Varenummer (SKU): 40186438647994 Kategori: Støvler Tag: Aigle\nAigle – Laforse 2 MTD Jagt/Vandre læderstøvle str 37-47 er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i vores varekategori Støvler. Husk du får hele lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Aigle – Laforse 2 MTD Jagt/Vandre læderstøvle str 37-47 i webshoppen Hunterspoint, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nHusk at når du køber varer i webshops, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det gør en prissammenligning let, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n9 reviews for Aigle - Laforse 2 MTD Jagt/Vandre læderstøvle str 37-47


Casino uden NemID? Dansk Casino Licens — Hvorfor er det Vigtigt? Først og fremmest er alle casinoer med dansk spillelicens reguleret af Spillemyndigheden. Det betyder, at Spillemyndigheden holder øje med, at casinoerne overholder de love og krav, der gælder på det danske spillemarked. Spiller du hos et udenlandsk online casino uden Dansk spillelicenser casinoet ikke reguleret af Spillemyndigheden, og du kan derfor ikke vide dig sikker på, om spillene er fair og lovlige for dig som spiller. Et konkret eksempel kan være problemer med udbetaling af gevinster. Et casino med dansk spillelicens skal overholde en række strenge krav fra Spillemyndigheden i forhold til udbetalinger. Overholdes disse krav ikke, kan casinoet miste sin licens, og dermed mister casinoet også sin ret til at drive casino i Danmark.\nSprede ved Live Dealer Casinoer Her er flere indlysende fordele ved online live casinoer Du spiller i realtid inklusive egentlige menneskelige dealer — Du boldspiller ikke imod en computer! Du kan se dealere spinde roulette hjulet plus bolden eller give blackjack kort indtil dig. Du kan kommunikere med dealeren — Du kan kommunikere via chatroom med live dealeren, og live dealeren svarer til dig! Du kan agere hvor som helst — Du kan nyde Live Casino spil, mens man børster tænder på dit badeværelse! Man behøver ikke bekymre dig om ordentlig tøj valg. Du får ekstra bonusser fra tid til anden. Landbaserede kasinoer har ikke indbetalingsbonus som online casinoer har. Så når du spiller live casino online kan du drage fortrin af regelmæssige Live Casino Bonusser. Live casinoer vil også ofte have aldeles loyalitetsbonus eller en kampagne, hvor man kan vinde noget.\nSpillemaskinen en computer Bingo Bango Boom spillemaskine


Gratis webinar: Blive klogere på rollen som konsulent - HK\nGratis webinar: Blive klogere på rollen som konsulent\nEr du på vej ind i rollen som rådgiver, koordinator, vejleder eller konsulent – eller er du der allerede - så afholder HK Kommunal et webinar d. 9. juni, som gør dig klogere på rollen. Du får styrket din kommunikation, dine procesværktøjer og du får råd til, hvordan du håndterer de nye relationer til kolleger og chefer.\nKonsulentrollen – dilemmaer og muligheder.\nDet er titlen på det gratis webinar, som HK Kommunal udbyder d. 9. juni.\nUnderviser på dagen er Thilde Westmark, som bla har skrevet en bog om konsulent- og ekspertrollen.\nRollen kan have mange forskellige navne og titler – lige fra tovholder, koordinator, konsulent, faglig nøgleperson, rådgiver eller noget helt sjette.\nMen det dækker over det samme, nemlig at du bevæger dig væk fra drift og i retning af at bringe din viden i spil over for andre faggrupper og nye interne såvel som eksterne samarbejdspartnere\nKonsulenten har mange kasketter på\nPå webinaret vil Thilde Westmark blandt andet komme ind på de dilemmaer, man står i som konsulent.\n- I en konsulentrolle har man ofte mange kasketter på. Det giver såvel dilemmaer som muligheder. For selvom man har en stor viden på ens specialområde, er der meget at hente ved at styrke ens kommunikation.\nHeri ligger den pointe hos Thilde Westmark, at hvis man har en fagfaglig ekspertbaggrund vil nogen føle det som inkompetence og uformåen, hvis de ikke straks kan give et svar. Men opgaven er fra starten at gøre det til et fælles projekt med at finde svar på problemstillingen.\nWebinaret vil give dig disse 3 redskaber med:\nHvordan kan man tale, så andre får lyst til at lytte – og hvordan kan man lytte, så andre får lyst til at tale\nLær at balancere som konsulent\nBliv klog på dilemmaer og muligheder i din nye rolle\nLæs mere og meld dig til det gratis webinar her.\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2020/05/11/bliver-klogere-paa-rollen-som-konsulent)


Anlægsudstyr – Fillerlager – KVM INTERNATIONAL A/S\nAnlægsudstyr – Fillerlager!kvm_20182019-06-28T11:49:29+02:00\nSiloer for filler, cement og andre typer pulver\nSiloerne er placeret på eget stålstativ eller i en fælles stålkonstruktion med serviceplatforme til eventuel placering af andet udstyr. Siloerne kan være delt for opbevaring af forskellige pulvertyper. Siloer har alle filter på toppen, fuldmelder, over/undertrykssikring, luftningsudstyr i keglen, ifyldningssikring og kontinuerlig niveaumåling.\nSpecielt for asfaltproduktion tilbydes silotårne med 2,3 eller 4 rum, som er monteret direkte på betonfundament.\nEgenproduceret filler transporteres med elevator eller blæsearrangement til den pågældende silo, som valgfrit kan udstyres med tør og/eller våd tømmefacilitet.


Sirius Luke Lyskæde Startsæt - 10 LED pærer– køb online på imerco.dk\nForside Bolig Lamper Lyskæder Sirius Luke Lyskæde Startsæt - 10 LED pærer 5 meter - Plastik/LED-lys - Klar\nSirius Luke Lyskæde Startsæt - 10 LED pærer\n5 meter - Plastik/LED-lys - Klar\nInviter familie og venner til havefest og pynt haven med Luke lyskæden fra Sirius. Lyskæden har 10 LED-pærer, som skaber den hyggeligste stemning på de lange sommeraftener.\nKan udvides til 40 LED pærer (40 meter)\nLED-pærer fremstillet i PE\nMed Luke lyskæden har du mulighed for at forlænge lyskæden med op til 40 LED pærer. Lyskæden er vandtæt og er derfor perfekt til både inde og udendørs hygge. Hæng den i de laveste grene i æbletræerne eller skab et lysende loft over terrassen.


