne af en juridisk person, kunne tilregnes ledelse og/eller ansatte og dermed være omfattet af 1. led. 2. led vil formentlig navnlig have en selvstændig betydning ved kumulerede fejl, hvor overtrædelsen ikke kan tilregnes enkeltpersoner som følge af de pågældendes ringe andel eller ringe uagtsomhed i relation til overtrædelsen. Spørgsmålet om, på hvilken måde overtrædelsen skal kunne tilregnes (som uagtsom, eventuelt som groft uagtsom eller forsætlig), beror på de subjektive krav i relation til den pågældende kriminalretlige bestemmelse. Er et kriminalretligt ansvar for den pågældende overtrædelse f.eks. betinget af (mindst) grov uagtsomhed, er det denne tilregnelsesform, der skal lægges til grund ved vurderingen af, om de subjektive betingelser for at pålægge en juridisk person et kriminalretligt ansvar er opfyldt. Hvis et kriminalretligt ansvar undtagelsesvist er betinget af forsæt, vil kriminalretligt ansvar for den juridiske person forudsætte, at overtrædelsen kan tilregnes enkeltpersonen som forsætlig. Ikke enhver person med den fornødne tilregnelse i relation til en overtrædelse inden for den juridiske person vil kunne pådrage den juridiske person et kriminalretligt ansvar. Det kræves, at den pågældende skal være knyttet til den juridiske person. Denne betingelse er klart opfyldt, når der er tale om ledelse og ansatte, jf. betænkning 1289/1995 om juridiske personers bødeansvar, kapitel 6. Fejl begået af personer med anden tilknytning til den juridiske person kan dog efter omstændighederne også pådrage den juridiske person et kriminalretligt ansvar, f.eks. i tilfælde, hvor ekstern bistand er knyttet til en virksomhed på en sådan måde, at den pågældende må anses for at have handlet på virksomhedens vegne. Der henvises herom til samme betænkning, kapitel 7. Et kriminalretligt ansvar efter reglerne i det foreslåede kapitel 5 kommer således alene på tale i tilfælde, hvor en eller flere enkeltpersoner inden for virksomheden beviseligt har overtrådt de pågældende kriminallovsbestemmelser med forsæt (eller uagtsomhed, hvis uagtsomme forhold er kriminaliseret i kriminalloven). Et kriminalretligt ansvar for den juridiske person udelukker ikke et individuelt kriminalretligt ansvar for den person, der har overtrådt de pågældende kriminallovsbestemmelser. Hvis der er tale om et forsætligt forhold, forudsættes det, at der i almindelighed i disse tilfælde også gøres et kriminalretligt ansvar gældende mod de pågældende enkeltpersoner. Bestemmelsen indeholder i stk. 1, 2. pkt., en udtrykkelig hjemmel til at foranstalte juridiske personer for forsøg. Bestemmelsen svarer til bestemmelsen i straffelovens 27, stk. 1, 2. pkt., og gælder både for særlovsovertrædelser og overtrædelser af kriminalloven. I det omfang, det kommer på tale at lade den juridiske person ifalde ansvar for forsøg, er det kriminalretlige ansvar betinget af, at en enkeltperson inden for den juridiske person har handlet med det til forsøgsdom fornødne forsæt. Bestemmelsen i stk. 2 indeholder en særregel, hvorefter statslige myndigheder, hjemmestyremyndigheder og kommuner alene kan idømmes bøde i anledning af overtrædelser, der begås ved udøvelse af virksomhed, der svarer til eller kan sidestilles med - 7 -\n8 virksomhed udøvet af private. Denne begrænsning, der indebærer, at offentlige myndigheder ikke kan ifalde kollektivansvar i anledning af overtrædelser, der begås som led i myndighedsudøvelse, f.eks. ved udstedelse af en ulovlig tilladelse, svarer til, hvad der gælder allerede i dag. I tilfælde af overtrædelser i forbindelse med myndighedsudøvelse vil der som hidtil alene blive spørgsmål om personligt kriminalretligt ansvar for de ansvarlige enkeltpersoner. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap KAPITEL 6 PÅTALEN Offentlig eller privat påtale Til 20 Bestemmelsen svarer i stk. 1 til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 82. Som stk. 2 foreslås indsat en bestemmelse, hvorefter overtrædelser af den foreslåede 99 om ærefornærmelser er undergivet privat påtale. Der henvises herom til betænkningens afsnit XIV, kap Påtalefrister Til 21 Bestemmelsen svarer i stk. 1 og 4 til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 83. Det følger heraf, at der for fysiske personer jf. stk. 2 om juridiske personer som udgangspunkt gælder en 2-årig påtalefrist i bøde-/konfiskationssager, hvorimod påtaleforældelsen i andre sager beror på en konkret vurdering af, om der er forløbet så lang tid, at der ikke længere skønnes at være forudsætninger for at iværksætte foranstaltninger. Da det således alene er i bødesager, der gælder en bestemt frist, indeholder bestemmelsen ikke en bestemmelse svarende til straffelovens 94, stk. 4, hvorefter forældelsesfristen i en række nærmere opregnede sædelighedssager tidligst regnes fra den dag, den forurettede fylder 18 år. Baggrunden for straffelovens 94, stk. 4, er, at et barn på grund af et nært forhold eller et på anden måde særligt forhold til misbrugeren kan føle sig presset til at hemmeligholde misbruget. Idet tilsvarende hensyn gør sig gældende i Grønland, indgår forurettedes alder efter gældende praksis i sædelighedssager i et vist omfang i den skønsmæssige vurdering af, hvorvidt en sag antages at være forældet. Tilsvarende momenter forudsættes også fremover at indgå i vurderingen af, om forældelse er indtrådt efter stk\n9 Bestemmelsen i stk. 2 svarer til straffelovens 93, stk. 1, nr. 1, 2. pkt., hvorefter den 2-årige forældelse ved bødesager ikke finder anvendelse ved juridiske personers kriminalretlige ansvar. Bestemmelsen er medtaget for at sikre, at sager ikke forældes alene på grund af den omstændighed, at juridiske personer kun kan blive foranstaltet med bøde (samt pålægges konfiskation og andre retsfølger), jf. 17 med bemærkninger. Bestemmelsen indebærer imidlertid ikke, at sager mod juridiske personer aldrig forældes, idet stk. 1, nr. 2, fortsat finder anvendelse på juridiske personer. Efter denne bestemmelse, jf. stk. 4, bør retten frifinde