Interview med frivillig fra URK - PDF\nDownload "Interview med frivillig fra URK"\n1 Interview med frivillig fra URK Demografi: I: Hvad er dit køn? R: Jeg er en mand. Og sin alder? R: Jeg er 26. Hvad er din beskæftigelse ud over at være frivillig? R: Så er jeg pædagog. Færdiguddannet pædagog? R: Færdiguddannet. I: Og i arbejde? R: Nej ikke lige nu. Det er lidt sværere at få job i en vuggestue end jeg havde regnet med. I: Ok. Hvilket projekt er du tilknyttet her i URK? R: Jeg er tilknyttet et projekt der hedder Ung på Linje slash Ung Online. Hvor lang tid har du været frivillig? R: Jeg har været frivillig i ret præcist to år. Kun i URK? R: Jeps. Hvor meget tid bruger du på at være frivillig på uge eller månedsbasis? R: Jeg synes jeg ender ofte med at bruge en aften om ugen og så sådan et kvarter til en halv times mail hver dag. Hver dag? R: Ja. Det bliver i nærheden af de der 20 timer i måneden. I: Yes. Nu kommer vi lidt mere ind i motivation delen, som vi skal bruge til vores opgave. Maslow McClelland: I: Hvorfor har du valgt at blive frivillig? R: Jeg tror det startede med at jeg gik rundt og tænkte at jeg kunne finde noget lidt mere fornuftigt at bruge min tid på end at se frygtelig meget fjernsyn og spille computer. R: Og så overvejede jeg om jeg skulle blive sådan børns voksenven. Det var da jeg sådan gik sidst på studiet jeg gik med de tanker, men da havde jeg tænkt på at jeg måske skulle flytte til en anden by for at få arbejde og så synes jeg ikke at jeg kunne tillade mig at komme rendende ind i et barn liv og så være der et år og så smutte igen. Og så sådan cirka samtidig med at jeg gik og overvejede det, så så jeg en flyer at de søgte frivillige på Ung på Linje. R: Og jeg tænkte at det var sådan noget med at lytte og være rolig og alt muligt og det har jeg lært på pædagogseminariet, så det kunne jeg nok godt. Og så søgte jeg det her og kom igennem den alle tiders besværlige proces der er for at blive optaget i Ung på Linje. R: Og har været meget meget glad for det siden. I: Så der har du været i to år nu? R: Jep. Hvilke personlige behov får du dækket ved at være frivillig? R: Jamen jeg får dækket sådan en eller anden behov om at føle at man gør en forskel, føle man laver noget særdeles meningsfyldt. Og på professionelt niveau, så ved jeg at med Ung på Linje kan nå ud til nogle unge, som jeg ikke kan nå ud til som pædagog. Side 1 af 7\n2 R: Og så kan jeg rigtig godt lide alle dem jeg er frivillig sammen med, så det er også det sociale omgangskreds ved det at være frivillig, som jeg er rigtig glad ved. Påvirker dine omgivelser dine behov som frivillig? Altså din familie, dine venner, dit job, dit studie der var dengang. R: Det gjorde det jo nok på et tidspunkt, fordi at hele det første år da jeg var færdiguddannet, da arbejdede jeg et sted, hvor jeg havde relativt få vagter. R: Og derfor masser af fritid. Så havde jeg 2 frivillige job i URK, som var en del af vores bestyrelse. Og nu hvor jeg regner med jeg skal have en mere fast 8-4 arbejde, så har jeg ikke tid til at have det også. Så på den måde har det påvirket. Hvad så med den måde din familie eller venner eller noget, er det noget de sådan spørger ind til? R: Ikke specielt meget. R: Og det er egentlig heller ikke noget der er tradition for at sådan at gå at fortælle for meget i lige præcis Ung på Linje projektet. R: Fordi jeg ved egentlig ikke hvem der ringer til os, det kunne faktisk være nogle af mine venner. R: Så det ville være rigtig rigtig akavet, hvis de fandt ud af jeg var der og de selv benyttede det. Så det er ikke noget jeg har sagt til så fandens mange. Herzberg: I: Kan du fortælle om nogen positive oplevelser i forbindelse med dit frivillige arbejde? R: Det kan jeg godt. Der er nogen af de gange, hvor man virkelig føler at man gjorde en forskel. Det er helt klart det der er rigtig motiverende for mig. Så havde jeg også en oplevelse i sommeren 08, hvor der var en rigtig rigtig ked-af-det dopped op ung pige, der render rundt nede ved en strand og så ringede hun til os, fordi hun bare gerne ville snakke med nogen. Jeg nåede at blive rigtig bekymret over hvad hun egentlig havde tænkt sig at gøre og måske også forberedt os på, at vi skulle ende med lige at holde øje i nyhederne om man fandt et 13-årigt lig i en eller anden sø et eller andet sted i Danmark. R: Siden ringede hun ind et par uger efter og fortalte, at hvis Ung på Linje ikke havde været der den dag, så var hun bange for hvad hun havde gjort. R: Så jeg er rigtig motiveret for det. Du giver også mig helt vildt mange kuldegysninger. R: Så har jeg set en mening i al frivillige den tid jeg ligger i at være frivillig. Kan du fortælle om nogen negative oplevelser i forbindelse med det frivillige arbejde? R: Ja nogen gange, så tager man nogle ting med hjem. Jeg var rigtig glad for eksempelvis at høre fra den pige de to uger efter. Men da man forlod vagten, så tænkte jeg, at det kunne da godt være man lige skulle tjekke nyhederne. Og det er måske ikke det sjoveste som regel. R: Men det handler om, i hvert fald på længere sigt og jamen jo flere år man har været igennem og jo mere man har prøvet, jo mere lærer man også at lade det ligge i tlf. bogen og tage mindre med hjem. Så man på den måde bliver hærdet. Hvilke faktorer motiverer dig i dit frivillige arbejde? Side 2 af 7\n3 R: Så som? I: Altså det kan være personlige eller det kan være noget du får ud af det eller det kan være hvad du gør eller om der er nogle bestemte faktorer du føler, at det bare er det her der motiverer mig til at yde mit frivillige arbejde. R: Hmm. Fakta er i vores projekt at brugerne lidt hellere vil tale med piger end med drenge. R: Og jeg synes jeg har været med så lang tid i projektet at jeg, der er lavet sådan nogle undersøgelser om hvilke roller man går igennem som frivillig. Og jeg tror for længst jeg er havnet i rollen som mentor, så derfor er jeg rigtig motiveret for at komme og hjælpe de nye piger i projektet til at klare det så godt som muligt. Så det er faktisk også noget med det interne med de frivillige der motivere dig? R: Ja. R: Men det tror jeg også det bliver nødt til at være i et projekt som det her, hvor dem der ringer til os er anonyme og egentlig ikke hvem de er. R: Så dem man har snakket med en hel dag igår er nogen man måske aldrig møder igen, så bliver man nødt til at have den der kontinuitet med folk man kender i virkeligheden. Hvad skaber tilfredshed når du yder frivilligt arbejde? R: Det skaber tilfredshed når nogen ting lykkedes. Vi er så stort et projekt. Vi har alle mulige andre opgaver ind i mellem med at være frivillig og lave plakater og tage ud og holde foredrag og lignende ting. Og når noget af det som bliver lavet færdigt, så er det rigtig dejligt. Og vi kan igen lægge nogle veloverstået opgaver fra os, så vi kan gå videre til det næste. R: Så nu bliver jeg lige nødt til at kigge på tlf. Nå den siger jeg skal til møde med jer. I: Det er godt vi er her så (griner). Vroom og Porter & Lawler: I: Hvad er dine forventninger til dit frivillige arbejde? R: Jamen mine forventninger det er at, og mine erfaringer er også at når jeg hver gang møder op til en telefonvagt, så møder jeg en ven eller veninde, som er glad og motiveret for at være der også. Det er en eller anden glæde, som jeg ikke har oplevet andre steder. Folk der kommer er super motiverede og yder en indsats for at være med til det. Det er dejligt at lige at møde sådan en positivitet, det synes jeg ikke jeg har mødt på så mange andre arbejdspladser, fordi der altid er nogle folk, som burde have stoppet for 10 år siden, men hvor de lidt har valgt at fortsætte. Fordi man får jo sin faste løn. Det er klart styrken ved det frivillige arbejde, at der bliver folk kun så lang tid det giver mening. Fordi man ikke gider lægge 20 timer i måneden, hvis der ikke er nogen der synes det er sjovt. Synes du så de forventninger bliver opfyldt? R: Ja. Ellers havde jeg nok også fundet et andet projekt at være medlem i, hvis ikke de bliver opfyldt. Jobdesign: Hvad er det der gør at frivilligt arbejde er et godt arbejde? Altså selve arbejdet? R: Jeg ved i hvert fald at det frivillige arbejde i Ung på Linje, da rammer alle de sådan tre kriterier, som jeg tror der er for at man skal lave frivilligt arbejde. Nemlig følelsen af at gøre en forskel som jeg fortalte før. Og det med at få et eller andet socialt ud af det og har det rart med de andre frivilli- Side 3 af 7\n4 ge, det betyder rigtig meget. Og sidst med ikke mindst synes jeg man lærer et eller andet nyt. Og det er vi også klar over, at bedst muligt at være så gode som mulige til vores telefonvagt job. Vi har en frygtelig masse efteruddannelse, så vi lærer noget. I: Er det også noget der motivere dig det der med efteruddannelse? R: Det var det i hvert fald i starten. For da er det rigtig spændende at komme og lære noget nyt, men det er sådan de samme ting vi går igennem ved efteruddannelse og det er jo også fordi jeg efterhånden har været med i længere tid end de andre frivillige. Så når der kommen nogen nye ind, vil de gerne høre de samme typer ting, som jeg tilfældigvis har hørt om før. Men derfor er det jo stadig spændende at det bliver genopfrisket igen. Nu siger du at i laver en masse socialt sammen. Laver i noget ud over Ung på Linje? Altså når i har de der månedlige møder, laver i så noget socialt, som går. R: Ja altså vi har hytteture og fester og lignende ting, hvor der er nogen som så er lidt elastiske til at tage projekter sammen. Men også meget, hvor vi hygger os sammen og det er også helt klar rart at mødes med andre folk der forstår hvad det er man snakker om, fordi det er der ikke så super mange andre der gør, hvis man fortæller hvordan det er at være telefonpasser. Hvad siger du til påstanden: Du yder et gratis stykke arbejde ved at være frivillig, dvs. du yder noget, men får intet igen? R: Det er noget pjat. Jeg får ingen løn igen, men til gengæld får jeg så meget andet. Som jeg sagde tidligere får jeg gennemgående ene glade kollegaer og som jeg også sagde, så kan jeg nå nogen unge med det her projekt, som jeg ikke kan nå som lønnet pædagog. Og jeg er motiveret til at lave både det frivillige arbejde og det lønnede arbejde, fordi jeg gerne vil nå nogen af de unge. Lederstile: Hvis du skal karakterisere den måde der ledes på i URK, hvordan er det så? R: Jamen det er en gennemgående flad struktur og der er en forhåbning om at man demokratisk kan nå så alle bliver hørt. Så alle er med til at bestemme det. Men det er bare ikke altid det er muligt og nogen gange kan folk bare ikke blive enige og så synes jeg det er rimeligt fornuftigt at hvert projekt eller hele organisationen i sig selv har et eller andet ledelse, som så må træffe de valg, hvis det ikke kan ske på en helt demokratisk måde. Vil du sige, at hvis du sådan kigger på ledelsen over projekter. Er der så mest fokus på projekterne eller på de frivillige? R: Åhh, det er et godt spørgsmål. Jeg tror der er en rigtig stor fokus på at de frivillige skal være glade for det. R: Jeg tror det er det man er mest interesseret i egentligt, fordi at uden dem er der overhovedet ingen projekter alligevel. Så jeg tror det hen af vejen handler om at holde de frivillige glade, men set både fra dem og projekternes skyld vil gælde om at få de rigtige frivillige ind i projekter. R: For så vinder begge dele. Hvordan føler du forholdet er mellem leder og medarbejder i URK? Hvis du måske tænker på ansvarsdeling. R: Jeg synes egentlig det er fint. I hvert fald så meget som jeg har set ledelsen i organisationen, da jeg var en del af bestyrelsen her i Århus, at da fik de enkelte projekter og de enkelte frivillige lov til at gøre nogen ting, fordi de gerne ville. Så var der godt mange ting der sådan skulle organiseres, som vi måske ikke havde lyst til og som ledelsen så tog sig af. Jeg tror det er meget sjældent at de frivillige føler at de får tvunget et eller andet ned over hovedet, som påvirker kun deres lille projekt. Nogen gange bliver der nok så bestemt noget på et overordnet niveau, som får en betydning for hele