Facaderens | KGS Flise- og Facaderens\nKGS Flise- og FacaderensFacaderens\nFlotte og rene bygninger er mere præsentable over for kunder og forretningsforbindelser, også hvis du blot ønsker, at dit hus skal fremstå pænt og velholdt, med andre ord, hvad end du har et hus, boligblok, lagerhal, kontorbygning eller en fabrik, kommer vi og renser den.\nForud for et tilbud kommer vi altid og laver en gratis test. Hvis vi indgår en aftale, indeholder den en tidsplan for projektet, samt opstarts dato.\nNår vi går i gang renser vi mekanisk overfladen via højtryk, med varmt vand. Når facaden er ren giver vi den en desinficerende algebehandling, som går i dybden og fjerner al vækst i strukturen. Efter algebehandlingen har du mulighed for at få imprægneret din facade, dette gør den bedre modstandsdygtig over for skidt og fugt, når din facade ikke suger fugt, holder den bedre på den isolerede varme og du reducer frost sprængninger.\nNår du har fået renset din facade, anbefaler vi en årlig algebehandling, så undgår du begroning og algevækst. Dette er en billig måde at vedligeholde din bygning, da algebehandlingen er hurtig overstået.\nVi tilbyder service løsninger, som er tilpassede dine behov, det kunne eksempelvis være afrensning af udsatte facader årligt, løbende graffiti tjek, fjernelse af tyggegummi.\nVed erhverv er der mulighed for facaderens uden for åbnings-/arbejdstiden, det vil sige at vi har mulighed for at udføre arbejdet aften, nat og weekend, derved undgår vi sammen gener af kunder, p-områder og lign.\nKontakt os for et uforpligtende tilbud, vi kommer gerne ud og måler op og snakker mulighederne igennem.\nVi rengør og renser\nSol skygger over vinduer\nHar vi ikke nævnt din overflade, så kontakt os endelig, vi kommer gerne ud og ser på dine overflader og sammen får et overblik over mulighederne, for netop din ejendom.\nHøje bygningerer er ingen hindring for os\nHer benytter vi enten lift eller mandskabskran,\nså stort set alle opgaver kan løses.\nKontakt os gerne, vi elsker nye udfordringer.


Sebastian Felix Schwemer - Find forskere på Jura\nOFFICE HOURS 🦠☕👨🏫\nHver mandag mellem kl. 10 og 11 på Zoom (uden tilmelding) under følgende link\nSebastian er lektor ved Centret for informations- og innovationsret (CIIR) og førsteamanuensis II ved Oslo Universitets Senter for rettsinformatikk (SERI).\nSebastian er interesseret i regulering af og igennem teknologi.\nI hans forskning fokuserer Sebastian på dette spændingsfelt mellem regulering, teknologi, og samfundet, med særlig fokus på internettet, decentraliserede systemer og kunstig intelligens. Han beskæftiger sig fortsat med ophavsretlige spørgsmål vedrørende det digitale indre marked og interesserer sig også for retsinformatik.\nSebastian er del af Fakultets Digitaliseringshub og står for Fakultets Tech&Law arrangementer. Han er også involveret i en række undervisningsstrategiske projekter relateret til digitalisering og teknologi, f.eks. Teknosofikum eller Oslo Universitetets Centre on Experiential Legal Learning (CELL).\nSebastian er modtager af den prestigefyldte Tietgenpris (2018). I 2020 har han rådgivet Europakommissionen i forbindelse med revisionen af e-handelsdirektivet (Digital Services Act). Udenfor sit akademiske virke, har Sebastian været aktiv i teknologi økosystemet, bl.a. som en af initatorerne bag CPHFTW fonden og Techfestival Copenhagen.\nSebastian taler ofte på konferencer som f.eks. RightsCon, EPIP eller GigaNet og er tit brugt i nationale og internationale medier som bl.a. WIRED UK, The Verge, MIT Technology Review, Techcrunch, Politico, DR, Politiken, Zetland, Tagesspiegel, Deutschlandfunk mfl.\nFølg Sebastian på Twitter for opdateringer.\nFor mere information om nuværende og tidligere forskningsprojekter se mit engelske profil på: https://jura.ku.dk/schwemer\nResearch groups (udvalg)\nCopenhagen Internet & Society Research Group\nArtificial Intelligence and Legal Disruption Research Group\nMarked, innovasjon og konkurranse UiO (associated member)\nDu kan se de fleste af Sebastians præsentationer under fanen aktiviteter eller et utvalg på Slideshare.\nSebastian underviser fag relateret til jura og teknologi og holder gæsteforelæsninger samt vejleder bachelorprojekter og specialer indenfor hans forskningsområder (tidligere projekter f.eks. ansvar for autonome biler og robotter, overførsel af data til tredjeland, licensering af digitale rettigheder, app udviklerens brug af persondata, informationssamfundstjenester og Airbnb og Uber eller retlig beskyttelse af computerspil).\nSebastian er involveret i en række strategiske projekter på fakultets- og universitetsniveau relateret til teknologi og digitalisering af uddannelsen.\nIT-ret (KU): 2021 (forår), 2020 (efterår), 2020 (forår)\nLegal Technology: Artificial Intelligence and Law (Universitetet i Oslo): 2021 (forår)\nInternet Governance (Universitetet i Oslo): 2020 (efterår)\nInformationsret (KU): fagansvarlig 2020 (efterår), 2019 (efterår), 2018 (efterår), 2017 (efterår)\nBæredygtige virksomheder "entrepreneurship" (KU, i samarbejde med IT Universitetet): 2020 (forår)\nLaw, Science & Technology in the Digital Society (KU): 2014 (efterår)\nEU Intellectual Property Law and Policy in a Global Context (KU): 2014 (forår)


OM BOFA | Bofa\nvelkommen til Bofa\nEventuelle tvivlsspørgsmål i hverdagen afklares mellem Bofas ledergruppe og Centerchefen i BRK Natur, Miljø og Fritid samt Natur-, Miljø- og Planudvalget.\nPr 1 januar 2003 overgik BOFA fra at være et fælleskommunalt selskab – ejet af de 5 bornholmske kommuner – til at være én virksomhed under Bomholms Regionskommune.\nFor at sikre, at BOFA til en hver tid har en optimal dialog med brugere af BOFAs ydelser, blev det indstillet af BOFA besluttet af regionskommunens daværende Teknik- og Miljøudvalg, at tilknytte et brugerråd til BOFA.\nBOFAs Brugerråd sammensættes af repræsentanter fra en række af BOFAs brugergrupper.\nDe inviterede brugergrupper foranstalter hver især valg af en repræsentant til brugerrådet.\nBOFAs brugerråd indkaldes 2 gange årligt til møder, der typisk bliver afholdt i BOFAs Affaldstårn, eller anden lokation i Rønne.\nBrugerrådet har ikke nogen form for beslutningskompetence Der kan således ikke træffes beslutninger vedrørende BOFAs takster, serviceydelser mv.\nBeslutningskompetencen er således til enhver tid placeret hos kommunalbestyrelsen, relevante stående udvalg og BOFAs ledelse.\nBOFAs brugerråd vil altid blive informeret og hørt i sager omkring relevante emner, som f.eks.