den juridiske person, hvis der er tale om en overtrædelse, der for en fysisk person alene ville foranstaltes med bøde og som på grund af 2-års fristen i stk. 1, nr. 1, 1. led, er forældet. Bestemmelsen forudsætter således, at retten idet der i øvrigt ikke findes strafferammer i kriminalloven i et vist omfang må vurdere, hvorvidt en tilsvarende sag mod en fysisk person ville være forældet. Bestemmelsen i stk. 3, der er ny, svarer til straffelovens 94, stk. 2, som tager sigte på forårsagelsesdelikter, det vil sige forhold, hvor det kriminalretlige ansvar er betinget af en vis følge. I disse tilfælde løber påtalefristen først fra følgens indtræden. Bestemmelsen vil navnlig kunne få betydning i bøde-/konfiskationssager, idet der alene i disse er en absolut påtalefrist på 2 år, jf. stk. 1, nr. 1. Bestemmelsen svarer i stk. 5 og 6 et vist omfang til den danske straffelovs 94, stk. stk. 5 og 6, og de foreslåede nye bestemmelser indebærer således, at den toårige påtalefrist for forbrydelser, der kan medføre bøde eller konfiskation, under visse omstændigheder kan afbrydes. Efter stk. 5 afbrydes påtalefristen ved ethvert rettergangsskridt, hvorved den pågældende sigtes for overtrædelsen. Heri ligger, at fristen afbrydes, hvis anklagemyndigheden indleverer et anklageskrift til retten. Også rettergangsskridt under efterforskningen kan imidlertid afbryde fristen, f.eks. ved at anklagemyndigheden sender en begæring til retten om et indenretligt forhør, ransagning eller beskikkelse af forsvarer. Bestemmelsen indeholder endvidere regler om afbrydelse i de tilfælde, hvor kriminelle sager kan afgøres af administrative myndigheder. I sager, der kan afgøres med bødeforelæg udfærdiget af politiet, afbrydes påtalefristen således, når den sigtede gøres bekendt med bødeforelægget. I andre sager, hvor en bøde for en overtrædelse kan pålægges af en anden administrativ myndighed, afbrydes påtalefristen allerede, når den pågældende gøres bekendt med, at den pågældende er sigtet for overtrædelsen. Bestemmelsen indeholder endelig en regel om, at der ikke kan ske fristafbrydelse over for en juridisk person med virkning i forhold til enkeltpersoner. På tilsvarende måde vil en fristafbrydelse over for en person i anledning af en overtrædelse begået af en juridisk person ikke kunne tillægges virkning i forhold til andre personer, der måtte have andel i overtrædelsen. Fristafbrydelse over for enkeltpersoner kan således kun ske, hvis der foretages afbrydelsesskridt over for de enkelte personligt. Bestemmelsen svarer til straffelovens 94, stk. 5, 5. pkt. Bestemmelsen indeholder derimod ikke en bestemmelse svarende til - 9 -\n10 straffelovens 94, stk. 5, 4. pkt., henset til, at der ikke gælder nogen absolut frist for påtale mod juridiske personer, jf. bestemmelsens stk. 2. Efter stk. 6 løber påtalefristen videre efter en fristafbrydelse, hvis sigtelsen frafaldes af anklagemyndigheden, uden at afgørelsen herom omgøres af rigsadvokaten. Tilsvarende gælder, hvis anklagemyndigheden standser forfølgningen på ubestemt tid. Hvis standsning skyldes, at den sigtede har unddraget sig forfølgningen, fratrækkes denne periode ved beregningen af, om anklagemyndigheden har overholdt påtalefristen. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 22 Den foreslåede bestemmelse svarer til straffelovens 96. Bestemmelsen fastsætter i stk. 1 en frist på 6 måneder for den påtaleberettigede til at rejse en privat straffesag. Fristen regnes ikke fra overtrædelsen, men fra det tidspunkt hvor den berettigede har fået sådan kundskab. Hermed menes f.eks. det tidspunkt, hvor den berettigede har kendskab både til overtrædelsen og til identiteten af den formodede gerningsmand. Efter bestemmelsens stk. 2 skal fristen, hvis der er flere påtaleberettigede eller skyldige, regnes for hver af dem. Bestemmelsen fastsætter i stk. 3 en frist på 6 måneder for den påtaleberettigede i tilfælde, hvor påtaleretten på grund af den forurettedes død er overgået til en ægtefælle mv. Bestemmelsen skal ses i sammenhæng med den foreslåede bestemmelse i retsplejelovens 302, stk. 2, 3. pkt., hvorefter retten til privat påtale tilkommer den afdødes ægtefælle, samlever, forældre, børn eller søskende, når den forurettede er død. Efter bestemmelsens stk. 4 udsættes fristen så længe sagen verserer i tilfælde, hvor den privat anlagte sag ikke fører til afgørelse af påstanden om et kriminalretligt ansvar. Efter stk. 5 fastsættes en frist på 3 år for at anlægge mortifikationssøgsmål og at nedlægge påstand om, at injurianten (dvs. den, der har fremsat ærekrænkelserne) pålægges at betale et beløb til offentliggørelse af mortifikationen, jf. de foreslåede bestemmelser i 99, stk. 5 og 6. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap ANDEN DEL DE ENKELTE FORBRYDELSER KAPITEL\n11 FORBRYDELSER MOD RIGETS SELVSTÆNDIGHED OG SIKKERHED Til Bestemmelserne svarer med en sproglig ajourføring til de nugældende bestemmelser i kriminallovens a. Der er ikke tilsigtet nogen realitetsændringer. Ændringen af staten til riget er alene foretaget for at fremhæve, at bestemmelsen beskytter både statsog hjemmestyremyndigheder. KAPITEL 8 FORBRYDELSER MOD STATSFORFATNINGEN OG DE ØVERSTE STATSMYNDIGHEDER, TERRORISME MV. Til 27 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 14, stk. 1, med den tilføjelse, at det forslås, at også grov forstyrrelse af Landstingets møder mv. fremover skal være omfattet af bestemmelsen. Til 28 Med bestemmelsen foreslås indført en særlig terrorisme-paragraf i kriminalloven, der i vidt omfang er enslydende med terrorismebestemmelsen i straffelovens 114. Den hidtil gældende bestemmelse i kriminallovens 14, stk. 2, bevares stort set uændret, men gøres subsidiær og flyttes til I modsætning til den gældende 14, stk. 2, er 28 ikke begrænset til alene at beskytte indenlandske samfundsforhold mv. Forsætkravet i 28 omfatter alle forsætgrader. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap. 4.2., idet det bemærkes, at 28, stk. 1, nr. 8, der henviser til 68, svarer til straffelovens 114, stk. 1, nr. 8, der blev indsat ved lov nr. 542 af 8. juni Til 29 Bestemmelsen svarer til straffelovens 114 a, der blev indsat ved lov nr. 542 af 8. juni 2006, og omfatter handlinger, der efter Europarådets konvention om forebyggelse af terrorisme skal anses som terrorhandlinger, og som ikke er omfattet af 28. Der er ikke med bestemmelsen tilsigtet nogen nykriminalisering. Om bestemmelsens baggrund og anvendelsesområde henvises i øvrigt til Folketingstidende , tillæg A, s\n12 Til 30 Bestemmelsen, der er ny, svarer til straffelovens 114 b, således som denne bestemmelse er affattet ved lov nr. 542 af 8. juni Bestemmelsen indeholder en regel om finansiering af terrorvirksomhed eller hertil relaterede handlinger i form af økonomisk støtte samt indsamling eller formidling af midler mv. til en terrorgruppe. 30, nr. 1, om økonomisk støtte til terrorgrupper retter sig mod den enkelte bidragyder, der af egne midler giver økonomisk støtte til en gruppe, der begår eller har til hensigt at begå terrorhandlinger. Bestemmelsen sigter bl.a. på at gennemføre artikel 2, stk. 1, i FN s terrorfinansieringskonvention. 30, nr. 2, retter sig mod den mellemmand eller formidlingsorganisation, der f.eks. tilvejebringer pengene fra de enkelte bidragydere ved indsamlinger eller lignende eller skaffer lån fra pengeinstitutter mv. Den sigter navnlig på at gennemføre FN s terrorfinansieringskonvention artikel 2, stk , nr. 3, retter sig mod pengeinstitutter eller andre, der i erhvervsmæssig sammenhæng eller på anden måde med henblik på at opnå fortjeneste yder lån eller leverer en anden finansiel tjenesteydelse eller formidler disse ydelser. Denne bestemmelse sigter navnlig på at gennemføre artikel 1, litra d, i FN s Sikkerhedsråds resolution nr (2001). På samme måde som den foreslåede nye bestemmelse i kriminallovens 28, er heller ikke 30 begrænset til at beskytte indenlandske samfundsinteresser. Det vil efter den foreslåede bestemmelse ikke alene være ulovligt at stille midler eller finansielle tjenesteydelser til rådighed for en terrorgruppes ulovlige aktiviteter, men også med hensyn til gruppens lovlige aktiviteter. Der kræves dog forsæt med hensyn til, at gruppen har terrorvirksomhed eller hertil relaterede handlinger, jf. 29, som en del af sine aktiviteter eller formål. Deltagelse i eller støtte til en organisation, der både har humanitære formål og terrorformål, vil være omfattet af bestemmelsen. Forsætkravet omfatter alle grader af forsæt og vil blandt andet være opfyldt, hvis bidragyderen er bekendt med gruppens aktiviteter eller formål, eller konkrete omstændigheder gør, at den pågældende må indse, at organisationen blandt andet begår eller har til hensigt at begå terrorhandlinger. Der stilles ikke krav om, at penge eller tjenesteydelser direkte overdrages eller stilles til rådighed for terrorgruppen, jf. ordene direkte eller indirekte. Der kræves således alene, at det i sidste ende er terrorgruppen, der skal drage fordel af pengene eller tjenesteydelserne. Kan det ikke dokumenteres, at pengene rent faktisk når frem til terrorgruppen, kan der eventuelt dømmes for forsøg, hvis den tiltalte havde forsæt hertil\n13 Den særlige medvirkenregel i 30 forudsættes at være subsidiær i forhold til den almindelige medvirkenregel i kriminallovens 13, jf. 28. Heraf følger, at hvis en medvirkende har et konkretiseret forsæt til gennem sin deltagelse i eller finansiering af terrorgruppen at medvirke til en af de i 28 eller 29 nævnte handlinger, bør der dømmes efter disse bestemmelser, jf. 13. Hvis der imidlertid ikke foreligger et tilstrækkeligt konkretiseret forsæt til en bestemt terrorhandling eller en hertil relateret handling, kan medvirkensbestemmelsen i 30 anvendes. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap og til Folketingstidende , tillæg A, s. Til 31 Bestemmelsen svarer til straffelovens 114 c, der blev indsat ved lov nr. 542 af 8. juni Stk. 1 og 2 retter sig mod hvervning til handlinger af den i de foreslåede bestemmelser i 28, 29 eller 30 omhandlede beskaffenhed og har til formål at gennemføre artikel 6 i Europarådskonventionen om forebyggelse af terrorisme også for Grønlands vedkommende. Stk. 3 retter sig mod den, der lader sig hverve til at begå handlinger af den i 28 eller 29 omhandlede beskaffenhed. Lovforslaget rækker på dette punkt videre end Europarådskonventionen, der ikke indeholder en pligt til at kriminalisere det at lade sig hverve. Om bestemmelsens baggrund og anvendelsesområde henvises i øvrigt til Folketingstidende , tillæg A, s. Til 32 Bestemmelsen svarer til straffelovens 114 d, der blev indsat ved lov nr. 542 af 8. juni Stk. 1 og 2 retter sig mod træning, instruktion og anden oplæring til handlinger af den i de foreslåede bestemmelser i 28, 29 eller 30 omhandlede beskaffenhed og har til formål at gennemføre artikel 7 i Europarådskonventionen om forebyggelse af terrorisme også for Grønlands vedkommende. Stk. 3 retter sig mod den, der lader sig træne, instruere eller på anden måde oplære til at begå handlinger af den i 28 eller 29 omhandlede beskaffenhed. Lovforslaget rækker på dette punkt videre end Europarådskonventionen, der ikke indeholder en pligt til at kriminalisere det at lade sig oplære til at begå terrorhandlinger mv. Om bestemmelsens baggrund og anvendelsesområde henvises i øvrigt til Folketingstidende 2005, tillæg A, s. Til\n14 Bestemmelsen, der er ny, svarer til straffelovens 114 e, således som denne er affattet ved lov nr. 542 af 8. juni Bestemmelsen indeholder en udvidet medvirkenregel og omfatter enhver form for støtte til personer eller organisationer, der fremmer handlinger omfattet af 28, 29, 30, 31 eller 32, selv om støtten ikke kan henføres til konkrete handlinger af denne karakter. Bestemmelsen sigter navnlig til at gennemføre artikel 2, stk. 5, litra c, 1. led i FN s terrorfinansieringskonvention, og artikel 9, stk. 1, litra c, i Europarådskonventionen om forebyggelse af terrorisme og vil samtidig