Side 4 af 7\n5 organisationen som den der ændring i strukturen vi har haft. Men hvis man er 17 år og frivillig i en lektiecafe så er det ikke sikkert man præcis ved hvorfor det enten er godt som det er, hvorfor det er bedre at det er en ændring, så det skal besluttes af dem som har mest styr på det. Føler du dig kontrolleret eller får du lov til at tage ansvar? R: Jeg får lov til at tage ansvar. Fastholdelse og commitment: Identificere du dig med URK som helhed eller identificere du dig med det projekt du sådan er sat på? R: Jamen Ung på Linje er et meget interessant projekt på den måde, fordi vi er en udspringer af hovedprojektet som er i København. Og derfor har vi aldrig rigtig haft sådan en tilknytning til Århus Lokalgruppe og derfor har vi aldrig rigtig været en del af Århus Lokalgruppe. Og måske heller ikke følt os en del af URK sådan i det store hele, men som en meget selvstændig ting. Men siden jeg har været en del af bestyrelsen her i Århus har jeg følt mig som en større del af alt andet der foregår i URK her i Århus. Så jeg synes både jeg er en Ung på Linjer og en URK Århuser. Er det negativt det der med at dit projekt Ung på Linje har været sådan lidt selvstændigt? R: Det ved jeg ikke helt. Det kan jeg ikke helt bestemme mig for om det er. Jeg tror det kunne være godt og mødes med nogen af de andre i de andre projekter. Men vi er også et så stort projekt og så mange frivillige, at vi godt kan klare nogen af tingene selv. En lektiecafe med 7 frivillige skal måske have lidt mere hjælp til at lave hverveplakater og lignende ting og en hånd til at arrangere en fest og sådan. Men vi er så mange at vi godt kan klare de ting selv, så mange af de tilbud og hjælp man kan få af URK Århus kan vi egentlig selv klare. Den psykologiske kontrakt: I: Ok. Du underskriver ingen ansættelseskontrakt som frivillig, føler du dig stadig forpligtet overfor URK? R: Ja særdeles. I: Hvordan? R: Jeg tror da egentlig der er flere projekter der er begyndt at køre med noget frivillig-kontrakt eller lignende ting. R: I håb om at fastholde folk længst muligt. Og som jeg sagde, så er det sådan en semi-besværlig proces at blive en del af Ung på Linje, med ansøgninger, samtaler og et langt langt kursus. Så føler man også, når man har været igennem det, at nu har de gjort noget for at postet noget energi i at gøre mig klar til det her projekt. Så skal jeg da også blive ved i et noget tid. I underskriver ingen kontrakt eller? R: Nej. Jeg tror kun vi skriver sådan en børneattest. I: Ok. R: Men erfaringen er så også, at vi får rigtig gode frivillige, så det er måske ikke så nødvendigt at skrive en kontrakt. R: Fordi de er dygtige til at vælge de frivillige til de rigtige projekter. I: Synes du det er fair at sætte krav og forpligtelser overfor frivillige medarbejdere? R: Ja. Det synes jeg. Der er nogle ting der skal nås. Og der er et behov for at man kan tage så og så mange vagter i løbet af ugen ud af en måned og hvis folk ikke kan det, og vil være samme fod med de andre, så tror jeg de skal finde noget andet at lave. Jeg ved ikke hvor meget krav og forventninger der er, men det er sådan at det er minimum for deltagelse i det her projekt og hvis man ikke kan Side 5 af 7\n6 leve op til det, så bliver man aldrig rigtig en del af projektet. Jeg tror også man får sådan en dårlig stemning blandt de andre, hvorfor X nu aldrig laver noget. I: Føler du der er nogle uskrevne forpligtelser og forventninger mellem dig og URK? R: Ja det er der vel, når det nu ikke sidder i en ansættelseskontrakt hvor mange timer de gerne ser jer ligge om måneden i det. Så det er vel usagte. Bliver der gjort noget for at motivere og opretholde dit engagement? R: Der bliver, nu kan projektet ikke selv styre om jeg får de opkald, så jeg føler jeg gør en forskel. Men til gengæld så kan projektet så sørge for at jeg får noget ekstra uddannelse så jeg lære noget og de kan gøre noget ekstra for at vi kan få noget socialt sammen. Og det er der fokus på. Lysten driver værket bliver der løbende holdt øje med dig som frivillig, altså dig som enkelt person og din glæde ved at deltage i projektet? R: Der bliver rigtig rigtig meget holdt øje med at vi ikke har trælse oplevelser, så vi bliver sendt jævnligt til supervision og har en masse møder, hvor vi skal snakke svære samtaler igennem. Sådan så folk ikke kommer til at gå med noget, der tynger dem ned. Var det en eller anden form for brugbart svar på det spørgsmål? Er det med eksterne eller interne i har haft samtaler her i URK? R: Jamen vi har både samtaler med internt i gruppen, hvor vi sådan sparrer med hinanden og det er rigtig brugbart. Men ellers så går vi også til en professionel psykolog, som er lidt bedre til at styre det. I: Så der bliver taget godt hånd om det? R: Ja. I: Nu hvor du siger sådan noget med møder og psykologer og så videre, synes du så at du bruger for meget tid, altså sådan at man godt kunne tænke at det er meget tid man bruger på det ud over selve det frivillige arbejde. Er det et problem at der er meget tid der skal bruges på det? Selvfølgelig er det vigtigt at få det bearbejdet, men. R: Hmm nej jeg er glad for den tid jeg bruger på de ting. Jeg kan godt lide når vi har supervision med en psykolog. Også selvom jeg nødvendigvis ikke har noget at tale om, så kan jeg godt lide at være deroppe og hjælpe de andre med deres ting. Og jeg ved også at det er nødvendigt at vi bruger tiden på det. Så det er meningsfyldt og møde op til. Udskiftning af de frivillige, er det et problem? R: Nej. R: Ikke specielt. Vi har fint med ansøgere hver gang vi har nyt optag. Vi er altid så mange, så det kan lade sig gøre. Nogen gange er det selvfølgelig sværere lige op til jul hvor alle er taget hjem eller midt i eksamensperioden. Men det er der ikke rigtig nogen brugbar løsning på. Har du noget at tilføje I2? I2: Ja jeg har lige nogle ting. Nu skal jeg lige se hvad jeg markeret med rødt her. Jo, du snakkede om var der var godt ved at arbejde som frivillig. Hvad er så mindre godt? R: Noget mindre godt. I: Sådan selve arbejdet? R: Jamen nogen gange er der nogen der ringer til os, som man ikke kan hjælpe på den måde man rigtig gerne ville. Specielt når der er nogen der tydeligvis har behov for hjælp til at komme videre med det her problem og fortælle til nogle folk i den rigtige verden. Men som ikke er klar til det. Det er noget af det sværeste, det er at sådan få mine forventninger til og mine planer for hvad der skal ske i samtalen, til at passe med deres. I2: Ja. Side 6 af 7\n7 R: Fordi de har al kontrol over hvad der sker efterfølgende. I: Kan i henvise dem videre til noget andet eller er det ikke noget i R: Jo vi kan henvise til alle mulige ting. R: Vi har en stor flot mappe med samtlige numre på alt i hele Danmark tror jeg næsten. R: Derfra er der også en rigtig stor forskel på hvordan det er at fortælle os noget for allerførste gang. Det er det mange der benytter os til, for at være anonyme, så det er ikke farligt at sige det til os allerførste gang. Det er noget mere besværligt at sige det til folk i den virkelige verden, hvor man jo ikke bare kan tage det igen og lade som om det ikke er sket. Vi har sådan accepteret, eller det har jeg i hvert fald, den måde det foregår på er, at det benyttes som det første og på et eller andet tidspunkt når de har sagt det til os, 2, 4, 7 gange. Så er de klar til at gå ud. Så er det bare at håbe på at det er en problematik der ikke er så græl, at den ikke kan dække de der 2, 4, 7 gange. I2: Er det frivillige arbejde noget du gør for dit CV eller er det udelukkende på grund af lyst? R: Nej, jeg gør det mere på grund af lyst. Jeg tror da også godt jeg ved jeg har lært nogle ting af det her. Jeg har da lært noget om at snakke med sårbare teenagere, som del af det her projekt. Og det vil da komme mig til gode, når jeg senere hen skal ud og arbejde. Men mest af alt så er det motivationen til at vide at jeg kan nå dem her, men ikke som hvis jeg var ansat på Holmstrupgård eller hvor det nu er. I2: Nu snakkede du noget om at i havde samtaler med psykologer og sådan noget. Har i andre samtaler? Jeg ved ikke om du har hørt om de der fussamtaler? R: Jo. I2: Ja. R: Det prøver vi også at have. I2: Ja. R: Det er sådan nystartet op, at vi fået en til at lave sådan nogle samtaler. I2: Hvor tit gør i det så? R: Jeg mener der opfordres til at man kan få en, når man har været med i et år. Og efterfølgende så vil man skulle bede om en, hvis man sådan har mere lyst til det. I2: Og det synes du er ok? R: Ja. På projektet, så holder vores frivillige i gennemsnit et år til halvandet. Så det er der omkring, hvor folk er på vej ud, at der så kan skrides til, for at se om der kan laves nogle ændringer, som gerne gjorde at de ville fortsætte længere. Det er svært at ændre på, hvis de skal flytte til København, det kan vi ikke gøre så meget ved. I: Altså når folk flytter væk? Så tror jeg vi siger rigtig mange gange tak. Side 7 af 7


Tilbage til langsomheden - Kristeligt Dagblad\nTilbage til langsomheden\nNorske Arne og Carlos' bog med strikkeopskrifter på julekugler er et hit. Foto: Bogforside.\nDen økonomiske krise lægger en dæmper på julens forbrugsfest og får os til at søge tilbage til det nostalgiske og langsomme med hjemmesløjd, heartfulness og 1950er-stemning\nI en rokokosofa i en gammel jernbanestation 200 kilometer nord for Oslo i landsbyen Etnedal sidder to mænd og strikker julekugler. Iført klassiske norske gensere i snit og mønstre fra 1950erne og med en nostalgisk tallerkenhylde svævende over deres hoveder er de i færd med at producere det, der har udviklet sig til en af Norges for tiden store eksportsucceser.\nLÆS OGSÅ: Antiforbrug er blevet kæmpe forretning\nMændene i uldtrøjerne er de norske strikdesignere Arne Nerjordet og Carlos Zachrison, som har udgivet bogen Julekugler med undertitlen en opskrift, 55 mønstre. Og det er i al sin enkelhed, hvad bogen handler om. At strikke garnkugler med stjerner, rensdyr og helligtrekongerlys. Og derigennem finde tilbage til følelsen i barndommens jul i traditionernes land.\nJulen er en speciel tid for alle os, der bor i Norden. Da vinteren er mørk, er det altid hyggeligt at tænde lys og sætte sig godt til rette indendørs med et håndarbejde, mener forfatterne.\nOg de har folket med sig. 52.000 nordmænd har købt bogen, der også allerede er bestilt i andet oplag i Danmark. I Holland ligger Arne og Carlos i top 10 på bestsellerlisten, og inden længe står de over for at erobre USA med deres 1950er-inspirerede univers.\nVi mener, at man for at skabe det sidste nye må gå tilbage i tiden, studere vores egen kultur, historie og traditioner, hente disse elementer frem og bruge dem i en moderne sammenhæng. På den måde er man ikke kun med til at skabe det sidste nye, men også til at videreføre vores kulturarv til nye generationer, siger designerne.\nOg der er i denne næsten-juletid meget, der peger i retning af, at mange vælger at skue tilbage til de gode gamle dage. Med hjemmebag, hjemmestrik og hjemlig hygge. Ikke nødvendigvis med referencer til et bestemt årti, snarere med inspiration fra en bestemt følelse noget velkendt og alligevel noget fremmed, fortæller Susanne Holte, trendekspert for Bo Bedre.\nStrik og struktur, broderi, hjemmesløjd og håndgerning er velkendte elementer i boligindretning. Lige nu er husfliden i ekstra høj kurs. Tingene skal se hjemmegjorte ud og signalere hygge og overskud, siger hun og tilføjer, at det er en helt klassisk reaktion på den økonomiske krise.\nVi vender os mod det hjemlige og gør det selv. Eller vælger at bruge penge på noget, der ser hjemmegjort ud eller er hjemmelavet af andre. For eksempel ved at købe en træklods med huller i til blyanter en såkaldt blyantsholder til 250 kroner designet af Mads Westendahl som en del af hans nye Sløjd-serien.\nOgså trendekspert Mads Arlien-Søborg vurderer, at krisen er den eneste gode forklaring på, at folk nu tager hjemmestrikken på og forskanser sig i snedkerværkstedet eller i hyggekrogen med familien.