\nForestående ændringer af serviceydelser\nForestående ændringer af takster\nResultater af grønt regnskab\nNøgletal fra årsregnskab\nRegulativer på affaldsområdet\nFølgende foreninger, virksomheder og råd er repræsenteret i BOFAs brugerråd:\nRønne vand og varme (RVV)\nBrugerrådets seneste referat: Link\nMILJØ- OG ARBEJDSMILJØ LEDELSES SYSTEM\nMiljø- & arbejdsmiljøledelsessystem\nBofa konverterede til ISO 14001/2015 i 2018. Den 16. august blev der afviklet en konverteringsaudit, hvor selve systemet blev godkendt og vi efterfølgende fik ovenstående certifikat. 13. til 15. november var turen så kommet til medarbejderne. Der er selvfølgelig altid noget, som kan gøres bedre, men vi bestod igen uden afvigelser.\nDet betyder så nu, at vi arbejder videre med at forbedre vores miljøledelsessystem efter ISO 14001/2015-standarden.\nForordet til miljøledelseshåndbogen er forfattet af Bofa’s direktør, og lyder som følger: Du sidder med den nyeste version af Bofas miljøledelseshåndbog foran dig. Heri kan du læse, hvordan Bofa sikrer en sikker og professionel virksomhedsdrift, der tager højde for såvel det kendte som det ukendte på både kort og langt sigt.\nBofa er et af landets mindste affaldsselskaber. De geografiske betingelser har villet det sådan. Det betyder, at vi skal kunne alt, hvad et meget større selskab kan, blot med færre ressourcer. Vi har derfor mere end nogen brug for at anvende de mest opdaterede ledelsesredskaber, der er til rådighed for at sikre, vi kan nå vores mål.\nFormålet med miljø- og arbejdsmiljøledelsessystemet er: Formålet med Bofas miljøledelsessystem er, at vi ønsker at fremstå som en virksomhed, der på alle relevante områder arbejder helhedsorienteret, målrettet og åbent til fordel for både miljøet og arbejdsmiljøet.\n• I samarbejde med WasteControl etableres et sommerhusprojekt til at forbedre serviceringen i skuldersæsonerne. Forprojektet startes snarest, udførelsen afsluttes inden udgangen af 2019.\n• At etablere et projekt omkring design af affaldsløsninger i kulturbydele. Start juli 2018 – slut juli 2021.\n• At etablere et Future-projekt om styrkelse af cirkulær økonomi i mindre bysamfund.\n• At etablere et aktivitetshus på baggrund af forundersøgelsen omkring muligheden for dette. Projektet består af fase 1, fundraising og fase 2, etablering.\n• At sikre, at fremtidige projekter omkring affaldshåndtering skal falde i tråd med Bofas og BRKs 2032-vision, samt at disse tiltag løbende promoveres.\n• At forbedre udsorteringen på genbrugspladserne ved bl.a. at kræve brug af klare sække mod tidligere sorte, samt løbende gøre opmærksom på dette.\n• At katalogisere og kategorisere affald fra de kommunale virksomheder med henblik på optimering af sorteringen af det kommunale affald.\n• At bistå Fællesskabet Buddegård med affaldshåndteringen. Man ønsker fra fællesskabets side at fremstå med en nul-affalds-løsning.\nI august 1999 blev Bofas nye kontrollerede losseplads taget i brug. Den kontrollerede losseplads er opbygget med drænnet og membran og opfylder de krav, der i dag stilles til en kontrolleret losseplads. Der foretages løbende måling af forureningsgraden af det vand, som kommer fra lossepladsen. Det forurenede vand sendes til Rønne-Hasle Renseanlæg, hvor det renses, inden det ledes ud i havet. Alt affald, som indvejes til Bofas kontrollerede losseplads skal, jf. lossepladsbekendtgørelsen, være deklareret. Deklarationer og vejledning om denne kan hentes på vægten på Almegårdsvej i Rønne. Deklarationen skal udfyldes af både affaldsproducenten og transportøren. Begge skal oplyse navn, adresse, CVR-nummer, kontaktperson og telefonnummer. Producenten skal derudover oplyse om affaldets klassifikation og art. Dette sker ved afkrydsning. Både producent og transportør skal underskrive deklarationen. På den kontrollerede losseplads deponeres materialer, som enten ikke kan genanvendes eller som ikke er egnet til at blive brændt på affaldsforbrændingsanlægget. De materialer, der fortrinsvis deponeres, er forurenede uorganiske bygningsmaterialer, forurenet jord, slam fra spildevandsrenseanlæg, asbest og sorteringsrest fra slaggesorteringen. Bofas kontrollerede losseplads blev udvidet i 2012. Den opnåede kapacitet er dog ved at være opbrugt, så nye tiltag er i støbeskeen..\nBofas affaldsvarmeværk blev sat i drift i 1991.\nAffaldsvarmeværket modtager alt forbrændingsegnet affald fra øen;\nbeslaglagt narko/hash og smugler cigaretter mm.\nI alt modtages der ca. 20.000 ton affald om året, som skal brændes.\nDen varme der produceres ved forbrændingen sendes ud i varmenettet til borgere og virksomheder i og omkring Rønne. Bofas varme er prioriteret varme til RVV og dækker ca. 25 % af det årlige forbrug i Rønne.\nForbrændingsanlægget er i drift 24 timer i døgnet og der er altid mindst 1 mand på vagt til at overvåge forbrændingen og passe ovnen, året rundt.\n2 gange årlige er der planlagt nedluk af ca. 1 uges varighed. Det vil sige at driften afbrydes og ovnen køles ned så der kan foretages revision og vedligeholdelsesopgaver. Når ovnen er i drift er den ca. 1.000 grader varm. Det tager omkring 4 timer at standse forbrændingen på det tidspunkt er ovnen ca. 800 grader. Derefter går der ca. 1½ døgn før ovnen er kølet så meget ned at der kan foretages indvendigt eftersyn og evt. reparationer i de varmeste områder\nI forbindelse med at affaldet brændes af dannes der forbrændingsslagge, som er resterne af den del af affaldet som ikke kan brænde. Årligt er det ca. 3.500 ton. Slaggerne sorteres, så alle metaller over 0,9 mm renses ud og genanvendes. Derefter nyttiggøres slaggerne typisk ved at blive indbygget i større anlægsarbejder og dermed erstatte store mængde grus eller jomfrueligt materiale der skal graves eller suges ud af vores undergrund.\nRøgen fra forbrændingsprocessen renses i et indbygget røggasrenseanlæg, inden den udledes til det fri via den 75 meter høje skorsten. I røggasrenseanlægget renses røgen med et kalkprodukt. Den røg der udledes er derfor så ren som overhovedet muligt og det der ses er en dampfane. Og kalken (røggasrenserestproduktet) deponeres i et specialdeponi Langøya i Norge.\nErhvervslivet kan aflevere farligt affald på øens genbrugspladser i op til fem l/fem kg beholdere. Max 200 kg om året, såfremt virksomheden er tilmeldt Bofas ordning for erhvervslivets brug af containerpladserne.\nPapir og pap Papir og pap genanvendes i stor udstrækning, og er således medvirkende til at begrænse behovet for træer til ny papirmasse. Det er derfor i alles interesse, at så meget papir og pap som muligt indsamles. Papir og pap kan genanvendes til mange formål, men er det forurenet med snavs, kødsaft og lignende, eller er der tale om papir eller pap forstærket med f.eks. plast eller metaltråde, kan det ikke genanvendes. Flasker og emballageglas Flasker og andet glas sendes til et anlæg, hvor de omsmeltes. Emballageplast Emballageplast i form af krympefolier, pallehætter eller boblefolier presses i baller og sendes til genanvendelse. Disse plastfolier genanvendes i plastindustrien til nye plastprodukter. Batterier Husstandsindsamlede batterier og batterier fra det bornholmske erhvervsliv går alle til Stena Miljø for videre behandling.