kunne være af betydning for anvendelsen af artikel 2, stk. 3, litra c, 1. led, i FN s terrorbombekonvention. Bestemmelsen har dog et bredere anvendelsesområde, idet den ikke kun omfatter medvirken til terrorfinansiering (og terrorbombning), men medvirken til alle terrorhandlinger og hertil relaterede handlinger. Medvirkensansvaret efter 33 begrænses af, at den pågældende person skal have forsæt til, at den person, gruppe eller sammenslutning, som støtten ydes til, har virksomhed som anført i 28, 29, 30, 31 eller 32 som en del af sit generelle formål. Støtte til en organisation, der både har humanitære formål og terrorformål, vil under denne forudsætning være omfattet af den særlige medvirkenregel. Den særlige medvirkenregel i 33 forudsættes at være subsidiær i forhold til den almindelige medvirkenregel i kriminallovens 13 og de særlige regler om medvirken i form af finansiering, hvervning og oplæring mv. i kriminallovens 30, 31 og 32. Heraf følger, at hvis en medvirkende har et konkretiseret forsæt til medvirken til f.eks. en af de i 28 nævnte handlinger, bør der dømmes for overtrædelse af denne bestemmelse, jf. 13. Foreligger der imidlertid ikke et tilstrækkeligt konkretiseret forsæt til en bestemt terrorhandling eller terrorrelateret handling, og er der ikke tale om medvirken i form af finansiering, hvervning eller oplæring mv., jf. 30, 31 eller 32, kan medvirkensbestemmelsen i 33 anvendes. Bestemmelsen kan eksempelvis tænkes anvendt på den professionelle rådgiver, der yder generel rådgivningsbistand til en terrororganisation, uden at denne rådgivning kan henføres til en bestemt terrorhandling. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap. 4.2., og til Folketingstidende , tillæg A, s.. Til Bestemmelserne er en stort set uændret videreførelse af den gældende bestemmelse i kriminallovens 14, stk. 2, idet bestemmelserne dog er gjort subsidiære i forhold til de foreslåede nye bestemmelser om terrorisme mv. i kriminallovens Bestemmelserne er navnlig foreslået bevaret, idet det ikke helt kan udelukkes, at der kan være forhold af mindre graverende karakter, som ikke kan betegnes som terrorvirksomhed i gængs\n15 forstand, men som i dag er omfattet af formuleringen om den, der har til hensigt ved magtanvendelse at øve indflydelse på offentlige anliggender eller fremkalde forstyrrelse af samfundsordenen. Til 36 Bestemmelsen svarer med en sproglig ajourføring til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 15. Der er ikke tilsigtet nogen realitetsændring. KAPITEL 9 FORBRYDELSER MOD DEN OFFENTLIGE MYNDIGHED Til 37 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 16. Til 38 Efter den nugældende bestemmelse i kriminalloven 17 dømmes for bestikkelse den, som yder, lover eller tilbyder den, der virker i offentlig tjeneste eller hverv, gave eller anden fordel for at formå ham til at foretage eller undlade noget, således at han derved ville gøre sig skyldig i pligtstridig handlemåde. Bestemmelsen foreslås ændret således, at anvendelsesområdet udvides til også at omfatte aktiv bestikkelse af personer, der virker i udenlandsk eller international tjeneste eller hverv, jf. den danske straffelovs 122. Selv om gerningsindholdet er det samme ved bestikkelse af udenlandske tjenestemænd mv. som ved bestikkelse af grønlandske, færøske og danske tjenestemænd, kan det ikke udelukkes, at der i nogle lande kan gøre sig sådanne helt særlige forhold gældende, at visse erkendtligheder efter omstændighederne vil falde uden for det kriminelle område som følge af manglende retsstridighed, selv om de ydes for at få den pågældende fremmede tjenestemand til at handle pligtstridigt. Om dette er tilfældet, må bero på en konkret vurdering i det enkelte tilfælde, herunder af formålet med at yde erkendtligheden. Med udtrykket udenlandsk offentlig tjeneste eller hverv sigtes bl.a. til offentlig tjeneste eller hverv i en EU-medlemsstat. Bestemmelsen vil imidlertid også kunne finde anvendelse i forhold til lande, der ikke er medlem af Den Europæiske Union. Udenlandsk offentlig tjeneste eller hverv omfatter bl.a. personer, der udøver en offentlig funktion for et andet land, herunder for en offentlig styrelse eller en offentlig virksomhed, jf. OECD-bestikkelseskonventionens artikel 1, stk. 4, litra a\n16 Udtrykket international offentlig tjeneste eller hverv omfatter bl.a. tjeneste og hverv ved De Europæiske Fællesskaber og vil derfor f.eks. kunne finde anvendelse i forhold til fællesskabstjenestemænd. Bestemmelsen vil endvidere kunne anvendes ved anden international offentlig tjeneste mv., f.eks. i Europarådet, NATO, OECD og FN. Den foreslåede bestemmelse i 38 kræver, at der er tale om offentlig tjeneste mv.. Tjeneste i private internationale organisationer vil derfor ikke være omfattet af bestemmelsen. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 39 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 18. Til 40 Bestemmelsen svarer med en sproglig ajourføring til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 19. Der er ikke tilsigtet nogen realitetsændring. Til Bestemmelserne svarer til de nugældende bestemmelser i kriminallovens KAPITEL 10 FORBRYDELSER MOD DEN OFFENTLIGE ORDEN OG FRED Til Bestemmelserne svarer til de nugældende bestemmelser i kriminallovens 23-25, idet udtrykket alkoholmisbrug, jf. den nugældende 24 dog foreslås ændret til fareforvoldende beruselse, jf. udkastet til 45. Der er ikke med ændringen tilsigtet nogen realitetsændring. Til 47 Bestemmelsen svarer med en sproglig ajourføring af navnlig bestemmelsens stk. 2 til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 26. Der er ikke tilsigtet nogen realitetsændring. KAPITEL 11 FORBRYDELSER I OFFENTLIG TJENESTE ELLER HVERV Til\n17 Efter den nugældende bestemmelse i kriminallovens 27 dømmes for modtagelse af bestikkelse den, som i udøvelse af offentlig tjeneste eller hverv uberettiget modtager, fordrer eller lader sig tilsige gave eller anden fordel. Bestemmelsen foreslås udvidet således, at