\nNår vi er i en krise, så søger folk det sikre, det trygge og det, de kender. De går tilbage i tiden, finder gamle traditioner frem og rykker tættere sammen. Med et trendbegreb kalder man det cocooning. Man forpupper sig og lukker af for fremtiden, forklarer han.\nMads Arlien-Søborg mener, det er alt andet end tilfældigt, at det er 1950erne, som lige nu er det helt store omdrejningspunkt. Et årti ,hvor arbejdsløsheden var betragtelig, kvindernes erhvervsfrekvens den laveste i hele århundredet, og hvor man boede i små, billige boliger. Kvinderne, der var hjemmegående, holdt sammen på familien. Og disse værdier fascinerer os nu på ny.\n1950erne udtrykker moderne klassicisme i bred forstand. Det er de gode gamle dyder og håndværket, der bliver hentet frem. Det er en nostalgisk forestilling om, at alt var bedre i gamle dage, og at det derfor var mere sikkert. Vi søger tilbage til Peters Jul.\nSelvom det kan synes nok så hyggeligt at forsvinde ind i fortidens strikkeopskrifter, er det ikke nødvendigvis særlig opbyggeligt for samfundsudviklingen, pointerer Mads Arlien-Søborg:\nDet kritiske er, at der ikke er noget, der motiverer os som forbrugere og mennesker til at begynde at kigge fremad og komme videre fra krisen. Det er en insisteren på at holde fast i nogle ting lige nu, som vi måske i virkeligheden ikke har brug for. Det gør det svært for de mere innovative at udvikle nyt, men det vil vare, indtil man kan skue en højkonjunktur i horisonten, vurderer han.\nI troens verden er det også det langsomme, der efterspørges. I denne weekend står teolog Lene Skovmark og præst Susanne Christiansen for en såkaldt heartfulness-retræte, der handler om at være opmærksomt til stede og leve ud fra hjertet. Retræten foregår på den tidligere Haslev Udvidede Højskole på Sydsjælland og fungerer som en optakt til advent. Undervisning og indøvelse i heartfulness-meditation, kropsøvelser og andagter er noget af det, man kan lære.\nOgså heartfulness-meditation bunder i noget gammelt med rødder helt tilbage til den gamle kristne klostertradition, men er blevet moderniseret af amerikanske munke, så den kan bruges af moderne, travle mennesker. Efter en indledende introduktion vil retræten foregå i stilhed, fortæller præst og retræteleder Susanne Christiansen:\nDeltagerne går ind i stilheden for at komme juletiden i møde med ro i sindet. For i stilheden bliver der åbnet op til Guds nærvær. De fleste opdager, hvor meget støj, der faktisk er i deres sind, når de prøver at være stille. Det er en del af heartfulness-meditationen at ignorere denne tankestrøm, så man i stedet kommer ind i stilheden og dermed får kontakt med sin krop og sit hjerte. Stilheden er Guds eget sprog, og i stilheden er vi i Guds nærvær, fortæller hun.\nNetop dette har moderne mennesker en stor længsel efter, mener retrætelederen.\nJulen er en enormt travl tid, og der kan man godt have behov for at geare ned inden og bare være, inden stormløbet mod julen nærmer sig. Vi har i mange år været i en gørens-modus, hvor vi skal gøre hele tiden og være omstillingsparate og vækste. Jeg tror, der er en modreaktion mod den form for livsstil. Og folk oplever, at der er nogle omkostninger ved den store fokus på vækst, mener Susanne Christiansen.\nSindet er ikke det eneste, der luger ud i det overflødige op til jul. På grund af den økonomiske krise bliver december måneds forbrugsfest til en vis grad afløst af mådehold og bekymring, vurderer Steen Hildebrandt, professor i organisations- og ledelsesteori ved Aarhus Universitet.\nDet er oplagt, at den økonomiske krise også er en psykologisk krise. Det har at gøre med vores følelser og vores angst, når det går dårligt sat over for vores overoptimisme, når det går godt. Men det er helt klart, at der er rigtig meget angst for ikke at kunne klare sig økonomisk, så masser af mennesker er de seneste tre-fire år begyndt at spare mere op. Det kan der siges meget godt om, men det er klart, at for virksomhederne er det et problem, og jeg forudser, at vi denne jul vil opleve ændrede forbrugsmønstre, som har at gøre med, at folk er mere tilbageholdende med hensyn til, hvad de køber. De vælger fornuftige, nede på jorden-ting, som de i forvejen skulle have haft. Det er meget banalt, men sådan tror jeg, det vil være.\nSteen Hildebrandt mener, at det desværre er et godt tegn. Fordi den form for forbrug, vi har haft indtil 2007, ikke er holdbar i længden.\nNår jeg siger desværre, så er det, fordi det på kort sigt har en meget voldsom indvirkning på den globale økonomi, at forbrugerne i industrilandene holder sig tilbage. Hvis alle forbrugere for eksempel indskrænkede deres forbrug med 10 procent, så ville det smadre økonomien fuldstændigt. Det beklagelige er, at det virker negativt på produktion og beskæftigelse, men på langt sigt er det nødvendigt.\nOg det er netop denne psykologiske angst for, at det skal gå så galt i Danmark, som det gør i Grækenland, der denne jul får os til krybe sammen foran pejsen og sige vi gemmer lige lidt.\nDer er en bevægelse, som man meget klart kan relatere til den psykologi, der er forbundet med krisen. Man prioriterer husflid og hjemmelavede julegaver og oplevelser, som er karakteriseret ved ikke at koste så mange penge, men som beriger familien. Det er den værdi og den ændring, vi oplever. Der er en klar sammenhæng til psykologien i krisen, siger Steen Hildebrandt.\nHjemmegjorte og håndskrevne kort og breve er netop det, man kan eksperimentere med den første tirsdag i måneden på caféen Lyst i København i brevskrivningsklubben Post A Letter Social Activity Club.\n23-årige Alison Withers fra Canada, men bosiddende i København startede brevskriverklubben efter inspiration fra venner, der havde sat tilsvarende projekter i gang i Toronto, New York, Montreal og London. Klubben tiltrækker primært unge mennesker, og nogle har kun meget lidt erfaring med at skrive breve på gammeldags manér. Alison Withers medbringer papir, kuverter og frimærker og på den første december-tirsdag naturligvis også julekort. Hun forventer, at ekstra mange vil møde op til brevskrivning og kaffedrikning på Café Lyst i december måned.\nSTORT TEMA: Jul\nDet er en god anledning til at være højtidelig, og det tror jeg, at mange vil benytte sig af. Det er ligesom med kirken. Du ved hele tiden, at den er der, men mange kommer kun til jul.\nHun arbejder til daglig med sociale medier på internet og telefon og er derfor vant til at sende masser af mail, smser og Facebook-beskeder ud i verden. Men hvis Alison Withers skal give sin vurdering, kan de elektroniske kommunikationsformer slet ikke konkurrere i værdi med et rigtigt håndskrevet brev.\nTiden, du investerer i at skrive et rigtigt brev, er nok den største forskel. Det er mærkbart fra starten. Et brev er noget, du kan holde i hænderne. Du tænker på, hvad for en type papir du vil skrive på, og du har ikke mulighed for at gå tilbage og slette, så du tænker virkelig over, hvad du skriver. Nu til dags er det nærmest en begivenhed at modtage et brev, mener Alison Withers, der selv og med stor glæde modtager masser af håndskrevne breve og kort, efter hun etablerede sin brevskrivningsklub.\nHun mener derfor også, det er en myte, at breve af papir er på vej ud.\nBrevene er stadig i live, og de vil ikke dø. Intet digitalt medie kan konkurrere med håndskrevne breve. De er så robuste som nogensinde før. Det er trendy at gøre ting langsomt. Du kan se værdien i tiden, der er investeret i at skrive et rigtigt brev eller i madlavning over flere timer eller gammelt håndværk, der har taget lang tid at lave. Verden, vi lever i, er så hurtig, at det er vigtigt for folk, at der også er noget, der tager tid, siger brevskriveren fra Canada.


Ny trailer til YOU sæson 2 - VI ELSKER SERIER\nNy trailer til YOU sæson 2\nFoto: You sæson 1/Netflix\nSå er der godt nyt til alle stalkere… nej vent. Alle stalker fans. Eller nej, heller ikke… Godt nyt til alle YOU-fans.\nDen fiktive stalker, som vi elsker at hade, Joe (Penn Badgley fra Gossip Girls) er tilbage i en ny trailer for den kommende anden sæson. Joe, som nu hedder Will, har fundet nye jagtmarker, i solskinsbyen Los Angeles, og hans nyeste offer er den unge smukke pige kaldet Love (Victoria Pedretti fra Haunting of the Hill House).\nUd fra traileren at dømme ser anden sæson ud til at ligne den første kedeligt meget. Joe møder en smuk pige, Joe sætter jagten ind, Joe stalker på aller uhyggeligste facon, men om Joes nye offer lider samme horrible skæbne som hans første offer i sæson et, det ved vi endnu ikke.\nJoes ekskæreste får afgørende betydning\nTraileren antyder dog, at den nye sæson har et twist, der måske er med til at gøre sæsonen mindre forudsigelig. I slutningen af første sæson blev vi introduceret til Joes ekskæreste, og nu ser det ud til, at ekskæresten Candance (Ambyr Childers) kommer til at spille en afgørende rolle for hans skumle planer.\nÉn ting er sikkert for den kommende sæson; stemningen er sat. Med tonerne til et Radiohead-cover af sangen Creep og adskillige billeder af Joe smurt ind i blod afslører traileren, at det bliver creepy, tåkrummende uhyggeligt og fatalt. Anden sæson af serien YOU har premiere d. 26 december på Netflix.\nSe traileren til YOU sæson 2\nLÆS OGSÅ: Årets bedste serier på Netflix\nHvad siger Laura Dern, Naomi Watts og Patricia Arquette om at arbejde med Lynch?\nNu skal det hele jo heller ikke handle om damn good coffee, blåbærtærte, røde rum, dværge og kæmper,…\nHBO Max bliver større og billigere end HBO Nordic\nHBO Max lancerer d. 26 oktober i Danmark og vil byde på mere indhold og være billigere end…\nMin top 5: Klassiske gyserserier\nDet er ikke nemt at se sig ud af alle de gyserserier, der efterhånden findes på streamingtjenester –…\nNy sæson: ‘Sygeplejeskolen’ får en sæson 5\nDen populære TV 2-serie får en ny sæson i det kommende år. Fjerde sæson af Sygeplejeskolen nåede kun…\n(Foto: Mulpix/The Simpsons) FORÅRET ER HER!!! Men… Det er jo stadig råkoldt og mørkt. Efter 6 måneder med…\nLidt nyt om True Detective sæson 3\nDen nye sæson af True Detective – og dermed den tredje i antologi-serien – lander eftersigende på HBO…


Lattergas salg i det danske natteliv - N2O som rusmiddel - Interweb\nDu er her: Forside / Helbred & Motion / Lattergas salg i det danske natteliv – N2O som rusmiddel\nLattergas salg i det danske natteliv – N2O som rusmiddel\n7. december 2014 af Kim Skriv kommentar\nDe fleste af os kender lattergas fra de lidt mere mindeværdige besøg hos tandlægen, hvor der har været behov for at dæmpe smerter eller angst, og tandlægen derfor har givet et skud lattergas for at dulme oplevelsen. Til den brug har lattergas været kendt og anvendt i godt og vel 150 år.\nNitrogenoxid har også mange andre legale typer af brug, og har du set bare en enkelt af The Fast and the Furious filmene, så kan du med garanti huske hvordan de skruer op for nitrogenoxid’en, eller “nitrous” som de kalder den for at få mere krudt ud af deres benzinmotor.\nLattergas som rusmiddel\nI de senere år, er det dog blevet en mere udbredt trend, at benytte lattergas som rusmiddel eller et hurtigt grin når man er i byen. en del af den effekt som nitrogenoxid bidrager med er en kortvarig følelse af eufori, sandsynligvis sendte gennem de doaminaktiverede systemer i kroppen og hjernen. Det som gør lattergas helt specielt i den kategori, er at det, indtil videre, ikke er reguleret under lov om euforiserende stoffer, eller anden lovgivning relateret til narkotiske stoffer.\nDet betyder i praksis at man fuldt ud lovligt både kan købe, sælge og opbevare lattergas i Danmark. Det har resulteret i at en lang række natklubber nærmest har stået i kø for at overbyde hinanden og bruge lattergas som tiltrækningsmoment når man skal have de unge i byen.\nDet mest brugte eksempel er udlevering af balloner medlatter gas som enten har kunnet købes mod betaling eller er udleveret gratis som et festligt element. En ballon med lattergas svarer ca. til det som kan være inde i en patron med nitrogenoxid som man normalt vil bruge til at piske en halv liter flødeskum i en sifon.De fleste af os kender udmærket de små gaspatroner, som benyttes på cafeer og restauranter for at piske fløden op uden manuelt arbejde.