\nAffald er en ressource, som skal genanvendes ressourceeffektivt, dette er fokus for Regeringens ressourcestrategi og for Bornholms Regionskommunes affaldsplan. Vi skal bruge ressourcerne mere effektivt – genanvende mere og forbrænde mindre, ligesom deponering skal reduceres yderligere. Vi gør det godt i Danmark og i Bornholms Regionskommune, fremover skal vi gøre det endnu bedre. Bornholms Regionskommunes nye affaldsplan for perioden 2014-2024 giver et samlet overblik over status for affaldsområdet i kommunen. Den tegner et billede af situationen på affaldsområdet lige nu, og viser, i hvilken retning udviklingen peger i årene frem. Affaldsplanen skal revideres efter 6 år og har derfor hovedvægt på den kortsigtede planperiode 2014-2018. Den kortsigtede plan skal undtagelsesvist udarbejdes for en 5-årig periode denne gang, da Miljøstyrelsen har givet dispensation, så planen først skal gælde fra 1. oktober 2014. Affaldsplanen er udarbejdet af Bornholms Regionskommune (Bofa) i tæt samarbejde med Grontmij. Affaldsplan 2014-2024 er vedtaget af Kommunalbestyrelsen den 09.10.2014. Du finder affaldsplanen og dens tre bilag herunder.\nAffaldsplan 2014-2018 Bilag 1 til Affaldsplanen Bilag 2 til affaldsplanen Bilag 3 til affaldsplanen\nFREMTIDENS PROJEKTER M.M., KLIK


Bøger af forfatter Vian Bech - Køb hos Munksgaard\nNaturfag, niveau D og C\nNaturfag, niveau D og C er skrevet til elever på social- og sundhedsuddannelsen. Bogen giver en gennemgang af fagets kernestof på en lettilgængelig måde. Den største del af stoffet er vinklet i forhold til social- og sundhedsområdet, dog uden at give køb på den almene vinkel, som også er en del af målene for faget. Bogen er illustreret me\nNaturfag. Niveau F og E\nNaturfag, niveau F og E er skrevet til elever på social- og sundhedsuddannelserne. Bogen rummer den nødvendige teori i forhold til målene for naturfag på niveau F og E, og kernestoffet er vinklet i forhold til det sundhedsfaglige område. Faglig læsning er integreret i bogen, fx ved at teksten er let at læse, fagudtryk er forklaret, og der er oplæg til forskellige opgaver, d


Fynske landmænd mister millioner | TV 2 Fyn\nFynske landmænd mister millioner\nDe fynske landmænd mister 29 millioner kroner i støtte fra EU.\n11. okt 2011, kl. 18:12\nDer er frustration i det fynske landbrug efter at EU fra i morgen skærer i landbrugsstøtten. Pengene skal fordeles anderledes mellem landene og det betyder at de danske landmænd mister mellem fem og ti procent af støtten.\nDet er ikke noget der falder i god jord hos landbrugsorganisationen Centrovice. De mener at omlægningen af landbrugsstøtten er konkurrenceforvridende.\n- Op mod 10 procent forsvinder, og det er måske ikke det der er så galt, men det der er mere galt er, at mit tilskud det går til et østeuropæisk landbrug. Så oven i at jeg mister min indtjening, så får jeg en dårligere konkurrencesituation iforhold til de østeuropæiske lande, og det stiller dansk landbrug i en meget dårlig situation, siger formand for Centrovice, Niels Rasmussen.\nSocialdemokraten Dan Jørgensen mener dog, at en omlægning af EU-støtten er uundgåeligt.\n- Når man får nye lande med i EU der skal dele en kage, som oven i købet bliver mindre, så vil der selvfølgelig også blive mindre til de danske landmænd. Når det så er sagt, så skal vi holde tungen lige i munden og proportionerne i orden, for det vi taler om er måske en halv milliard kroner over seks eller syv år. Det vil sige, at det er en lille procentdel af de i forvejen af de rigtig mange penge, som dansk landbrug får fra Bruxelles, siger medlem af Europa-parlamentet, Dan Jørgensen.


Aalborg Universitet. EnergiParcel Larsen, Tine Steen. Publication date: Document Version Forlagets endelige version (ofte forlagets pdf) - PDF\nAalborg Universitet. EnergiParcel Larsen, Tine Steen. Publication date: Document Version Forlagets endelige version (ofte forlagets pdf)\nDownload "Aalborg Universitet. EnergiParcel Larsen, Tine Steen. Publication date: 2010. Document Version Forlagets endelige version (ofte forlagets pdf)"\nViggo Carl Laugesen\n1 Aalborg Universitet EnergiParcel Larsen, Tine Steen Publication date: 2010 Document Version Forlagets endelige version (ofte forlagets pdf) Link to publication from Aalborg University Citation for published version (APA): Larsen, T. S. (2010). EnergiParcel: Statusrapport august Aalborg: Aalborg Universitet. Institut for Byggeri og Anlæg. (DCE Technical Reports; Nr. 102). General rights Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.? Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.? You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain? You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal? Take down policy If you believe that this document breaches copyright please contact us at providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim. Downloaded from vbn.aau.dk on: oktober 01, 2015\n2 EnergiParcel, Statusrapport august 2010 Tine Steen Larsen ISSN X DCE Technical Report No. 102 Institut for Byggeri og Anlæg\n3 Aalborg Universitet Institut for Byggeri og Anlæg Gruppe-/sektionsnavn DCE Technical Report No. 102 EnergiParcel, Statusrapport august 2010 Tine Steen Larsen August 2010 Aalborg Universitet\n4 Forord Denne rapport beskriver status for de foreløbige resultater fra målingerne af energiforbrug og indeklima i EnergiParcel-projektet. Rapporten er skrevet i forbindelse med afslutningen af selve renoveringsprojektet i husene. En endelig rapport for måleprojektet tilknyttet EnergiParcel vil foreligge i foråret 2012, da målingerne i husene fortsætter indtil december Målingerne i husene er foretaget både før og efter energirenoveringen. I denne rapport gives et skøn over det årlige energiforbrug efter renoveringen, da en endelig vurdering af husenes opnåede reducering af energiforbrug kan ikke foretages før der forelægger et års data efter færdiggørelsen af renoveringen dvs i januar Måleprogrammet gennemføres af Aalborg Universitet over en tre-årig periode med opstart medio november Tine S. Larsen Aalborg Universitet 3\n5 Indhold 1. Fakta om projektet Forventninger til energirenoveringen Beboerprofiler for husene Termografering og tæthed af husene Vurderingskriterier Termisk indeklima Atmosfærisk indeklima Energiforbrug Målinger af indeklima Termisk indeklima Atmosfærisk indeklima Målinger af energiforbrug Rumopvarmning Varmt brugsvand El-forbrug Samlet energibesparelse for rumopvarmning, varmt brugsvand og el til bygningsdrift ukorrigeret data Beregnet energiforbrug sammenlignet med målt forbrug baseret på rå-data Vurdering af resultater for energiforbruget og - besparelser