anvendelsesområdet for 48 også kommer til at omfatte passiv bestikkelse af personer, der virker i udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv. Denne udvidelse af personkredsen for så vidt angår passiv bestikkelse svarer til den ovenfor foreslåede udvidelse af den personkreds, som det efter 38 er kriminelt at begå aktiv bestikkelse overfor. Med udtrykket udenlandsk offentlig tjeneste eller hverv sigtes bl.a. til offentlig tjeneste eller hverv i en EU-medlemsstat. Bestemmelsen vil imidlertid også kunne finde anvendelse i forhold til lande, der ikke er medlem af Den Europæiske Union. Udtrykket international offentlig tjeneste eller hverv omfatter bl.a. tjeneste og hverv ved De Europæiske Fællesskaber og vil derfor f.eks. kunne finde anvendelse i forhold til fællesskabstjenestemænd. Bestemmelsen vil også kunne anvendes ved anden international offentlig tjeneste mv., f.eks. i Europarådet, NATO, OECD og FN. Den foreslåede bestemmelse kræver, at der er tale om offentlig tjeneste mv.. Tjeneste i private internationale organisationer vil derfor ikke være omfattet af bestemmelsen. Den foreslåede bestemmelse medfører i øvrigt, at modtagelse mv. af bestikkelse i udøvelse af udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv kan medføre et kriminalretligt ansvar under de samme betingelser som modtagelse mv. af bestikkelse i udøvelse af grønlandsk offentlig tjeneste eller hverv, jf. den gældende 27. Det indebærer bl.a., at uberettiget modtagelse af en gave eller anden fordel kan medføre, at en person pålægges et kriminalretligt ansvar for bestikkelse, selv om gaven eller fordelen ikke er givet med henblik på at få tjenestemanden til at foretage eller undlade at foretage en handling, men f.eks. alene er givet som belønning for en allerede udført handling uden forudgående tilsagn herom. Den foreslåede udvidelse af personkredsen indebærer ikke, at kriminalloven kan finde anvendelse over for enhver passiv bestikkelse, uanset hvor i verden og af hvem forholdet er begået. Kriminalloven finder således kun anvendelse på forhold vedrørende passiv bestikkelse i det omfang, det er undergivet grønlandsk straffemyndighed efter 4. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 49 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens\n18 Til 50 Den foreslåede bestemmelse svarer i stk. 1 til straffelovens 152, stk. 1, og med en sproglig ajourføring til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 29, stk. 1. Som stk. 2 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 152 b. Bestemmelsen udvider tavshedspligten i den foreslåede 50, stk. 1, til at omfatte personer, der udøver eller har udøvet en virksomhed eller et erhverv i medfør af offentlig beskikkelse eller anerkendelse, f.eks. praktiserende læger, advokater, apotekere, sygeplejersker m.fl. Denne personkreds pålægges samme kriminelle ansvar, som det der efter stk. 1 gælder offentligt ansatte, men kun for så vidt angår oplysninger, der er fortrolige af hensyn til private interesser. Som stk. 3 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 152, stk. 3. Bestemmelsen angiver de tavshedsbelagte oplysninger og svarer med en ændret sproglig formulering til den gældende afgrænsning af, hvilke oplysninger der er omfattet af tavshedspligten, jf. den nugældende kriminallovs 29, stk. 1. Til 51 Den foreslåede bestemmelse svarer til straffelovens 152 a. Efter bestemmelsen finder den foreslåede 50, stk. 1, tilsvarende anvendelse på personer, der i øvrigt er eller har været beskæftiget med opgaver, som udføres i henhold til aftale med en offentlig myndighed. Tavshedspligten for denne personkreds forudsætter, at der mellem den offentlige myndighed og den private er indgået en egentlig aftale der dog ikke er en ansættelsesaftale. Tavshedspligten påhviler ikke automatisk enhver privat, der i forbindelse med udførelse af opgaver for det offentlige får kendskab til fortrolige oplysninger. Private erhvervsdrivende, der kommer i besiddelse af fortrolige oplysninger i forbindelse med opfyldelsen af deres almindelige lovbestemte pligt til at indeholde kildeskat og meddele oplysninger til skattemyndighederne, vil f.eks. ikke have tavshedspligt efter denne bestemmelse. Koncessioner, hvorved det offentlige giver private tilladelse og eventuelt eneret til at udøve en virksomhed, der ellers kunne tænkes varetaget direkte af forvaltningen, kan ikke sidestilles med en aftale. Det gælder, selvom koncessionsforholdet vil kunne indeholde mange kontraktretlige elementer. Bestemmelsens 1. pkt. omfatter ikke umiddelbart personer, der virker eller har virket ved udbydere af telenet eller teletjenester (tidligere telefonanlæg, der er anerkendt af det offentlige ), hvorfor der i 2. pkt. er medtaget en bestemmelse, der også omfatter denne persongruppe. Til\n19 Den foreslåede bestemmelse svarer til straffelovens 152 c. Bestemmelsen udvider tavshedspligten i de foreslåede til også at omfatte de pågældende personers medhjælpere. Til 53 Bestemmelsen svarer i nr. 1 til den nugældende kriminallovs 29, stk. 3, med den konsekvensændring, der følger af de foreslåede Som nr. 2 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 152 d, stk. 2. Bestemmelsen omfatter alene videregivelse af oplysninger om rent private forhold, jf. forvaltningslovens 28, stk. 1, hvorimod oplysninger om andre private forhold ikke er omfattet. Som nr. 3 foreslås indført en bestemmelse svarende til straffelovens 152, d, stk. 3. Bestemmelsen omfatter alene videregivelse af oplysninger, der er fortrolige af hensyn til statens sikkerhed og rigets forsvar, hvorimod oplysninger om andre offentlige forhold ikke er omfattet. Til 54 Den foreslåede bestemmelse svarer til straffelovens 152 e. Bestemmelsen fastslår i nr. 1, at tavshedspligten viger i det omfang, der består en pligt til at videregive oplysninger. Det må afhænge af udformningen af de regler, der medfører oplysningspligt, i hvilket omfang tavshedspligten fortrænges. Efter reglerne om vidneudelukkelse i retsplejeloven viger vidnepligten således som udgangspunkt for tavshedspligt. Også i andre tilfælde må det antages, at en fortolkning af lovbestemmelser vil føre til, at tavshedspligten slår igennem, eventuelt over for bestemte typer af oplysninger. Bestemmelsen fastslår i nr. 2, at tavshedspligten ligeledes viger, hvis overtrædelsen af de foreslåede er sket i berettiget varetagelse af åbenbar almeninteresse eller af eget eller andres tarv. Bestemmelsen er et supplement til de almindelige objektive ansvarsfrihedsgrunde, dvs. nødværge, lovlig retshåndhævelse, nødret, uanmodet forretningsførelse og samtykke. Handlingen skal være berettiget. Heri ligger et krav til en objektiv vurdering af nytten af viderebringelsen over for betydningen af den interesse, der er varetaget. Endvidere skal almeninteressen være åbenbar. Heri ligger, at almeninteresse ikke uden videre skal kunne påberåbes som legitimation. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til\n20 Bestemmelsen svarer med en sproglig ajourføring til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 30. Der er ikke tilsigtet realitetsændringer. KAPITEL 12 FALSK FORKLARING OG FALSK ANKLAGE Til 56 Bestemmelsen svarer til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 31, idet det dog er præciseret, at også forklaringer afgivet under anvendelse af telekommunikation er omfattet af bestemmelsen, jf. den tilsvarende bestemmelse i straffelovens 158, stk. 1, 1. pkt., som blev indsat ved lov nr. 258 af 8. maj Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til 57 Bestemmelsens svarer i 1. led til den nugældende bestemmelse i kriminallovens 32. I 2. led foreslås bestemmelsen ud over en sproglig ajourføring ændret således, at den ligesom straffelovens 163 udvides til også at omfatte erklæringer og bevidnelser, der er afgivet ved andet læsbart medie. Afgrænsningen af det strafbare område beror med den foreslåede formulering på et visuelt kriterium, dvs. om erklæringen for afgiveren fremtræder eller dog kan fremtræde i læsbar form, f.eks. på et stykke papir eller på en dataskærm. Med den foreslåede ændring vil bestemmelsen f.eks. også omfatte erklæringer mv., der er afgivet ved edb-diskette eller andet eksternt edb-lagringsmedie, elektronisk post eller EDI ( electronic data interchange, dvs. elektronisk dataudveksling på grundlag af en på forhånd fastlagt standard for indhold og struktur). På baggrund af det nævnte visuelle kriterium omfatter bestemmelsen ikke tilfælde, hvor erklæringen kun kan fremtræde i læsbar form for modtageren, f.eks. ved indtastning af oplysninger på en telefon eller ved indtaling over telefonen til et dataanlæg, der gennem talegengivelse kan omsætte erklæringen til læsbar form. Der henvises i øvrigt til betænkningens afsnit XIV, kap Til Bestemmelserne svarer til de nugældende bestemmelser i kriminallovens a. KAPITEL


Sådan tackler du smerterne – 13 gode råd\nHvis du lever med en gigtsygdom, skal du formentlig i perioder eller mere fast forholde dig til smerter. Det kan være meget belastende og påvirke dig både fysisk, psykisk og socialt. Der er meget, du selv kan gøre for at tackle dine smerter, så de ikke kommer til at styre dit liv. Se også vores liveudsendelse om alternative måder at lindre smerter på.\n13 gode råd om smerter\nSe i øjnene, at du lige nu har smerter med en uvis udløbsdato – for at tage dem med dig på bedste vis. Bevar håbet – for at fremme livskvaliteten.\nOpstil konkrete målsætninger i forhold til dit arbejde, din fritid og samvær med mennesker, der giver dig energi og glæde. Det giver dig en oplevelse af at få noget ud af dagen. Og undgå ”alt eller intet” – hellere lidt aktivitet end ingen eller for meget.\nBliv vred på din smerte, når den er ved at vokse dig over hovedet. Det kan hjælpe til, at smerten ikke kommer til at styre dit liv.\nØv dig i at give slip på følelser som bekymring, angst, vrede. Brug mentaltræning og mindfulness meditation til det.\nKom godt i gang med mindfulness meditation\nTag smertestillende medicin fast på klokkeslæt. Lav kun gradvise ændringer i mængden. Det sikrer den bedste virkning af medicinen og giver stabilitet og ro i hverdagen.\nSørg for at komme i bedst mulig form og vedligehold den. Det giver dig styrke til at overkomme din smerte. Motion frigiver stoffer i hjernen, der virker smertestillende, og er med til at booste dit humør.\nFå inspiration og tips til motion og træning\nLær at slappe af og brug afspændingsøvelser regelmæssigt – for at give slip på smerten.\nKom godt i gang med afspænding\nSørg for at være beskæftiget. Det kan hjælpe, så smerten ikke tager overhånd. Så du fokuserer på livet frem for på smerten. Sørg for god kontakt med din krop og dens behov. Det kan du blandt andet gøre gennem afspændingsøvelser, massage, motion og andre aktiviteter, hvor kroppen er i fokus.\nLær at tidsbegrænse gøremål og veksle mellem forskellige aktiviteter. Hold gerne pauser. På den måde undgår du overbelastning, der giver spændinger og smerter. Del f.eks. rengøring og græsslåning op over flere dage.\nSkab balance mellem aktivitet og hvile i hverdagen\nFå familie og venner til at støtte dig i dine muligheder og handlinger. Det vil give dig styrke til det, du kan. Lær at bede om og tage i mod den hjælp, som begrænsningerne kalder på.\nVær åben i kontakten med din læge. Det giver lægen de bedste betingelser for at give dig den rigtige behandling.\nDel dine erfaringer med andre, der har smerteproblemer. Det hjælper både dig og andre. Du kan bl.a. møde andre med gigt på Gigtforeningens mange arrangementer.\nMød andre med smerter og gigt\nKommuniker dine behov, særligt hvis det ikke er synligt for andre, at du f.eks. er træt eller har smerter. Så hjælper du andre til at kunne hjælpe dig – effektiv indirekte hjælp til selvhjælp!\nSe liveudsendelse om alternativ smertelindring\nGigtforeningens sygeplejerske Nanna gennemgår i videoen en række alternative måder at lindre smerter på. Bliv bl.a. klogere på mindfulness, akupunktur og vægttab som smertelindring.