\nI praksis er det også ofte disse små gaspatroner med nitrogenoxid, som benyttes af unge mennesker som vil have en hurtig påvirkning. En anden ofte benyttet metode er at tage en færdiglavet trykflaske med flødeskum som kan købes i de fleste supermarkeder, da disse også indeholder en god portion lattergas. Det er efterhånden kommet så vidt, at der findes webshops dedikeret til salg af N2O patroner og flødesifon’er, elene med det formål at benytte dem som rusmiddel. Helt ned til at beskrivelsen af produkterne fremhæver at forskellen på en flødesifon i aluminium og stål ikke er vigtig, hvis man blot skal indhalere lattergassen.\nSom det fremgår af nedenstående grafik som viser udviklingen i danske søgninger efter “lattergas”, så er det gået helt over gevind i det sidste halve års tid.\nBlandt de elementer som har gjort at lattergas er så populært i byen er at bivirkningerne er meget begrænsende, i hvert fald på den korte bane. Brugt i begrænset omfang kan man stort set undgå nogen form for tømmermænd eller andet ubehag i form af abstinenser. Det er dog en meget kortsigtet tankegang som ligger bag, da der er en hel række mindre udforskede potentielle bivirkninger (hvoraf nogle er meget alvorlige) som kommer på bordet efter relativt kort tid. Disse bivirkninger bliver kun forværret af at nitrogenoxid ofte bliver kombineret med andre substanser i form af mindst alkohol og koffein, og ikke sjældent farligere ting.\nEn lang række misbrugseksperter og ledende overlæger har gennem de seneste par år været i pressen og advaret kraftigt om denne stigende trend, da de fleste misbrugere ikke er klar over de mange potentielle bivirkninger, og det ser ud til at de fleste betragter lattergas som komplet harmløst, fordi det har været brugt på tandlægeklinikker i årtier.Husk nu at passe på jer selv derude.\nSkrevet i: Helbred & Motion, Samfundet


Trendbazaar.dk konkurrenter ⇒ 13 netbutikker med højere ratings\nEn lang række e-forretninger som Trendbazaar.dk tildeler nu om dage en lang række forskellige løsninger til levering. En der er meget almindelig er efterhånden at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente de bestilte produkter fra Trendbazaar når det passer dig. Fragttypen er nemlig særdeles let gængelig, samt mange gange endda den mest letkøbte form for fragt.\nDu kunne lige så vel planlægge at få varerne bragt hjem til din privatadresse eller til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden bliver som regel en tand mere pebret, men samtidig særdeles smertefri. Den prisbilligste fragtløsning vil dog utvivlsomt være at hente produkterne selv, men den løsning forudsætter at du har bopæl i kort afstand af Trendbazaar.dks arbejdslager.\nFragttiden er usædvanlig relevant når man står og skal bruge din pakke om et øjeblik, og herved er det uden tvivl væsentligt at vi studerer leveringstiden på det relevante produkt.\nEn hel del internet shops annoncerer muligheden for dag-til-dag levering på masser af produkter, men som imidlertid regnes ud fra at bestillingen anbringes tidligere end et fast klokkeslæt, så at de højst sandsynligt kan nå at få produktet distribueret inden Trendbazaar tager hjem.\nNogle internet shops garanterer portofri fragt, men ofte kun når du shopper for en bestemt pris. Derudover kan man udvælge den mest prisbevidste leveringsform, hvilket ofte – om man befinder sig nær Aalborg, Smørumnedre eller Hørning – er at få fragtmanden til at bringe bestillingen fra Trendbazaar.dk til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være særdeles let gængeligt for internetbrugere at sammenligne priser på flere butikker på nettet, og til gengæld har massevis af online firmaer været tvunget til at tvinge salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og ligeledes til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange yde levering uden beregning.\nDog kan det imidlertid være lønsomt at efterse nogle enkelte internet virksomheder i Danmark udover Trendbazaar.dk efter tilbud forud for at du gennemfører dit køb, således at man er garanteret at skaffe sig den laveste pris.\nMan må bare være så påvagt, at såfremt en e-handler afsætter bedst i test varer til en salgspris som kan ses som uforståeligt lav, kan det mange gange være et symbol på en uoprigtig netshop. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald indbefattet af en regel, der garanterer os imod snydagtige internet virksomheder.\nGenerelt slår vi et slag for handler med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du drage nytte af en afdragsløsning hos Trendbazaar.dk som fx ViaBill, hvis du har i sinde at betale omkostningerne af flere omgange.\nFør nogen bestiller i en e-shop burde man utvivlsomt tyde webshoppens forretningsbetingelser, dog er det gerne ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ kunne være at efterse om Trendbazaar er e-mærket medlem, da det længe har været en tryghed om at e-forhandleren opererer i overensstemmelse med de danske love, og at internet webshoppen tit efterses af fagmænd der har nøje kendskab til retningslinjerne. Det giver dig chance for hjælpende service, hvis du møder problemer i processen med din handel.\nDertil foreslår vi at man er hensynstagende til de elementære reglementer der er gældende for transaktionen, til eksempel den ombytningspolitik Trendbazaar.dk benytter. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin faktura, således man i fremtiden kan eftervise sin shopping, uanset om man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fører til en række nyttige chancer for at gennemsøge en lang række øvrige brugeres observationer og derved er det at foretrække, at du eksaminerer Trendbazaars anmeldelser forinden du shopper.\nFacebook leverer lignende adskillige passelige metoder til at få indsigt i Trendbazaar.dks kundefokus. Her ses en del webbutikker hvor folk kan frembringe en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må bruges til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi hjælper en stribe online varehuse i form af at vi markedsfører butikkernes produkter, og tager imod provision under forudsætning af at de personer vi sender videre foretager en ordre.\nOrientering angående varer og webshops vedligeholdes fra tid til anden, men vi påtager os intet ansvar for reguleringer der måtte være realiseret siden seneste opdatering af de viste oplysninger.


Livet på Kjøllergård\nFra stenbro til klippeø\nMay 8, 2018 Emma Broberh\nAlt for længe har jeg lovet et indlæg om hvilke frø, jeg har købt, uden at det er blevet til noget. NU bliver der lavet om på det. Jeg har fundet kvitteringen fra frø-købet frem, og I skal se lidt af den, synes jeg. Jeg har forsøgt at komme bredt omkring og har haft svært ved at nøjes med en af hver. Nogen ville måske sige, at jeg har taget munden lidt for fuld, og måske er det sandt, men jeg kan altså gabe over en del, og 62 forskellige slags grøntsager fylder jo ikke så meget i frøform. Kålen er i øvrigt blevet plantet ud, og både kartoflerne og jordskokkerne er lagt. Idag har jeg holdt en fridag med fuld sofaligning, for igår blandede og vendte jeg jord i to bede, der svarer til 16 kvadratmeter, og det svarer sådan ca. til to uger med daglige besøg i det lokale crossfitcenter (det er i hvert fald min helt objektive vurdering), og med drivhussamling i weekenden og haneKurt der besluttede sig for at vække mig 4.30 i morges, synes jeg på en måde, at det var på sin plads.\nDe næste par dage skal resten af frøene sås, og jeg håber i har god tid, for den fuldendte liste er en lang affære og lyder således:\nHovedkål af blandede sorter - ikke videre defineret, men jeg forestiller mig, at det primært bliver hvid- og rødkål. Måske lidt blandede sorter derimellem. Det bliver en surprice.\nSpidskål - to slags, en almindelig grøn og så en rød, for de er altså lidt pænere når de lander i salatskålen.\nPuntarelle di Galatina - en slags cikorie, som er ret pæn og skulle smage lidt af asparges. Jeg er dog lidt i tvivl om, hvorvidt jeg kan nå at dyrke den, og den er vist også ret svær at få til at lykkes, men jeg giver det et skud.\nGlaskål - en lilla en, fordi det er pænt.\nGrønkål - blandede frø og jeg håber at få både den grønne og den lilla!\nPak choy - en helt standard slags.\nSavoykål - også bare en almindelig slags.\nRomanesco - det ligner jo noget fra et andet univers, men den jeg har købt, er vist helt normal.\nBlandet - en pose blandede sommersalater. Hvad det så end betyder. Så længe der ikke pludselig står en icebergsalat, er jeg ligeglad og glæder mig bare til at smage dem. (Der findes ikke noget mere ligegyldigt i den her verden end icebergsalat, og jeg er max træt af stadig at se den i supermarkedet).\nFriseesalat - jeg synes egentlig generelt, at salater kan være et lidt sløvt indslag i madlavningen, men den her er i det mindste dekorativ, og så smager den bittert, og har derfor en stor fordel.\nSpinat - helt almindelig spinat.\nGulerødder - intet mindre end fire slags kunne gøre det for mig (havde faktisk blik på syv slags), så der kommer en almindelig orange slags, en lilla/rød slags og så to lidt sjove: en parisercarot, som er en lille tyk fætter, som skulle smage helt fantastisk, og så en der bærer navnet ‘Chanteney red cored’, hvilket er lidt spøjst, da den vist ikke er rød indeni, som har en ret skæg, nærmest konisk form. Den ligner en plastikgulerød fra ungernes legekøkken, men skulle være helt sublim, hvis man tilbereder den lidt. Jeg forestiller mig noget med en varm pande og godt med smør.\nKartofler - fire slags, men en nåede altså at rådne i posen, så der er kommet tre slags i jorden. En ganske almindelig æggeblommekartoffel og så to festlige styk, som er lyserøde/lilla.\nPastinak - bare en helt normal slags.\nJordskokker - en sort som kaldes aspargesjordskokker. Hvorfor vides ikke.\nRødbeder - en næsten almindelig, men lidt rundere rødbede og så en særdeles instagramvenlig bolchebede, som er hvid med pink striber.\nKinaradise - en almindelig slags. Tror jeg.\nChili - og dem skal vi helst ikke snakke om, for det er ikke mange af dem, der har stukket hovedet over jorden. Jeg har sået blandede frø fra et par år tilbage, og så har jeg investeret i padron (som er lille og grøn og ikke særlig stærk og smager himmelsk, hvis de har været i ovnen med revet parmesan over sig), habanero, jalapeno og en almindelig rød en, som man kender fra supermarkedets chiliblandinger.\nAgurker - en pose med blandede sorter, så både store, små, gule og grønne, osv., men kun en enkelt har spiret indtil videre. Jeg må have lidt flere frø i jorden.\nTomater - mange forskellige, fordi jeg også har fået en del af nogle søde mennesker, vi kender i Vestjylland. Men primært tomater i cherrystørrelsen og så i lidt forskellige farver.\nAubergine - en sort, der uden pis hedder ‘black beauty’. Som gammel hestepige og flittig læser af black beauty-bøgerne, var den jo et musthave.\nArtiskokker - her var der også en pose med blandede sorter, så jeg tror, at de bliver både grønne og lilla i det.\nMajs - tre slags, for hvorfor nøjes når man elsker majs ligesåmeget som jeg. I år skal jeg altså spise en almindelig gul én, og så får den selskab af en indianermajs og en lille rød en, som hedder jordbærmajs. Google det! Den er skæg.\nFennikel - bare en helt almindelig en.\nGræskar - en blå hokkaido og så en butternut. Det bliver et skidegodt suppeår.\nCourgetter - endnu blandet pose og så en lang gul én for sjov.\nBroccoli - en almindelig og så en lilla slags, som jeg nok ikke når at få gjort noget ved, fordi den skal sås i efteråret og plukkes om foråret.\nBlegselleri - en ret undervurderet grøntsag efter min mening. Jeg har købt en helt almindelig slags.\nRadiser - også her har jeg investeret i en pose blandede bolcher. Den her pose hed ‘easter egg’ fordi det hele er en stor overraskelse. De skal på kartoffelmaden.\nÆrter - to slags. En almindelig ært og så en slikært.