s-scenarier ved korrigering af data Beregnet energiforbrug sammenlignet med målt forbrug baseret på korrigeret data Konklusion Kildeliste\n6 1. Fakta om projektet For at kunne vurdere målingerne foretaget i EnergiParcel-projektet gennemgåes i det følgende de forventninger til projektet, der blev opstillet ved projektets start samt baggrundsdata for husene. De forventede energibesparelser er opstillet ud fra en Be06-beregning foretaget for husene inden og efter renovering. Antallet af beboere i husene er desuden medtaget i afsnit 1.2, da dette vil påvirke husenes interne belastning i form af varme, CO 2 og fugt. 1.1 Forventninger til energirenoveringen For at kunne vurdere, om målet med energirenoveringen i EnergiParcel er opnået, gennemgås i det følgende de forventede besparelser opgivet fra Realea. Dog er det væsentligt også at medtage indeklimaet og vurdere energirenoveringen som en samlet helhed. Ved projektets opstart blev følgende formål opstillet: Formålet med selve måleprogrammet er derfor at lave en vurdering af det samlede energiforbrug og indeklima i huset og dermed dokumentere effekten af de forskellige tiltag, der gennemføres via energirenoveringen. Helt konkret ønskes det via måleprogrammet at: Demonstrere energiforbruget før/efter renovering Demonstrere at indeklimaet er i orden og evt. forbedret efter renovering Opnå detaljeret viden om energiforbrugets fordeling på forskellige forbrug (el, vand, varme, ventilation) og i forhold til døgn, uge og/eller årstidsvariation Materialet brugt ved følgende gennemgang er fra Realeas projektmateriale. Yderligere oplysninger om projekterne kan findes på Mejløvænget 9 Seniorhuset, opført 1973 Arkitekt/ingeniør Ravn Arkitektur/ Rambøll Budget kr incl moms Areal 157 m 2 Energibehov FØR 198,5 kwh/m 2 pr år Energibehov EFTER 135,6 kwh/m 2 pr år 32% = kr pr år 5\n7 Langøvænget 1 Familiehus - passiv, opført 1973 Arkitekt/ingeniør Ravn Arkitektur/Rambøll Budget kr incl moms Areal 130 m 2 Energibehov FØR 220,7 kwh/m 2 pr år Energibehov EFTER 125,5 kwh/m 2 pr år 43% = kr pr år Farøvænget 4 I Farøvænget 4 ændres arealet af huset efter energirenoveringen, da en overdækket terrasse mod vejen inddrages som boligareal. Da rå-data i denne rapport præsenteres i enheden kwh vil besparelsen ikke synes ligeså stor som hvis besparelsen vurderes pr m 2. For at tage hensyn til dette medtages her en tabel med energiforbruget før og efter udregnet i kwh. Familiehus - aktiv, opført 1975 Arkitekt/ingeniør Ravn Arkitektur/Rambøll Budget kr incl moms Areal 138 m 2 før / 146 m 2 efter Energibehov FØR 222,9 kwh/m 2 pr år Energibehov EFTER 105,9 kwh/m 2 pr år 52% = kr pr år ved vurdering af kwh Energibehov FØR kwh pr år Energibehov EFTER kwh pr år 50% 6\n8 Langøvænget 8 Prototypehuset, opført 1974 Arkitekt/ingeniør Pluskontoret/ Moe & Brødsgaard Budget kr incl moms Areal 176 m 2 Energibehov FØR 197,3 kwh/m 2 pr år Energibehov EFTER 40,9 kwh/m 2 pr år 78% = kr pr år 1.2 Beboerprofiler for husene Følgende beboerprofiler bruges ved vurdering af måleresultaterne: Mejløvænget 9 I Mejløvænget bor der 2 voksne og 2 børn. Alle er væk hjemmefra mellem 09:00 16:00. Langøvænget 1 I Langøvænget 1 bor 2 voksne og 2 børn. Familien blev forøget fra et til to børn i februar En er hjemme i løbet af dagen på grund af barsel sammen med et barn i perioden herefter. Farøvænget 4 I Farøvænget bor der 2 voksne og 2 børn. Familien blev forøget i februar 2010, og mor går hjemme på barsel. Langøvænget 8 I Langøvænget 8 bor 2 voksne og 3 børn. Alle er væk hjemmefra mellem 08:30 15:00. 7\n9 2. Termografering og tæthed af husene Før og efter renoveringen er der foretaget termografering og blowerdoor test i alle husene. Følgende afsnit beskriver de overordnede resultater. Detaljeret gennemgang af husene findes i målerapporterne udarbejdet til hvert enkelt hus ifm projektet. Disse forefindes i skrivende stund kun til internt brug i projektgruppen, men vil efter projektafslutningen (januar 2012) blive offentliggjorte i den endelige dokumentation af projektet. Mejløvænget 9 Inden renoveringen blev følgende problemområder fundet i huset. Utætheder i loftbeklædning og evt ujævn/dårlig isolering af loft. Utæt loftslem. Utætheder omkring tilslutningen af skorsten fra pejs i stuen. 8\n10 Utæthed ved samling mellem loft og væg. For at kontrollerede om huset var blevet tættere ifm energirenoveringen blev der efter renovering gennemført en ny blowerdoor-test. Resultatet af den nye test viste at husets tæthed ved 50 Pa var 4,1 l/s pr m 2 opvarmet etageareal. Dette var en reduktion af det tidligere luftskifte (som var 4,8 l/s pr m 2 ) på knap 15%. n blev bl.a opnået ved at udskifte den utætte dobbeltdør i stuen samt annullering af brændeovn og loftslem. Langøvænget 1 Inden renoveringen blev følgende problemområder fundet i huset. Aftrækskanaler placeret flere steder i ydervæggene giver anledning til kuldebro. De uisolerede luger forøger husets varmetab. 9\n11 Utætheder omkring loftslem i bryggers. Utætheder omkring aftræk fra pejs og stikkontakt i stue. Ved gennemførsel af den nye blowerdoor-test efter renoveringen blev husets tæthed ved 50 Pa fundet til 3,18 l/s pr m 2 opvarmet etageareal. Det tidligere luftskifte var her målt til 4,41 l/s pr m 2, så her er der opnået en reduktion i infiltrationen på godt 25%. n er bl.a opnået ved at udskifte facadepartiet mod vest samt annullering af brændeovn og loftslem. Farøvænget 4 Inden renoveringen blev følgende problemområder fundet i huset. Uisoleret vinduesbrystning under vinduer ved skorsten. 10\n12 Utæthed og kuldebro ved bryggersdør. Utæthed ved skorsten og vindue mod haven. Ved gennemførsel af den nye blowerdoor-test efter renoveringen blev der i Farøvænget 4 målt en tæthed ved 50 Pa på 2,13 l/s pr m 2 opvarmet etageareal. Det tidligere luftskifte var her målt til 2,67 l/s pr m 2, så her er der opnået en reduktion i infiltrationen på omkring 20%. n er bl.a opnået ved at udskifte partiet med pejsen mod syd samt annullering af loftslem. Den utætte dør i bryggerset er ikke blevet udskiftet under renoveringen. Langøvænget 8 Inden renoveringen blev følgende problemområder fundet i huset. Loftslem på repos ved trappen er utæt. 11\n13 Forøget varmetab i hjørnet i soveværelse ud mod altan. Desuden synlige kuldebroer langs spær. Dette gør sig også gældende i værelserne mod nord. Tagflade mod haven. Manglende eller dårlig isolering flere steder. Stor kuldebro ved skillevæg mellem værelse og bad. Samling ved skillevæg i nordvest-vendt værelse er utæt. 12\n14 Desuden blev følgende foto taget af varmeanlæg i garagen, hvor der, trods delvis isolering af rørene, er et væsentligt varmetab til omgivelserne. Desuden var der cirkulation af det varme brugsvand mellem garage og selve huset. Da huset på Langøvnget 8 havde fået ny facade ifm med renoveringen var der store forventninger til målingen af tætheden på det renoverede hus. Ved gennemførsel af den nye blowerdoor-test blev der målt en tæthed ved 50 Pa på 0,97 l/s pr m 2 opvarmet etageareal. Det tidligere luftskifte var målt til 6,4 l/s pr m 2, så her er der opnået en reduktion i infiltrationen på knap 85%, hvilket vil have stor betydning for husets varmebehov efter renoveringen. 