Nasturtiums Mod Bladlus 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nNasturtiums Mod Bladlus\nCapuciner og bladlus, en god måde at holde dem væk:\nAt læse også på bladlusene:\nUd over den smukke blomstring, som nasturtier tilbyder, er de også en fantastisk måde at undgå bladlusinfald.\nUanset om i haven, med frugttræer eller nær rosenbuske, skal denne plante anvendes uden moderering.\nHvis du har hørt, at disse smukke små blomster, hvad er det nasturtiums, hold bladlusene væk, det er fordi du har lyttet til det rigtige sted!\nFaktisk har de magt til at tiltrække disse parasitter på en overraskende måde.\nVær ikke overrasket over at se dem dækket med bladlus, du vil have tiltrukket dem på det rigtige sted, og dine roser, grøntsager og andre planter bliver spart!\nMed andre ord, så længe de er på nasturtierne, er de ikke på de andre planter!\nBiologisk kontrol mod bladlus\nVigtigsteHavearbejdeNasturtiums Mod Bladlus\nAeschynanthus: En Strålende Blomstring\nAeschynanthus forbløffer vores interiør med sin storslåede blomst fra maj til september. Plantering, vedligeholdelse, vanding eller repotting er alle parametre, der vil bidrage til din aeschynanthus succes. Sammenfattende, du har brug for at vide: Navn: Aeschynanthus Familie: Gesneriaceae seværdighed: staude, stueplante Højde: 30 til 40 cm Eksponering: Luminous Ground: Snarere syre Foliage: Evergreen Blomstring: Maj til september plantning, pottemuld aeschynanthus Det anbefales at plante rhizomer i det tidlige forår i en blanding af pottemuld og hede.\nPermaculture: På Naturskolen\nØkologisk, men ikke kun, er permakultur inspireret af økosystemernes naturlige funktion for at dyrke associerede planter på små områder. Det er velegnet til grøntsagshave. Permaculture, princippet Udtrykket "permaculture" er sammentrækningen af det permanente landbrug, det vil sige bæredygtigt.\nOak Processionær Larve, Behandling\nDenne velkendte parasit i eg er en larve, der gnager bladene og til sidst danner en rede, der minder om en edderkoppes web. Eg processionær kontrol løsning: Der er næsten ingen kendt og effektiv parasit kontrol. For at bevare miljøet er det nok at skære de grene, som rederne har til at ødelægge dem.\nPlessage: Kunsten At Flette Hække\nEn gammel bondepraksis består af landesikringernes plessage i at skære de unge kviste til at folde dem og væve dem omkring pinde plantet med jævne mellemrum. Målet: At skabe en levende barriere. Af C. Levesque Den Plessage, ekspertise vender tilbage til dato Forladt i Frankrig med ankomsten af pigtråd og elektriske hegn, denne viden tilbage til dato, takket være Botanic House Boursay (\nRøde Frugter Til Sommeren\nHindbær, ribs, stikkelsbær: at sikre et bær høst næste sommer, plante i efteråret. Børn elsker dem, de kan samle lækre syltetøj: Røde frugter er et must i haven! Købt nøgne rod, hindbær, solbær og stikkelsbær er plantet fra november til marts, frost periode.\nCamelia Sasanqua, Slutningen Af Efteråret Eventyrland\nCamellia sasanqua er et lille træ med enkle blomster, der blomstrer fra efteråret til vinterens hjerte. Og dens kronblade falder på jorden danner et farverigt tæppe, ligesom foråret kirsebærblomster. Der er 82 arter af kamelia og i dag dyrkes ca. 10.000 sorter.\nPlumtræet, der er smukt fra forår til efterår, byder på rigelige blommeafgrøder. Plantning, vedligeholdelse og beskæring er vigtig for at forebygge sygdom og sikre en passende vækst for dit blommetræ. Sammenfattende, du har brug for at vide: Navn: Prunus domestica Familie: Rosaceae Type: Frugt træ Højde: 5-6 m Eksponering: Sunny Jord: Rich nok Løv: Deciduous Blomstring: marts til april Høst: juli til september Læs også: Beskær: fordele og sundhedsmæssige fordele blomme: historie, kultur og bruge i madlavningen plantage blomme: foretrækker plantning i efteråret eller foråret, men altid undgå perioder med frost.\nEfterår, Ideel Sæson At Forberede Din Have.\nMulching: Linned Mulch\nTillandsia, "Luftens Datter"\nCytise: Smukke Gule Klaser\nElaeagnus Angustifolia, Det Boheme Oliventræ\nPrimrose: En Af De Første Til At Blomstre!\n4 Ting At Vide, Når Man Vælger Et Havehus