\nSelvom listen her er lang, er der faktisk ikke 62 sorter på den. Resten er fordelt på spiselige blomster og forskellige slags løg. De blandede poser er der mange af, og jeg synes, det er så fedt, at man kan købe dem, og jeg glæder mig til at blive overrasket. Det er lidt som at åbne et kinderæg, bare rigtig, rigtig langsomt. Og uden chokoladen.\nEllers er alt fremragende. Solen skinner, som om den aldrig havde gjort andet, temperaturen siger tæt på 20 grader, og jeg er blevet brun og lidt forbrændt på min højre fod og i hovedbunden, så alt er godt, og så har jeg i det mindste en god undskyldning for at gå med min kasket, som vist er lidt for stor til mig, men som simpelthen er så pæn.\nNyd solen og husk at trække vejret dybt, nyde træernes spæde, lysegrønne blade og at drikke nogle øl i solen. Det er næsten sommer, og det skal man fejre.\nNÆSTEN FIRE UGER SENERE...\nApril 30, 2018 Emma Broberh\nBlogger bliver jeg nok aldrig, så dårlig jeg er til at opdatere bæstet her. Men der er sket en hel masse siden sidst, så materiale er der nok af. Jeg har både bygget hønsehus færdig, hentet en lille hønseflok, haft kærestebesøg og senest forælderbesøg med arbejdsweekend, hvor der blev bygget bede, startet på at bygge drivhus og hentet en hel masse jord.\nHønsehuset er blevet fyldt med en enkelt hane og foreløbigt tre høns. De er faldet godt til og jeg tror, de nyder, at kunne gå frit rundt i haven med alle de buskadser og træer med lav bevoksning der er. Det bliver dog snart taget fra dem, for i løbet af de næste par dage skal jeg til at så, og så bliver de altså hegnet ind, så de ikke hapser frøene, inden de overhovedet er spiret.\nDet er vildt hyggeligt at have sådan en hønseflok gående, og jeg er totalt begejstret, hver gang jeg henter et æg eller hører hanen gale. De følges for det meste ad rundt i haven, spiser gladeligt mit køkkenaffald og så ser de umådeligt skægge ud, når de løber, så det er alt i alt en sand fornøjelse at have sådan en flok rendende, og jeg kan anbefale det til alle med have!\nForrige weekend havde jeg Søren på besøg, og det var den hyggeligste weekend, hvor vi fik spist lækker mad, drukket lækre gin & tonic’s og skønne øl, gået ture de smukkeste steder og så var vi ude at fiske - noget jeg aldrig har prøvet før, men en virkelig hyggeligt aktivitet så længe man er i besiddelse af godt selskab og et par øl.\nI denne weekend har jeg haft besøg af mine forældre. Vi har haft arbejdsweekend, og det var egentlig meningen, at vi skulle have været færdige med et drivhus, men det er altså ikke noget man bare sådan lige smækker sammen åbenbart, så de kommer igen på fredag, og så giver vi den en ordentlig skalle og er forhåbentlig færdige søndag. Lige så meget, som jeg vil anbefale høns i haven, lige så lidt vil jeg anbefale at bygge et drivhus selv. Hvis du skal have et drivhus, så få nogle andre til at sætte det op, for det er meget federe at bruge pengene på, at drivhuset bliver nogle andres hovedpine, istedet for den psykiater du bagefter skal til, fordi du har mistet motivationen til livet. Ej, så slemt er det naturligvis ikke, men måske du kan tilbyde det gratis til en arbejdsplads, der leder efter et teambuilding-arrangement, for det her er teambuilding level 1.000.\nTil gengæld blev mine no dig-højbede færdiggjort og fyldt med jord og kompost, hvilket betyder, at jeg de næste par dage skal igang med at så. Det er så mega fedt endelig at have bede og jord, og nu kan jeg endelig komme rigtigt igang. Når man følger med i diverse havegrupper på Facebook, får man nemt lidt stress, fordi alle er meget længere end dig, undtagen dem der ikke er det, men der er sjovt nok ingen opslag, der handler om hvor små, ens kålspirer stadig er, eller hvordan man først satser på at få kartofler til august og ikke allerede til skt. hans, som der åbenbart er en del, der regner med. Jeg har dog valgt ikke at tage mig af det - mine grøntsager kommer, når de kommer, og for pokker hvor jeg dog håber, at de kommer, for det er jo alt andet end en selvfølgelighed for en nybegynder som mig. Send gerne gode gro-tanker min vej og så LOVER jeg at opdatere bloggen meget oftere fra nu af. (For jeg regner jo med, at det eneste I laver, er, at vente på nyt indlæg på Emmas blog).\nGo' mandag venner <3\nTO UGER INDE...\nApril 5, 2018 Emma Broberh\nDe første to uger (og et par dage) på Bornholm er nu gået, og jeg er i den grad ved at falde til. Her er faktisk ret skønt, når man ser bort fra det nærmest uafbrudte snevejr, der har hærget både øen og mit humør lige siden jeg ankom, og som i øvrigt har udskudt en del bygge-, så- og planteplaner. Det er selvfølgelig skidesurt og ærgerligt, men vejret er ingen jo desværre herre over, så der er ikke andet for end at vente på bedre tider og så nyde solens stråler, når den kigger frem, og ellers har jeg heldigvis både sofa, tv, abonnementer på diverse streamingtjenester og en ismaskine der helst skal testes dagligt. Den laver i øvrigt fremragende is, og jeg er sikker på, at mig og den nok skal blive trofaste venner.\nDet har været påske, og påsketid er familietid, så jeg har haft både mine forældre, kæreste, fætter og farmor på besøg og vi har hygget, gået, brokket os over vejret, set Den store bagedyst og spist uendeligt meget herlig mad og det har været alletiders. Jeg er desuden begyndt på et hønsehus, som min fætter også hjalp til med, og så har TV2/Bornholm været forbi og filme mig lalle rundt og bygge bede, som om jeg vidste noget om det, og spurgt ind til projektet og baggrunden for det. Det var hyggeligt og sjovt og ingen aner hvornår det bliver sendt, men jeg giver naturligvis besked og smider et link op, når det seks(!!!) minutter lange program bliver transmitteret. Siden de var her, har jeg dog lavet utallige ændringer, så alt er præcis som det plejer.\nMine spirer gror og gror, men nogle af dem ser en anelse sløve ud. Jeg kan ikke helt finde ud af hvad der er galt, men dem der gror i kapilærkassen (det er et selvvandingssystem til de ikke-så-havekyndige) og dermed selv trækker vand op, har det strålende, ift. dem jeg vander ‘manuelt’. De selvvandende gror faktisk med lynets hast, så selvom de blev sået over to uger efter de andre, er de allerede ligeså store. Dem jeg selv vander har lidt tynde stængler og står lidt ustabilt, og farven er heller ikke helt lige så grøn, som jeg kunne tænke mig. Jeg glæder mig til at kunne gå ordentligt igang udendørs, og vejret ser da også ud til at blive bedre fra nu af. Jeg håber, at jeg kommer til at lave indlæg lidt oftere fra nu af - på vej er der både et hønsehus-indlæg og et indlæg om alle de specielle og sjove frø, jeg har købt.\nSÅ ER JEG ANKOMMET - OG ANDRE GODE NYHEDER\nMarch 19, 2018 Emma Broberh\nSå er jeg her! Helt alene. Jeg har nu haft min første nat alene i huset, og selvom det er et kæmpestort hus, og der er meget langt til andre huse, og der er helt, helt mørkt om natten og helt, helt stille, er det faktisk gået rigtig fint. Jeg havde en smule svært ved at falde i søvn, men sov glimrende, da jeg endelig gjorde det. Og da jeg vågnede, vågnede jeg ikke til hverken lyden af håndværkere, skraldebiler eller de første travle børnefamilier, men derimod til fuglekvidder og rådyr(!) og en enkelt musvåge der fløj forbi. Min første morgen på landet har med andre ord været alletiders, og selvom rådyrerne nok bliver både en pest og en plage om nogle måneder, når de æder hele køkkenhaven, er det meget hyggeligt lige nu.\nJeg ankom til øen i fredags sammen med mine forældre og Søren, min kæreste, efter en noget voldsom bådtur. Det blæste helt sindssygt meget, og jeg har aldrig oplevet en færge gynge så meget. Min far er gammel sømand, så jeg har været ret vant til at befinde mig på skibe, og føler mig egentlig rimelig søstærk, men den tur var lige vild nok, synes jeg. Ting væltede ned fra hylderne i butikken, tallerkner fløj rundt og folk væltede for et godt ord. Jeg var tilsyneladende ikke den eneste, der synes, det var lige lovligt meget, for der var efter lydene fra både toiletterne og nabobordet at dømme, en del, der genså deres nyspiste franske hotdogs hurtigere end forventet. Det var klamt og nederen, men heldigvis overstået på kun 1,5 time. Yay.\nIn other news er mine spirer kommet op! Og det går lynhurtigt med dem nu. Jeg var ret bekymret for dem efter den vilde bådtur, hvor nogle af dem da også havde mistet lidt jord, men de virker stærkt besluttede på at klare den, og nu kommer de så fint op. De står også lunere og lysere nu end derhjemme, så det har helt sikkert en effekt, men det er alligevel en kæmpe lettelse at se dem med hovedet over jorden. De er tørstige, så nu skal jeg bare sørge for at vande dem godt og så er jeg sikker på, at de nok skal klare det.\nHer er generelt helt fantastisk, og jeg er både spændt og nervøs for de kommende måneder. På den gode måde, altså. Så alt er godt. Idag skal jeg have sået lidt flere ting, købe sætteløg, bestille planker til bedene og have fikset nogle ting i haven. Og så skal jeg nyde solen og den ene plusgrad, der efter sigende skulle komme senere.\nILDELUGTENDE JORD OG EN HEL MASSE FRØ\nMarch 8, 2018 Emma Broberh\nSå er første såning overstået! Og jeg har absolut ingen idé om, hvorvidt jeg har gjort det rigtigt, så det bliver spændende at se, om der kommer noget op. Uanset hvad ser det rigtigt og flot ud, og så lugter det vildt underligt, på den lidt dårlige måde, så den nuværende situation hvor hele banden hygger sig i vindueskarmen i vores soveværelse, skal jeg lige have fundet en løsning på. Lige nu er ham, der sover ved siden af mig i hvert fald lidt utilfreds med, at skulle sove i en dunst, der bedst kan beskrives som noget, der minder om brun farin tilsat noget udefinerbart. Personligt kan jeg sagtens leve med det, men jeg er også allerede blevet lidt underlig og sang endda en lille selvlavet gro-sang, da jeg vandede her til formiddag. I nat drømte jeg også, at de allerede var spiret, så jeg blev en anelse ærgerlig, da jeg vågnede bare for at opdage, at der ingen synlig fremgang overhovedet er sket på de 17 timer, de har ligget i jorden. Forventligt, men ikke desto mindre skuffende, efter en drøm hvor det meste faktisk var høstbart efter blot få timer. Den skuffelse må jeg jo leve med og nok også vænne mig til, for jeg tvivler på, at det bliver sidste gang, den stikker sit trælse hoved frem fra skyggerne. Nok om det!\nBegrænsningens kunst er som bekendt svær, så da jeg efter en meget kold og snefyldt tur til Silvan stod og skulle beslutte mig for, hvor mange firkantede forspiringspotter i spaghnum jeg skulle have, tog jeg seks pakker á 20, for så havde jeg da rigeligt, tænkte jeg, og det fik jeg så ret i. Ingen skulle dog gå til spilde, og hvis nu nogle af frøene skulle beslutte sig for ikke at stikke deres lille fine plantehoved over jorden, så har jeg heldigvis nogen i overskud. Intet mindre end 66 i overskud fik jeg, men man skal jo altså helst være på den sikre side og hellere en for meget end en for lidt, og der synes jeg ligesom bare, at 66 for meget er det, der helt klart giver bedst mening.\nDet er primært kål, der skal forspires, så jeg har sået en pose blandede hovedkål (rødkål, hvidkål, osv.), en grøn romanesco, en almindelig spidskål, en rød spidskål, lidt blandede sorter grønkål, noget palmekål og en flot lille glaskål. Derudover er der blevet sået fennikel, en calabresebroccoli, en lille broccoli og en pose, også blandede, artiskokker. Artiskokkerne skal jeg lige have fundet plads til i bedende, da de kræver en hel imponerende meter til naboplanten. Ikke videre socialt hvis du spørger mig, men det er nu engang deres behov, og det må man jo respektere og så ellers bare håbe på, at de sætter en masse flotte og velsmagende blomster.\nVejret er jo stadig elendigt i øvrigt, så jeg går snart igang med at samle det der tæskehold, for nu er jeg ved at være godt gammeldags træt af snevejr og det der forår, der lader vente på sig lidt for længe. Det bliver dog ikke idag, for idag er det kampdag og jeg ønsker alle dejlige damer en formidabel en af slagsen <3 Vi sparker røv!