13\n15 3. Vurderingskriterier Vurdering af målingerne foretages for indeklimaets del ved brug af retningslinierne opstillet i DS/EN/CR 1752, Ventilation i bygninger Projekteringskriterier for indeklimaet. Der er i konkurrenceprogrammet for EnergiParcel-projektet stillet krav om opfyldelse af kategori B, og måleresultaterne fra indeklimamålingerne vil derfor blive holdt op mod en opfyldelse af dette. Dele af DS/EN/CR 1752 er gennemgået i afsnit 3.1 og 3.2. Kun det termiske og atmosfæriske indeklima er omfattet af måleprojektet, hvorfor krav og anbefalinger til dagslys og akustik ikke gennemgås. Før og efter -data for energiforbruget i de enkelte bygninger vil på månedsbasis blive sammenlignet. Dette er beskrevet yderligere i afsnit Termisk indeklima For at kunne opstille et krav til det termiske indeklima, skal et aktivitetsniveau i huset antages. Her er der brugt 1,2 met, hvilket svarer til stillesiddende aktivitet. Der opstilles i Tabel 3.1 temperaturintervaller for både kategori A, B og C. Kategori A svarer til et forventet antal utilfredse med de termiske omgivelser på <6%, kategori B svarer til <10% utilfredse og kategori C svarer til <15% utilfredse. [CR1752] Aktivitetsniveau [met] 1,2 Kategori A B C Sommer 24,5 ± 1,0 24,5 ± 1,5 24,5 ± 2,5 Operativ temperatur [ C] Vinter 22,0 ± 1,0 22,0 ± 2,0 22,0 ± 3,0 Maksimal Sommer 0,18 0,22 0,25 [m/s] middellufthastighed Vinter 0,15 0,18 0,21 Tabel 3.1. Krav til temperatur og middellufthastigheder for hhv kategori A, B og C. [CR1752] Som det ses i Tabel 3.1 er der også krav til middellufthastigheden for hver enkelt kategori, men dette vil ikke blive målt og vurderet i dette projekt. 3.2 Atmosfærisk indeklima Som indikator for luftkvaliteten i huset vurderes både CO 2 -niveauet i huset samt den relative luftfugtighed. Dog er bidrag fra fx menneskelige bioeffluenter samt afgasning af materialer også noget der spiller ind på vores vurdering af luftkvaliteten i et rum. Dette er ikke målbart på samme måde, som ovenstående parametre, men vurderes i stedet bl.a. via vores lugtesans. Fælles for alle påvirkningerne af det atmosfæriske indeklima er, at antallet af utilfredse reduceres, når ventilationsmængden forøges, men en forøget ventilationsmængde resulterer samtidig i et forøget energiforbrug, så det er her vigtigt at finde en balance. Ved vurdering af CO 2 -niveauet i huset sammenholdes niveauet med kategori B fra CR1752. Dette svarer til en CO 2 -koncentration, der maksimalt er 660 ppm over koncentrationen udendørs, som fastsættes til 370 ppm. Dvs at CO 2 -niveauet indendørs skal være mindre end 1030 ppm. Antallet af utilfredse med den oplevede luftkvalitet vil med dette niveau svare til 20%, jf. Figur\n16 CO 2 -koncentration over udendørs: Kategori A: 460 ppm Kategori B: 660 ppm Kategori C: 1190 ppm Figur 3.1. Oplevet luftkvalitet som funktion af CO 2 -koncentrationen indendørs minus udendørs. [CR1752] Ved vurdering af den relative luftfugtighed (RF) anbefales det i CR1752, at RF holdes mellem 30% og 70%. Den nedre grænse på de 30% bør overholdes, da der ellers vil opstå gener i form af tør luft, statisk elektricitet og udtørrede slimhinder. Den øvre grænse på 70% bør overholdes for at undgå problemer med fugt og skimmel i boligen, som efterfølgende kan medføre allergi samt dårlig lugt. I [SBI224] angives desuden en kritisk grænse på RF>75%, hvor risiko for problemer i konstruktionerne kan opstå. Den sidste grænse, som bliver vurderet i dette projekt, er en RF<45%. Det anbefales i [SBI196] at dette kan overholdes i minimum en måned om året, da støvmider dør, når den relative luftfugtighed kommer under 45%. RF > 70% Risiko for fugt og skimmel RF < 40-45% Støvmider udtørrer og dør RF < 25-30% Tør luft, statisk elektricitet, generede slimhinder RF= 0% 3.3 Energiforbrug Til vurdering af husets energiforbrug registreres energi til rumopvarmning, opvarmning af varmt brugsvand samt det totale el-forbrug. Inden energirenoveringen registreres data i huset for at få et kendskab til beboernes vaner og typiske forbrug. Dette brugerprofil vil blive brugt ved analyse af energiforbruget efter renoveringen. Der er foretaget målinger i husene fra midten af december 2008 og indtil opstart på renoveringerne først i juli måned Målingerne er opstartet igen i december Da der ikke er foretaget målinger gennem et helt år inden renoveringen vil det blive nødvendigt med et skøn af energiforbruget i nogle af månederne for at kunne vurdere energiforbruget i kwh pr m 2 pr år, som bruges i Be06-beregningerne. Det målte energiforbrug vil blive sammenlignet med det beregnede fundet ud fra den endelige Be06-beregning foretaget for huset. Denne beregningsmodel er udleveret fra konsortiet bag huset. Sammenligningen foretages som en kontrol af, at de forventede/beregnede energibesparelser i huset også opnås. Kontrollen er foretaget for perioden januar-marts 2010, og resultaterne findes i [Michaelsen et all] Ud over kontrollen mellem målte og beregnede data foretages en sammenligning af energiforbruget i huset før og efter renoveringen. De målte tal vil ved denne sammenligning blive graddøgnskorrigerede. RF=100% Figur 3.2. Anbefalinger for relativ fugtighed i boligen. 15\n17 Da måleudstyret i huset også bruger el, vil dette blive fratrukket det totale el-forbrug både før og efter renovering. 16\n18 4. Målinger af indeklima I alle husene er der foretaget målinger af den termiske og atmosfæriske komfort. Placeringen af målepunkter i husene fremgår af de husspecifikke måleprogrammer tilknyttet måleprojektet. Alle indeklima-målere placeres i h=1,6 m o.g. 4.1 Termisk indeklima Følgende observationer er gjort ifm målingerne af det termiske indeklima. Oplysningerne her er til brug ved analyse af energiberegningerne, dvs til forklaring af variationer i disse. Mere detaljerede analyser vil blive medtaget når måleperioden i husene afsluttes. Mejløvænget 9 Temperaturforholdene i Mejløvænget er næsten på decimalniveau de samme før og efter renoveringen. Langøvænget 1 Ved vurdering af temperaturniveauet i boligen ses det, at temperaturniveauet i huset efter renoveringen sænkes ca. 2 C. Lidt mere i stuen og lidt mindre i køkkenet. Dette kan evt skyldes den øgede komfort opnået efter udskiftning af det utætte facadeparti mod haven. En forbedring af både tæthed og rudernes U-værdi vil gøre denne væg mere varm og tæt, og