Pige fødselsdagsfest | Labdecor\nMyhouseins, Personlige indlæg January 25, 2018\nI slutningen af sidste år fejrede vi Isabellas fødselsdag, jeg nåede bare ikke at få skrevet om det før nu.\nBorddækningen var “more is more” med alt i pink/lyserød efter Isabellas (og mit) ønske.\nDet meste af pynten var fra Flying Tiger og Søstrene Grene, hvor man efterhånden kan finde alt til fødselsdagsfesten til favorable priser. Jeg fik f.eks. LOVE ballonerne til kun 20 kr. i Flying Tiger!\nDe bløde bollerne laver jeg efterhånden hver gang, der er fødselsdag i familien. Opskriften som jeg bruger er herfra og de bliver virkelig bløde og luftige! Dog har jeg bestemt mig for, at jeg vil afprøve denne opskrift til næste fødselsdag for at se, om de er endnu bedre.\nIslagkagerne er altid et hit og de er en tradition til børnenes fødselsdag. Jeg laver selve isen efter denne opskrift og tilføjer børnenes favorit chokolade eller frugt. Nogle gange laver jeg kagerne så der er to forskellige slagt is i hver, men denne gang blev det en chokolade islagkage og en hindbær islagkage. Begge blev pyntet med de sidste blomster fra vores tallerkensmækkere i haven og det var et hit! Jeg måtte ud og plukke flere blomster til pigerne, da de alle ville have flere blomster.\nNoget af det vigtigste til Isabellas fødselsdag er quiz’en og det har det været siden første gang vi holdte hendes fødselsdag for klassen/børnehaven. Det er jo de samme piger, som hun har gået i børnehave med, som hun går i klasse med, så de har jo været til flere fødselsdage hos os og husker stadig den første quiz Janich lavede.\nJanich laver altid quiz’en, da jeg tager mig af maden og pynten. I år lavede han den udfra det, som pigerne går mest op i lige nu; Ultra og Roblox og det var heldigvis et hit.\nHer den 29. februar på skudårsdag fylder Storm 6 år, derfor skal vi snart holde endnu en fødselsdagsfest. Det bliver faktisk Storms sidste fødselsdag i børnehaveregi, da han starter i tidlig SFO her primo april!\nDenne fødselsdag bliver formentlig lidt anderledes og noget mere maskulint end Isabellas. Jeg glæder mig allerede 🙂\nbirthdaybirthday partyfestFødselsdagsfestgirl partyIsabellas fødselsdagLyserød festPartypink party\nNye væg farve i stuen\nStort tillykke med Isabella:_)\nHvor ser det hele dejligt og festligt ud.\nJeg er vild med luftige boller.\nTusind tak Tina 🙂 Kan du have en skøn weekend vh Kristina\nIsabellas lyserøde værelse er blevet fornye med nye skabe fra Ikea for at få lidt bedre plads til alle hendes ting og for at…


”Smileyordningen er grundlæggende en rigtig god ordning, som overordnet fortæller, om der er et godt arbejdsmiljø på virksomheden, eller om virksomheden har et udestående med Arbejdstilsynet. Samtidig motiverer ordningen virksomhederne til at gøre en ekstra indsats for at fastholde et godt arbejdsmiljø, da en grøn smiley kan være med til at tiltrække dygtige medarbejdere og styrke virksomhedens forretning.”\n”Arbejdstilsynets eftersyn af ordningen har dog vist, at der er plads til at forbedringer. Jeg har derfor sammen med forligskredsen på arbejdsmiljøområdet besluttet at justere ordningen på en række punkter. Fx kan virksomheder med en grøn smiley fremover få et nyt risikobaseret tilsyn, hvis der er mistanke om problemer. Det er danskernes arbejdsmiljø, vi taler om, og ingen virksomheder skal kunne gå helt under radaren – heller ikke selvom de har en grøn smiley.”\nEftersynet af smileyordningen blev igangsat i 2016, efter det kom frem, at flere virksomheder med en grøn smiley havde udfordringer med arbejdsmiljøet. Formålet med eftersynet var derfor at afdække, om smileyordningen fungerer efter hensigten – herunder om der reelt er en sammenhæng mellem den grønne smileyordning og et godt arbejdsmiljø, og om der er behov for at ændre ordningen.\nResultatet har vist, at ordningen grundlæggende fungerer og giver en overordnet indikation på, om virksomheden har et godt arbejdsmiljø. Eftersynet peger dog også på, at der kan være behov for at forbedre ordningen, og derfor vil beskæftigelsesministeren nu justere den på seks punkter:\n1. Varigheden at den grønne smiley forkortes fra 5 år til 3 år.\n2. Virksomheder med en grøn smiley kan udtages til et nyt risikobaseret tilsyn, hvis Arbejdstilsynet har en konkret indikation på, at der er arbejdsmiljøproblemer på virksomheden, fx ved en klage eller ulykke.\n3. Virksomheder, der har fået en gul eller rød smiley på et risikobaseret tilsyn, kan kun få en grøn smiley efter et nyt risikobaseret tilsyn.\n4. Gul smiley, der er udløst af formelle afgørelser om arbejdspladsvurderinger (APV) og arbejdsmiljøorganisation (AMO), lyser som minimum i 3 måneder i stedet for nuværende 6 måneder. Arbejdstilsynet vil undersøge, om der er tilsvarende grundlag for også at forkorte lysningstiden for formelle påbud om brugsanvisninger.\n5. Rådgivningspåbud medfører en gul smiley i stedet for en rød. Forslaget skal ses i sammenhæng med næste forslag.\n6. Når der er tilvejebragt en tilstrækkelig kvalitet i Arbejdstilsynets registrering af de forskellige kategorier af strakspåbud, vil strakspåbud, hvor der er en betydelig fare, medfører en rød smiley i stedet for en gul. Arbejdsmiljørådet inddrages i arbejdet, som afsluttes medio 2018.