\nMarch 1, 2018 Emma Broberh\nBornholm er fanget i kæmpe snestorm, så måske det ikke lige bliver den her weekend, jeg flytter derover, som det ellers var planlagt. Det er brandærgerligt, for jeg glæder mig sådan og kan slet ikke vente med at komme igang. I det lange løb har det dog ikke den helt store betydning. Marts skal alligevel bruges mest på at forspire, og der er det jo ligemeget, om man gør det midt i Østersøen eller på Nørrebro. Planlægningen er dog i fuld gang. Jeg havde oprindeligt tænkt mig, at grave de stykker ud jeg ville dyrke på, men er nu stødt på en metode, der kaldes ‘No dig’, hvor man simpelthen ikke graver jorden ud, men bare lægger muldjord ovenpå og så dyrker i det. Teorien er, at man ikke forstyrrer jorden, men efterligner den naturlige proces, hvor organisk stof jo altid lander på overfladen, og at man derved beholder jordens egen luftige struktur. Gammel græsplæne skulle eftersigende være svær at dyrke noget ordentligt i (hvorfor kan jeg ikke forklare, men det er vist noget med næringsstoffer, bakterier og en larve der æder rødder. Hejhej fra nybegynderen), og den her metode skulle give et meget større udbytte ved år nr. 1, hvilket jo er helt fantastisk for mig, der ligesom kun har det enkelte år at gøre godt med.\nJeg skal derfor have bygget nogle midlertidige bede. Der skal lægges ca. 15 cm muldjord ovenpå græsset. Egentlig havde jeg regnet mig frem til, at jeg skulle have to bede á 4x4m, men jeg tror, at jeg deler det op i fire bede á 2x4 meter. På den måde slipper jeg for, at skulle gå rundt i bedende, men kan altid nå midten fra kanten, når der skal fjernes ukrudt og lignende. Den engelske havegut og helt store kanon (åbenbart), Charles Dowding, arbejder en del med det, og hans erfaring er bl.a. også at rodfrugter, som f.eks. gulerødder, vokser mere lige og ikke forgrener sig lige så nemt, fordi man ikke forstyrrer jordstrukturen. Det er i øvrigt skidesvært, at skulle planlægge, hvad der skal stå hvor i sådan nogle bede. Der er både gode og dårlige naboer, helt særlige afstande og højde (og dermed skygge) at tage højde for. Er pt. igang med femte version af bedende. Mon ikke der kommer en sjette også.\nJeg forstår ikke så meget af det selv endnu, men det skal nok komme. Lige nu skal jeg bare sørge for at komme i Silvan og købe forspiringspotter, rydde vindueskarmen i vores soveværelse og så bare komme igang. Bagefter vil jeg bede en højlydt bøn til vejrguderne og bande dem langt væk for ikke at skaffe forårsvejr omgående, og fortælle dem at de godt kan makke ret resten af året, for ellers sender jeg et tæskehold efter dem.\nFebruary 15, 2018 Emma Broberh\nJeg flytter til bornholm om lidt. Sgu. Ikke for evigt, men for en kortere periode på ca. 8 måneder. Jeg skal lege med livet på landet og teste, om ikke der falder en eller anden vildt zen-agtig ro over en som mig, der ellers er opvokset i hovedstaden - det er en helt klar forventning, at det gør der! Huset jeg flytter ind i, er mine forældres nyindkøbte sommerhus, og det er et helt særligt hus, synes jeg. Det er kæmpestort, men utrolig fint, med rødpudset bindingsværk, en garage og en lade (musthave på landet har jeg hørt), en sådan lidt smågrim, men også lidt charmerende indretning, en dejlig stor have med en lille æblelund, et pære- og et figentræ og en lille skov med en dertilhørende sø. Totalt idyl, især fordi at haven ofte bliver besøgt af fasaner og vist også rådyr, og så kan man se havet, hvis man går ud på vejen, og skoven ikke længere blokerer udsynet. Det er vældig hyggeligt.\nI den dejligt store have er der heldigvis også plads til, at jeg kan boltre mig med nogle køkkenhaver. Jeg skal dyrke en masse spændende og lækre grøntsager, og så skal jeg have bygget mig et hønsehus, for høns skal der til, så man kan få både frisklagte æg og (forhåbentlig, på et tidspunkt) hjemmeslagtede kyllinger. Jeg har aldrig haft dyr før, men har forstået, at høns ikke er et dumt sted at starte. Det skal nok blive skidegodt. Jeg lover, at skrive mere om hvilke frø der stod på indkøbslisten (og dem der ikke gjorde, men som alligevel endte i indkøbsvognen, ups), for listen er lang, og der er flere, som jeg synes, er ret interessante. Det bliver så fedt at hive dem op af jorden og forvandle dem til lækre retter, og jeg glæder mig sådan til at stå op og dedikere hver dag til min mave og mine smagsløg. Jeg har aldrig prøvet at dyrke noget før, men jeg har læst, studeret og spurgt til råds som aldrig før, så lige nu føler jeg mig rimelig godt rustet. Den følelse kan sagtens ændre sig, og gør det nok også på et tidspunkt, men lige nu føles det godt i maven, og jeg er rimelig rolig omkring, at der nok skal komme et eller andet spiseligt op af jorden. På et tidspunkt.\n2018 - 3740 svaneke, bornholm


Tak fordi jeg blev reddet | Ude og Hjemme\nTak fordi jeg blev reddet\n5-årige Silke blev begravet i murbrokker, da huset eksploderede\nFredag d. 13. februar 2009 - af Søren Johannesen. Foto: Kenneth Meyer/PolFoto\nFamilien Sandstrøm var netop blevet færdig med aftensmaden, da deres hus på Hundige Strandvej i Greve tirsdag i sidste uge pludselig eksploderede. Mens far Kasper, 34, og mor Camilla, 31, blev skubbet ud i haven af trykbølgen, blev deres femårige datter Silke begravet i murbrokkerne.\nPå et splitsekund var familiens hyggelige hjem forvandlet til en ruin, fuldstændig som var huset blevet ramt af et missil.\n- Alt blev fuldstændig sort. Så blev det koldt. Og så var der stilhed. Jeg tænkte, nu slutter det. Sådan må det føles, hvis jorden en dag går under, fortæller Camilla, som selvfølgelig straks tænkte på sin datter.\n- Alt var buldermørkt. Silke havde siddet ganske få meter fra os i køkkenet og set børnefjernsyn på computeren, da eksplosionen skete. Men der, hvor gulvet skulle være, var der nu bare murbrokker, fortæller Kasper.\nFra et sted i mørket kunne de skrækslagne forældre høre Silkes klare stemme: "Jeg er her."\n- Vi kunne høre, at hun var bange, men hun græd ikke, husker Camilla. Brandmænd fra Falck-stationen i Greve var hurtigt fremme og kæmpede indædt for at grave Silke ud af dyngerne. Den lille pige lå begravet under murbrokkerne i et lille hulrum ved skorstenen. Det var vanskeligt, i sær fordi Silkes hånd sad fast. Det blev ikke bedre, da der pludselig opstod brand i det, der engang havde været husets kælder.\nDen i familien, der var mest rolig gennem hele forløbet, var Silke. Den lille pige høstede i den grad brandmændenes respekt ved at være både klar og fattet i den halve time, gravearbejdet stod på. Hun var endda så høflig at takke de to brandfolk, da hun lidt efter kl. 20 blev båret ud af den rygende ruin.\nMirakuløst slap Silke med en forstuvet hånd og nogle hudafskrabninger.\n- Det er simpelthen et mirakel. Der må være en eller anden højere magt, der har holdt hånden over os. At Silke er kommet igennem det her uden flere skrammer, det er et mirakel, siger Camilla.\nDet er stadig ikke klarlagt, hvad eksplosionen skyldtes.\nLæs hele artiklen i Ude og Hjemme nummer syv.


Haven og udendørsbelysning er ofte ikke det, vi fokuserer på først, når vi skal i gang med huset. Det har dog rigtig meget at sige – især i de mørke timer, hvor belysning er essentiel. Derfor har mange også huse med belysning, fra da de overtog huset, da det oftest ikke er der, man er mest nytænkende. Skal man dog endelig i gang med at renovere udendørs, er det vigtigt at have disse ting i baghovedet.\nDet kan være svært at danne sig et overblik over alle udendørsarealerne, der kræver belysning, og der er naturligvis også stor forskel på, hvilken belysning hvert areal kræver. Derfor er det en rigtig god idé at opdele udendørsarealer, som var de rum indenfor i huset. Haven kan være et rum for sig, ligesom terrassen, indkørslen, garagen og hoveddøren bør have et rum for sig.\nDet gør det mere overskueligt, når man skal til at planlægge og vælge de forskellige lamper. Start derfor med at danne dig et overblik over din have og de arealer, der skal have ny belysning. Så har du også styr på, hvad du skal give dig i kast med først.\nTænk på funktionalitet og sikkerhed først\nHavens belysning har flere funktioner og er bestemt ikke kun til for pynt. Efter at have delt haven op, er det første, du bør kigge på, hvilken funktion lampen skal have, og hvor meget den skal belyse. Udendørsbelysning er mest af alt til for at hjælpe os samt at få os til at føle os sikre. Funktionerne afhænger naturligvis af, hvilken del af udendørsarealet du befinder dig i. Ved hoveddøren er det vigtigt at kunne se ringeklokken og ikke mindst nøglehullet, mens det ved haven er vigtigt at kunne se havelågen og ikke mindst stien. Har du trapper, er det også vigtigt, at de er belyst. Terrassen er typisk der, hvor man har mulighed for at lege lidt med sin kreativitet.\nVær bevidst om kvaliteten af pærer og lamper\nNår du endelig har overblik over din have og har styr på, hvilken funktion hvert rum har, bør du kigge på kvaliteten af de pærer, du skal bruge. Ligesom funktionaliteten skifter fra areal til areal, gør kvaliteten af pærerne også. Derfor er det vigtigt at overveje, hvor kraftigt lyset skal være i hvert område. Ved terrassen kan det eksempelvis være et mere hyggeligt lys, der skal bruges. Her er det muligt at indhente et tilbud fra elektrikere, hvis du behøver hjælp til dette punkt. Som elektriker har man nemlig helt styr på dette felt. Er du derfor ikke den fødte elektriker eller på anden vis har styr på elarbejde, så hyr en mand til dette.\nHaven og især terrassen er i langt højere grad blevet et sted, der skal indrettes og dekoreres ligesom resten af huset. Haven er nemlig et sted, der både kan nydes udenfor, men også indefra huset. Har man en flot belysning, er det bestemt værd at tage et kig ud af vinduet om aftenen. Der er mange muligheder for at udfolde sin kreativitet, og det er næsten kun fantasien, der sætter grænser. Mangler du flere gode tips, kan du besøge bolius.dk.\nSend nemt og hurtigt blomstergaver til dem, …\nRensning af fliser udendørs – Tips til …\n🥇Bordrundsav test  » Klik og se …


Udskydelse af moms-, A-skat og lønsumsafgift\nDvs. at modsat kompensationsordningerne, hvor man rent faktisk får penge i hånden, har man her valgt at virksomhederne rentefrit kan låne en række forskellige midler i en kortere eller længere periode.\nSmå og mellemstore virksomheder kan indtil den 15. juni ansøge om at få udbetalt den senest angivne moms – altså momsen for 4. kvartal 2019 eller momsen for 2. halvår 2019.\nLånet er, som alle de øvrige udskydelser af betalinger, rentefrit.\nLånet skal betales tilbage senest den 1. april 2021.\nLånet kan være ganske fornuftigt at tage, da det er rentefrit og heller ikke koster nogen penge i oprettelse. Lånet er ret kort, men kræver ingen dokumentation – heller ikke nogen begrundelser for, at man rent faktisk har behov for lånet, så det er dybest set åbent for alle.\nSker på www.virk.dk og udbetales ret hurtigt efter at ansøgningen er indsendt.\nFristen for ansøgningen er den 15. juni 2020.\nMoms, A-skat, B-skat og lønsumsafgift har fået rykket sine betalingsterminer. Og det har man for alle virksomheder – uanset om de har ansøgt eller er ramt af coronakrisen eller ej.\nTil gengæld har SKAT åbnet op for, at man kan betale frivilligt på skattekontoen, hvis man ikke ønsker at bruge sin kredit hos SKAT – f.eks. hvis man betaler negative renter i sin bank, er det ikke attraktivt at have for mange penge stående.\nSå vær opmærksom på særligt denne pointe.\nMellemstore virksomheder får udskudt 1. kvartals momsbetaling 2020 med 3 måneder, således at de skal betale 1. og 2. kvartals moms den 1. september 2020.\nSmå virksomheder, der betaler den 10. måneden efter lønudbetalingen, har fået rykket betalingen i maj til september, betalingen i juni til oktober og betalingen i juli til november. Dvs. at september, oktober og november bliver dobbeltbetaling af A-skat!\nHvis du ikke som virksomhedsejer er opmærksom på dette, vil du derfor have en skjult gæld, og likviditeten kan blive hårdt presset i efteråret, når der skal betales A-skat for to måneder ad gangen.