diskomfort som følge af træk vil blive kraftigt reduceret. Desuden ses det at husets nordlige ende ikke er opvarmet, hvilket vil medføre et mindre målt energiforbrug til opvarmning end det beregnede vil forudsige. De uopvarmede rum er både kolde i vintermånederne før og efter renoveringen. Farøvænget 4 I Farøvænget 4 er temperaturniveauet i huset blevet mellem 0,5 og 1,0 C lavere efter renoveringen. Et lavere temperaturniveau kan evt give udtryk for, at beboerne ikke føler samme niveau af træk og kuldenedfald pga de forbedrede vinduespartier. Dermed tillades en anelse lavere temperaturer mens der stadig opleves termisk komfort. Langøvænget 8 I Langøvænget 8 er der efter renoveringen blevet installeret et mekanisk ventilationssystem med balanceret luftskifte og varmegenvinding. Temperaturniveuaet i huset er ud fra en middelværdibetragtning faldet med ca 0,5 C. Dog er de daglige udsving blevet reduceret således, at temperaturen i boligen er blevet mere konstant efter renoveringen. Kategori A og B opnås i dette hus i størstedelen af tiden. 4.2 Atmosfærisk indeklima Følgende observationer er gjort ifm målingerne af det atmosfæriske indeklima: Mejløvænget 9 Da huset er blevet tættere efter renoveringen er den naturlige ventilation i huset i vinterperioden også reduceret. Dette ses også ud fra målingerne af CO 2, som alle er steget efter renoveringen. I køkkenet er niveauet i de kolde måneder ca 1300 ppm og i stuen 1250 ppm. I børneværelset er niveauet lidt lavere dvs 1100 ppm. Værdierne er alle i den høje ende, hvis ønsket om at opnå kategori B skal opnås. I stedet opnås, når middelværdien betragtes, kategori C. CO 2 -niveauet i huset falder i takt med at udetemperaturen stiger, og husets beboere åbner døre og vinduer mere, og i sommerperioden er der ingen problemer med et forhøjet CO 2 -niveau. 17\n19 Ved vurdering af den relative luftfugtighed (RF) er luften i januar marts 2010 ca 5 %-point lavere end sidste år, hvilket kan forklares med den meget lave udetemperatur i samme periode. Langøvænget 1 Også Langøvænget 1 har fået mindsket den naturlige ventilation ifm renoveringen på grund af en øget tæthed af klimaskærmen. I køkkenet er stigningen ca 350 ppm og i stuen 400 ppm, hvilket svarer til at middelværdien for CO 2 -indholdet i luften er ca ppm. Konklusionen er dermed den samme som i Mejløvænget, nemlig at kun kategori C opnås i middelbetragtningen. I dette hus er niveauet også pænere i de varme måneder, hvor døre og vinduer oftere holdes åbne. Efter renoveringen registreres også CO 2 -niveauet i soveværelset. Af disse målinger ses det, at udluftningen i soveværelset bør forøges da niveauet de fleste nætter kommer op omkring ppm. Middelværdien i soveværelset er omkring 1500 ppm og niveauet kommer sjældent ned omkring udeluftens niveau. Den relative fugtighed (RF) i huset er stort set uændret efter renoveringen. Det ville her forventes, at RF ville stige når ventilationen i huset blev reduceret, men da udetemperaturen i vinteren 2010 var meget kold, vil dette medføre en mere tør luft indendørs. Farøvænget 4 I Farøvænget 4 er CO 2 -niveauet i huset også steget. Her ligger stigningen på ca ppm, hvilket svarer til en ændring fra 1200 ppm til ppm. Også i Farøvænget er der meget dårlig luftkvalitet i soveværelset i de kolde måneder, hvor vinduerne holdes lukket. CO 2 -niveauet pendler mellem ppm (om aftenen) og helt op til 3000 ppm (om morgenen). I april falder niveauet i en periode og kommer kun op på 2000 ppm enten pga reduceret belastning eller pga øget udluftning. I sommermånederne er det tydeligt, at der soves med åbent vindue her kommer niveauet kun op på omkring 2000 ppm. Den relative luftfugtighed i huset er stort set uændret efter renoveringen. Langøvænget 8 Ved vurdering af CO 2 -niveauet i Langøvænget 8 er dette ikke steget efter renoveringen, som det er sket i de øvrige huse. I Langøvænget holdes middelværdien for CO 2 -niveauet før og efter renoveringen på samme niveau, hvilket vil sige omkring 800 ppm i de kolde måneder. Udsvingene er derimod blevet væsentligt mindre. Hvor der inden renovering nemt kunne opnås 2500 ppm stiger niveauet efter renovering kun til omkring 1500 ppm, hvilket er en klar forbedring. I soveværelset og børneværelset, som begge ligger på 1. sal i huset, ligger middelværdien på ca ppm, hvilket også er væsentligt bedre end eksempelhusene. Niveauet her stiger til ppm i løbet af natten. Ud fra dette ses tydeligt effekten af det installerede ventilationsanlæg, som opretholder en god luftkvalitet i huset. Den relative luftfugtighed i huset er uændret. Her kunne der ellers være risiko for meget tør luft i de kolde måneder, men dette har ikke været tilfældet her. 18\n20 5. Målinger af energiforbrug Ved målinger af energiforbruget præsenteres energi til rumopvarmning, energi til varmt brugsvand samt husenes el-forbrug særskilt i hhv afsnit 5.1, 5.2 og 5.3. For at kunne sammenligne tallene med de forventede besparelser fra Be06 foretages der i afsnit 5.4 en vurdering af den samlede besparelse. Endelig foretages der i afsnit 5.5 en sammenligning af energiforbruget efter renovering mellem beregningerne lavet i Be06 og målingerne foretaget i husene. Alle data i dette kapitel er baseret på rå-data, hvilket vil sige at der ikke tages hensyn til de udsving i energiforbrugene, som kan forklares ud fra beboernes adfærd. Behandlingen af dette foretages i kapitel Rumopvarmning For at kunne sammenligne det målte energiforbrug til rumopvarmning før og efter renoveringen graddøgnkorrigeres værdierne med graddagene målt i Ødum af DMI. Der benyttes vindkorrigerede graddage. Der foretages ikke graddøgnskorrigering fra juni til og med september. Normalt skulle maj heller ikke korrigeres, men da denne måned i 2010 var meget kold, korrigeres der undtagelsesvist for dette. Mejløvænget 9 I Mejløvænget findes de største besparelser til rumopvarmning i løbet af årets første tre måneder. Herefter reduceres besparelserne hen mod sommeren, og i juli måned 2010 bliver der brugt væsentligt mere energi til rumopvarmning end samme måned i Dette skyldes brug af husets gulvvarmeanlæg, som ved Be06- beregningerne af energiforbruget antages at være slukket i sommerperioden. Det ses i Figur 5.1, at brugen af gulvvarme er en væsentlig del af det samlede energiforbrug, da det kan antages, at ingen af huset radiatorer er åbnet i juli måned. Målt forbrug Mejløvænget 9 - rumopvarmning Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: -164 Figur 5.1. Energiforbrug til rumopvarmning i Mejløvænget 9. r angivet i %\n21 Langøvænget 1 Målt forbrug Langøvænget 1 - rumopvarmning Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: I Langøvænget 1 ses samme mønster for besparelserne som i Mejløvænget. Også her opnås de største besparelser i januar til marts