Grillpander til komfur og induktion - til de billigste priser\nForside / Køkken & Madlavning / Gryder & Pander / Grillpander i god kvalitet\nAdora 0 Albaline 0 Alpina 0 Batco Nordic 0 Beurer 0 Geyser 0 Global 0 Juna 0 Maku 0 Sanimaid 0 Target 0 Ultra Clean 0 Bastian 0 Bitz 0 Contigo 0 Dacore 0 Day 0 Eva Trio 0 Eva Trio gryder 0 Eva Trio Legio Nova 0 Eva Trio pande 0 Excellent Houseware 0 Gade & Co. 0 Gense Lagersalg 0 Holm 0 Joseph Joseph 0 Kinderkitchen 0 KJ Collection 0 Krups 0 La Cucina 0 Luigi Bormioli 0 Lynel 0 Lyngby Porcelæn 0 Mauviel 0 Medusa 0 Ninestars 0 Nordic Sense 0 Patisse 0 Rikki Tikki 0 Severin 0 Sirius 0 Sistema 0 Stanley 0 Zassenhaus 0 Zwilling 0 Siemens 0 Aida 0 Alfi 0 Arcas 0 BaByliss 0 Blomsterbergs 0 Bodum 0 Bosch 0 Bosch elkedel 0 Brabantia 0 Braun 0 Brix 0 C3 0 Camelion 0 Cole & Mason 0 Conzept 2 Coronet 0 Delu 0 Duracell 0 Emsa 0 Eva Solo 0 Eva Solo termokande 0 Fiskars 0 Frederik Bagger 0 Funktion 0 Gastromax 0 GEFU 0 Gense 0 Georg Jensen 0 Grundig 0 Hammarplast 0 Lyngby 0 Lyngby Glas 0 Holmegaard 0 Homeit 0 Intex 0 iSi 0 Jacob Jensen 0 Jamie Oliver 0 Jamie Oliver gryder 0 Jamie Oliver pande 0 Kähler 0 Kay Bojesen 0 Kenwood 0 Koopman 0 Le Creuset 0 Leifheit 0 Lékué 0 Melissa 0 Melitta 0 Metaltex 0 Microplane 0 Moccamaster 0 NEO Tools 0 Nilfisk 0 Nuance 0 OBH Nordica 0 Oral-B 0 Osti 0 OXO 0 Peugeot 0 Philips 0 Philips barbermaskine 0 Piet Hein 0 Pillivuyt 1 Plast Team 0 Plast1 0 Pyrex 0 Raadvad 0 Römertopf 0 Rosendahl 0 Rosti 0 Royal Copenhagen 0 Scanpan 0 Scanwood 0 Skandi 0 Södahl 0 Sodastream 0 Soehnle 0 Stelton 0 Swirl 0 Tefal 1 Tesa 0 Tiger 0 Topex 0 Trend 0 Trip Trap 0 Kreator 0 Victorinox 0 Westmark 0 WMF 0 Yaxell Japan 0 Zone Denmark 0\nGrillpander i god kvalitet\nPillivuyt – Garonne grillpande i letvægtsstøbejern – 28×28 cm\nConzept -Grillpande non stick – 28cm\nTefal – Talent Pro Grillpande – 26×26 cm\n749.95 DKK 549.95 DKK\nStort udvalg af grillpander\nHvis du elsker saftige og lækre bøffer på grillen, så er en grillpande eller grillplade den helt perfekte løsning. Du slipper for at tænde op i grillen eller stege det på en pande. Du kan dermed lave grillet kød og grøntsager indenfor. Det er det mange af os altid har ønsket og det er muligt med vores store udvalg af grillpander eller grillplader. Du skal derfor ikke længere vente på at kunne grille lige det du vil indenfor.\nDet letteste tilføjelse til hjemmet er klart en grillpande. Den fungerer fuldstændig som en almindelig pande, da den bare skal stilles på et komfur. Der er dog en klar forskel fra en grillpande og en almindelig pande. En almindelig pande er helt plan, hvorimod en grillpande er udstyret med riller, som gør at den har samme form som grillen. Det giver derfor en helt andet smag og oplevelse, når man vælger at stege det på en grillpande. Det kan ikke anbefales nok, især om vinteren, hvor man ikke lige har lyst til at grille udenfor.\nGrillplader til alle behov\nI denne kategori finder du også grillplader, som er et virkelig fedt redskab til hjemmet. De fleste grillplader kan placeres direkte på komfuret, hvilket gør det forholdsvist enkelt, så længe du har plads nok. Du kan læse om målene på de enkelte grillplader ved at klikke på dem. Her findes mange forskellige typer af grillplader, alt efter hvad dit behov er. Der er eksempelvis grillplader, hvor du både får en almindelig stegeoverflade, som man kender det fra almindelige pander. Derudover er der den lækre grilloverflade, som gør at du kan lave det perfekte stykke kød eller grillede grøntsager.\nDer er altså virkelig udsigt til lækker mad, hvis man får anskaffet en af de ovennævnte redskaber. Det er underordnet om det er en grillplade eller grillpande, du vil kunne lave lækker mad med begge. De mange forskellige produkter fås selvfølgelig til en god og billig pris. Vi har nemlig et stort udvalg, som gør at vi kan gøre prisen ekstra attraktiv. Det er på trods af at vi sælger nogen af landets bedste mærker. Vi forhandler bl.a. Scanpan og Tefal. Der er altså både kvalitet og gode priser at finde her. Derudover er der også ofte gode tilbud, hvor man virkelig kan spare en masse penge. Det er derfor med at følge med herinde, hvis man vil have de bedste priser på grillpander eller grillplader.\nGode tilbud på grillplader\nDet kan selvfølgelig være noget af et arbejde at holde øje med tilbud på de enkelte sider. Der skal også passes arbejde, børn og hvad man ellers går og laver. Derfor har vi valgt at hjælpe dig med vores nyhedsbrev. Her samler vi alle de gode tilbud nu og her på mail. Du slipper derfor for at tjekke de mange kategorier igennem hver dag for gode tilbud. Det er både gratis, uforpligtende og kræver kun din mail. Det er den perfekte løsning, hvis du er på udkig efter de bedste tilbud. På den måde kan du få grillplader, grillpander og meget andet til billige priser.


Villa LC 195 m² - KFS Boligbyg\nArkitekttegnet projektforslag 1464\nEn villa i to etager, der danner rammerne om det gode liv. I underetagen er der gode værelser og på overetagen er der plads til alle – om det er et stort opdækket bord til gæster eller det er hverdagens hygge. Fra køkken-alrummet er der udgang til tagterrasse med udsigt over området.\nVi tegner alle huse individuelt ud fra vores kunders personlige ønsker og behov – og til den konkrete byggegrund. Med en arkitekttegnet planløsning skaber vi de optimale rammer for den tilværelse I ønsker jer – samt en bolig der optimeres i forhold til grundens form, terræn, orientering og udsigt.\nSamlet boligareal: 195 m²\n– stueetage: 69 m²\n– første etage: 99 m²\nOverdækket: 4 m²\nCarport: 20 m²\nSe flere projektforslag\n2018 Villa Haslund 177 m²\n2018 Villa Mølvang & Nørgaard 177 m²\n2018 Villa Ringgren & Frydkjær 168 m²\n2018 Villa P + F 221 m²


Galleriet i en brydningstid - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nDen 24. maj sætter Art Week 2018 fokus på de københavnske gallerier med en Gallery Day & Night\nFor mange er galleriet måske et svært tilgængeligt og eksklusivt rum, men det er også et af de vigtigste rum i kunstens verden og økosystem, hvor der bliver produceret utrolige mængder af udstillinger, taget en hel del chancer, og hvor publikum rent faktisk har en helt unik chance for at møde de markante værker, inden de ryger i samlinger og private hænder. Men nu er gallerierne også udfordret af tiden, sociale medier og en økonomisk kultur, hvor de større bliver større og livet leves online. Vi spurgte – i anledning af Art Week Copenhagen – en række kendere om udsigterne for galleriet anno 2018.\n”Det er en meget væsentlig økonomi, der genereres i gallerisystemet – både for kunstnerne, galleristerne og institutionerne. Der samles jo sådan set rigtig mange private midler op i gallerisystemet, som kunstnerne, og i sidste ende også institutionerne, ville gå glip af, hvis gallerierne ikke var der. Så uden gallerier – ingen kunst, vil jeg gå så vidt til at sige. Det vil være et alvorligt indgreb i økosystemet i det hele taget (for det giver også et spill over til de kunstnere, der ikke arbejder med salgbare værker), og jeg tror faktisk, vores kunstscene ville blive så minimal og uinteressant, at der ikke ville være meget at komme efter.”\n”Det ville være problematisk. I det kulturelle system, som eksisterer i kølvandet på vores neoliberalistiske hverdag, ville vi formentlig kun se udstillinger med household names, udstillinger der turnerede fra metropol til metropol, SoMe-venlige installationer og gendigtninger af permanente samlinger med kuratoriske overgreb.”\n”Der ville nok slet ikke være nogen kunstscene uden gallerierne. For det er jo kun i Danmark, og i enkelte andre lande, at der er (næsten) vandtætte skodder mellem de kunstnerdrevne udstillingssteder og institutionerne på den ene side over for de kommercielle gallerier på den anden. I USA er dit go-to udstillingssted måske nok ‘not-for-profit’, men det er så sandelig ikke det samme som ‘non-profit’. Skal dørene forblive åbne, er man nødt til at operere med et vist salg. Og museerne beror i så høj grad på fradragsberettigede donationer, at selv toiletterne og kuratorernes stillinger har navn efter enkeltpersoner, firmaer eller fonde.”\nDen digitale virkelighed, som de fleste gallerier må forholde sig til i dag, og hvor et stigende salg foregår over mobilen, rummer nogle udfordringer, hvis galleriet som rum stadig skal have en kulturbærende rolle.\nMen det digitale rummer ganske enkelt også nogle nye muligheder, og de begynder at få positiv effekt for de gallerister, der har fulgt med. Det er i hvert fald konklusionen ved det nyåbnede Alice Folker Gallery, hvor ret ukendte og nyudklækkede kunstnere introduceres og repræsenteres:\nDen 24. maj sætter Art Week 2018 fokus på de københavnske gallerier med Gallery Day & Night. Dagen indledes med morgenmad fra kl. 10 og fortsætter med ferniseringer, koncerter og masser af arrangementer gennem hele dagen.


Mike fra TV 2’s ”Mit livs konfirmation”: Far var i fængsel | Ude og Hjemme\nMike fra TV 2’s ”Mit livs konfirmation”: Far var i fængsel\nSom 10-årig fik Mike en besked, der for altid vil stå klart i hans erindring. Hans far var blevet idømt syv års fængsel, og de næste mange år skulle drengen undvære sin elskede far. Det førte til en stor sorg for Mike, hvis største ønske var, at hans far kom ud tids nok til at være med til hans konfirmation.\nTorsdag, 5. april 2018 - 18:00 - af Nina Sommer. Foto: Søren Lamberth.\nTankerne har kørt rundt det sidste lange stykke tid. De hyggelige ture i badeland med far er blevet erstattet af rungende tavshed. Hvorfor hans far lige pludselig har fået for travlt til at se ham, forstår han ikke. Dagene går, og de negative tanker bliver stærkere og stærkere, og en dag kan han ikke holde afsavnet ud mere.\n– Jeg vil se min far, siger Mike i en bestemt tone til sin mor, mens de er i gang med at vaske bilen.\nEn kort tavshed bliver afbrudt af tårer, der triller ned ad hendes kinder. Mike frygter det værste, og da hans mor endelig fortæller sandheden om farens fravær, kan han heller ikke holde tårerne tilbage.\n– Jeg savnede min far, og heldigvis fik jeg ikke i begyndelsen at vide, hvor lang tid han skulle sidde inde. De vidste det heller ikke selv. Havde de sagt det, tror jeg nærmest, det ville blive for meget for mig, fortæller den i dag 15-årige Mike fra Nr. Broby på Fyn.\nBåndet mellem far og søn var smedet sammen lige siden Mikes spæde år. Selv om hans forældre gik fra hinanden, da han var 2 år, var faren stadig et skinnende lyspunkt, som Mike altid så frem til at være sammen med.\nFarvel til familielivet\nMen Mikes far, Mads Rasmussen, havde venner på den forkerte side af loven, og selv om familielivet havde en stor prioritet, så havde han til sidst svært ved at holde det adskilt.\nBare 12 dage efter, at han var blevet far for anden gang, oplevede han noget, han aldrig ville glemme. Mens sundhedsplejersken var for at tilse hans lille datter, kunne han se, hvordan indkørslen blev fyldt med mennesker. Det var politiet, der havde omringet hans hus. Huset blev endevendt, da de havde mistanke om, at han havde narko liggende. Men selv om de ikke fandt noget, blev han anholdt.\nMens døren i arresten blev låst, stod Mads kun med tankerne om en uoverskuelig fremtid og uvisheden om, hvornår han skulle se sine børn igen.\nHjemme på Fyn havde Mike de samme bekymringer, og den dag, hans mor fortalte ham den hjerteskærende nyhed, havde Mike kun ét ønske: Han ville se sin far så hurtigt som muligt.\n– Jeg kan huske, hvordan jeg blev kropsvisiteret, før jeg skulle ind og se ham. Det var så lang tid siden, at jeg havde set ham, og jeg var bange for, hvad der ventede mig, husker Mike.\nOmkring fem måneder gik der, før han igen så sin far.\nTårerne var der ingen af dem, der kunne holde tilbage, og uvisheden om, hvor længe de skulle undvære hinanden, hang som en tyk tåge i rummet.\n– I starten sad der en vagt, når jeg var sammen med Mike. Jeg vidste jo godt, at han havde en masse spørgsmål, og jeg vidste, at hvis jeg måtte svare på dem, ville han få det bedre. Få noget vished om situationen, men jeg måtte ikke fortælle noget om sagen, og det gjorde nærmest fysisk ondt, at jeg ikke kunne hjælpe ham, fortæller 33-årige Mads, der endte med at få en dom på 7 års fængsel for forsøg på medvirken til at bestille 10 kilo amfetamin.\nDommen var som et knytnæveslag i maven på Mads og hans familie, og tanken om, at han ikke kunne se sine børn vokse op, betød, at han det første stykke tid ikke kunne sove eller spise. Tankerne kredsede rundt om alle de ting, han ville gå glip af.\nFor Mike var tanken om at undvære sin far også uoverskuelig. Teenageårene begyndte at presse sig på, og når han fik en seddel med hjem om skolearrangementer, voksede det som en knude i maven.\n– Nogle gange tog jeg af sted med mine venner og deres forældre, men det blev bare meget tydeligt, at min far ikke var der, så ofte lod jeg bare være med at tage med, fortæller Mike, der fik det sværere og sværere psykisk.\nOfte var det en kamp at komme op om morgenen, og når han endelig sad i klasseværelset, havde han svært ved at koncentrere sig.\n– Jeg kunne ofte sidde og tænke på min far i fængsel. Jeg havde set så mange film, hvor folk fik tæsk, og jeg blev bange for, at jeg en dag pludselig fik besked om, at der var sket noget frygteligt, fortæller Mike.\nI begyndelsen fortalte Mike ikke, at hans far var i fængsel. Senere fortalte han det til nogle få venner. Men en dag, en fra skolen drillede ham med farens fængselsdom, blev det for meget for Mike. Han kom i slåskamp og blev sendt hjem fra skole.\n– Det var jo lidt mit ømme punkt, og der var også en fra min klasse, der blev ved med at fremhæve, hvad han og hans far lavede sammen. Jeg kan huske, at han sagde ”Det er godt nok dejligt, at jeg har en far. Det er dejligt, at min far kan være her”, fortæller Mike.\nDe mange timer i fængsel gav Mads mulighed for at finde ud af, hvad han ville. Familien havde altid været det vigtigste, og han valgte at stoppe al kontakt med de mennesker, som havde med kriminalitet at gøre. I stedet begyndte han at tage en uddannelse og sørge for at gøre alt, hvad der var muligt, for at vise sig fra den bedste side i fængslet.\nFire et halvt år efter, at Mads fik sin dom, fik han den besked, som han havde drømt om hver dag. Tiden var kommet til at blive løsladt.\n– Da jeg fik af vide, at min far ville komme ud, troede jeg ikke på det. Jeg har tidligere fået besked om, at han kom ud, hvor det ikke skete. Så det var nok først, da jeg kunne se det med mine egne øjne, at jeg var overbevist.\nI 2016 kom Mads endelig ud i friheden. I mellemtiden havde han fået en kæreste, og lysten til at være sammen med familien var det, der havde holdt hans mod oppe.\nDet er nu to år siden, at Mike igen fik mulighed for at se sin far, når han havde lyst. Ofte kommer han lige forbi til aftensmad, og de forsvinder ofte ud i garagen, hvor de skruer på Mikes scooter.\n– Jeg kan godt mærke, at jeg gået glip af nogle af de vigtigste år, og vi er stadig i gang med at bygge vores forhold op. Det tager lang tid, men det vigtigste er, at Mike ved, at jeg er der for ham, og at jeg ikke forlader ham igen.\nMikes største ønske var, at hans far var med til hans konfirmation. Han havde tidligere fået at vide, at det nok ikke ville ske, men sidste år kunne Mike sætte sig til bords med både mor og far ved sin side.\n– Det var kæmpestort. Det gjorde mig virkelig glad. Især fordi jeg faktisk ikke havde troet på, at det kunne lade sig gøre, fortæller nu 15-årige Mike, der er glad for, at han gjorde så meget for at holde kontakten med sin far, mens han sad i fængsel.


Morsø Optænding 500 Stk. - Smartguiden\nMorsø Optænding 500 Stk.\nVarenummer (SKU): 2311200196561418 Kategori: Relevans\nMorsø Optænding 500 Stk.Morsø tændposer 500 stk.Benyt Morsø tændposer til at skabe den særlige varme følelse af hygge! Morsø tændposer sikrer effektiv og hurtig optænding i både brændeovn, grill og bål. De forseglede tændposer er lugtfrie og du slipper for at få lugt på hænder og tøj. Kassen indeholder 500 stk. og er derfor perfekt til genopfyldning af Morsø tønden.Sådan gør du:Placer 1-2 tændposer mellem kul, briketter eller brænde og antænd tændposen. Tændposerne er forseglede i brandbare antændingsposer. Tændposen bruges som væge og antændes i hjørnet.\nVær den første til at anmelde “Morsø Optænding 500 Stk.” Annuller svar


Hvad er Ashtanga yoga? Ashtanga yoga er en meget anderledes form for den yogaform vi normalt kender til.\nNormalt kan vi godt være skeptiske og snæversynet når det omhandler træning og sundhed, men lige netop ved yoga bør vi ikke være det. Det er svært at fejle i yoga. Det eneste tidspunkt du sådan rigtig kan fejl i yoga, er hvis du prøver noget power yoga, hvor du skal igennem en masse stillinger meget hurtigt og sikkert over et par gange – Eller bruger dårligt Yogaudstyr som billige måtter der glider.\nAshtanga yoga stammer fra Indien, og er en af de mere dynamiske former for yoga. Ved ashtanga yoga er der fokus på den perfekte balance mellem dit åndedræt og dine bevægelser, så din krop finder en helt perfekt harmoni med sig selv. Ved ashtanga yoga bliver du også smidig, som du gør ved normal yoga. Du bliver her også stærkere, du får også en bedre kondition og du lære at kontrollere din vejrtrækning.\nDet kan godt være det lyder som noget du også har prøvet eller hørt om ved andre former for yoga, og det er også rigtig at du sikkert har dette. Det kan være meget svært at skelne de forskellige yogatyper som ashtanga yoga, Iengar yoga og den almindelige yoga. Den bedste måde du virkelig kan mærke og se forskellen, er ved at prøve dem.\nEn Ashtanga yoga session\nNu ved du lidt om hvad ashtanga yoga har af fokuspunkter, men det kan være ret svært at forestille sig hvad og hvordan sådan en session foregår.\nEn ashtanga session går typisk op i 5-7 serier af stillinger du skal igennem. Men faktisk er det ikke altid sådan hvis du skal prøve det her i landet. For de danske ashtanga yoga sessioner er oftest kun op til 3 forskellige serier – men det er nu også ganske OK.\nDu starter typisk blidt ud med en serie der har en terapeutisk effekt på dig. Det er her hvor du ændre din tankegang og sætter dig ind i det du skal. Helt automatisk kommer du til at slappe af i dig selv og i dine omgivelser, hvilket gør din krop klar til de mere dynamiske serier.\nDer herefter være en masse forskellige stillinger der udfordrer din krop på knogler og led. Det er øvelser hvor du skal bruge hele kroppen, hvor sværhedsgraden ikke nødvendigvis bliver forøget i form af stillinger, men intensiteten bliver øget ved hver enkelt stilling.\nDen sidste og afsluttende serie er der typisk noget mere afslappende som lidt har samme virkning som hvis du strækker ud efter en løbetur.\nDet er ikke fordi du får pisk med en bambuspind, hvis du ikke får udført en stilling korrekt. Det er bare vigtigt ved ashtanga yoga at du gør som instruktøren instruere og derved give dig 110 procent. Serierne i ashtanga yoga er nemlig ikke en tilfældig sammensætning som instruktøren lige har disket sammen en time inden i skal i gang.\nDisse serier nemlig nøje bestemte i en helt bestemt rækkefølge. Her er der forsket for hvad den enkelte stilling gør for krop og sjæl, og hvordan den samarbejder med den næste stilling og den forrige. Selve helheden af ashtanga yoga vil give dig en fornemmelse af at din krop er fra ende til anden og dit sind lige så.\nDet kan godt tage nogle gange før du får fuldt udbytte af ashtanga yoga, og derved er det uden tvivl dét værd. Det er vigtigt du finder disciplinen frem til at fokusere og prøve igen. For når du først behersker ashtanga yoga til topkarakter af natur uden at anstrenge dig, vil det give dig så meget mere overskud, selvtilfredshed i din hverdag. Du vil få et stærkere sind, stærkere knogler, led og i det hele taget bare være bedre rustet overfor det livet kan bringe.\nDu kan meget hurtigt mærke en energisk forskel på dig selv når det kommer til arbejde at lege med dine børn, gøre rent og lave mad m.m. efter du har inddraget ashtanga yoga i dit liv. Yoga et kvarter om dagen er alt der kræves, for både at blive sundere og føle dig bedre tilpas, så hvorfor ikke komme igang?\nYoga er nu kommet er flere forskellige former og størrelser, med forskellige formål. Men når vi ikke just bor i …