måned. I Langøvænget 1 slukkes helt for varmen i juli måned, og forbruget i juni er meget begrænset. Figur 5.2. Energiforbrug til rumopvarmning i Langøvænget 1. r angivet i % Farøvænget 4 I Farøvænget 4 er besparelserne væsentligt mindre end forventet, når energiforbruget til rumopvarmning vurderes. En af årsagerne til dette er, at der i husets bryggers inden renovering kun var sparsomt opvarmet af en el-drevet radiator, og energiforbruget til denne vil ikke fremgå af målingerne til rumopvarmning, da det udelukkende er forbruget af fjernvarme der fremgår af dette. Efter renovering opvarmes husets bryggers af en radiator tilkoblet fjernvarme, men varmetabet fra netop Målt forbrug Farøvænget 4 - rumopvarmning dette rum må antages at være stort, da døren i bryggerset er meget utæt, og ikke er udskiftet i forbindelse med renoveringen (jf. resultaterne fra termografering i kapitel 2). Desuden er huset udvidet med flere m 2 ved inddragelse af den overdækkende terrasse i stuen, hvilket gør, at den forventede besparelse ikke direkte kan sammenlignes med Figur 5.3. Denne ændring er beskrevet i kapitel Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Figur 5.3. Energiforbrug til rumopvarmning i Farøvænget 4. r angivet i %\n22 Langøvænget 8 Målt forbrug Langøvænget 8 - rumopvarmning Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: I Langøvænget 8 er de opnåede besparelser på rumopvarmningen tæt på det forventede. Dette gælder jævnt over samtlige registrerede måneder. En væsentlig besparelse her skyldes den store forøgelse af husets tæthed, som reducerede varmetabet ved infiltration med 85% (jf afsnit 2). Figur 5.4. Energiforbrug til rumopvarmning i Langøvænget 8. r angivet i %. 5.2 Varmt brugsvand Der er ikke i EnergiParcel-projektet søgt besparelser på det varme brugsvand. Det er derfor forventeligt, at dette forbrug er uændret, men da der i to af husene har været familieforøgelser, vil dette muligvis kunne ses på energiforbruget til opvarmning af varmt brugsvand. Mejløvænget 9 I Mejløvænget 9 registreres der fra februar et stigende energiforbrug til varmt brugsvand (VB) dog med undtagelse af marts måned. Dette hus har både i 2009 og 2010 et meget lavt energiforbrug til VB i forhold til de øvrige huse, så stigningen bør ikke betragtes som alarmerende. Målt forbrug Mejløvænget 9 - varmt brugsvand Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Figur 5.5. Energiforbrug til varmt brugsvand i Mejløvænget 9. r angivet i %. 21\n23 Langøvænget 1 Målt forbrug Langøvænget 1 - varmt brugsvand Januar: -9 Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: I Langøvænget 1 reduceres energiforbruget til VB fra marts måned. Dette skyldes muligvis problemer med mindre tryk i husets vandrør, som er startet omkring marts/april. Dette er i skrivende stund ikke afklaret. Figur 5.6. Energiforbrug til varmt brugsvand i Langøvænget 1. r angivet i %. Farøvænget 4 I Farøvænget 4 er vandforbruget steget i 2010 sammenlignet med Denne stigning skyldes en familieforøgelse, og efterfølgende, at mor går hjemme på barsel. Familiens vandforbrug ligger højt i forhold til de øvrige huse. En af forklaringerne på dette er hyppig brug af badekar samt en utæthed i vandhanen, som giver et stort vandspild af det varme vand. Målt forbrug Farøvænget 4 - varmt brugsvand Januar: Februar: Marts: April: -13 Maj: Juni: Juli: Figur 5.7. Energiforbrug til varmt brugsvand i Farøvænget 4. r angivet i %. 22\n24 Langøvænget 8 Målt forbrug Langøvænget 8 - varmt brugsvand Januar: -12 Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: I Langøvænget 8 er vandforbruget stort set uændret. Dog er der et stort fald i forbruget i juni Dette kan forklares ved, at familien i en periode af juni har været bortrejst, men ikke var bortrejst i samme periode i Desuden er beboerne bortrejst i januar 2009, hvilket medfører et lavere forbrug i denne måned, og dermed en forøgelse af energiforbruget til varmt vand i januar 2010 i stedet for en reduktion. Figur 5.8. Energiforbrug til varmt brugsvand i Langøvænget 8. r angivet i %. 5.3 El-forbrug Ved registrering af elforbruget er der i projektet kun målt på husstandens samlede elforbrug. Dog er der efter renoveringen opsat separate målere på ventilationsanlægget og cirkulationspumper i Langøvænget 8. I Be06-beregningen, som de forventede besparelser i kapitel 1 er baseret på, medtages kun el til bygningsdrift. Da elforbruget registreres samlet, er det ikke muligt at opdele i el til husholdning og el til bygningsdrift. Det antages derfor, at alle el-besparelser er bygningsrelaterede, og ændringer i el-forbruget fra 2009 til 2010 medtages derfor som en besparelse ved den endelige vurdering af husets samlede energibesparelse i kapitel 6. Mejløvænget 9 I Mejløvænget 9 er elforbruget stort set uændret, hvilket fremgår af Figur 5.9. Dog stiger el-forbruget en del i april i modsætning til de andre måneder, hvor det er faldet. Målt forbrug Mejløvænget 9 - el-forbrug Januar: Februar: Marts: April: -15 Maj: Juni: Juli: Figur 5.9. Det målte totale el-forbrug i Mejløvænget 9. r angivet i %. 23\n25 Langøvænget 1 Målt forbrug Langøvænget 1 - el-forbrug I Langøvænget 1 er der små udsving i el-forbruget, hvilet ses på Figur Værst ser det ud i marts og maj, hvor el-forbruget er forøget i 2010 med ca. 11 % Januar: Februar: Marts: -11 April: Maj: -11 Juni: Juli: -9 Figur Det målte totale el-forbrug i Langøvænget 1. r angivet i %. Farøvænget 4 I Farøvænget 4 er der stor reduktion af elforbruget i januar til april 2010 i forhold til samme periode i Dette skyldes opstillingen af den el-drevne radiator i bryggerset, som efter renoveringen er ændret til fjernvarme. Forbruget i januar 2009 er væsentligt mindre end februar og marts Dette skyldes af radiatoren først blev opstillet midt i denne måned. Det ses af el-målingerne fra januar 2009, at radiatoren er startet sidst på måneden. Målt forbrug Farøvænget 4 - el-forbrug Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Langøvænget 8 Målt forbrug Langøvænget 8 - el-forbrug Figur Det målte totale el-forbrug i Farøvænget 4. r angivet i % Januar: -14 Februar: Marts: April: -9 Maj: Juni: Juli: Figur Det målte totale el-forbrug i Langøvænget 8. r angivet i % I Langøvænget 8 er elforbruget næsten uændret til trods for, at der her er installeret et ventilationsanlæg. Anlægget bruger dog kun ca kwh pr måned, men giver væsentlige besparelser på varmeregningen, da anlægget genanvender varmen i udsugningsluften. Desuden er der sparet el i Langøvænget efter annulleringen af cirkulationsleningen til garagen. I januar 2009 var beboerne bortrejst, hvilket medfører et lavere forbrug i denne måned, og dermed en forøgelse af energiforbruget i stedet for en reduktion. I juni 2010 skyldes 24\n26 udsvinget også ferie. 5.4 Samlet energibesparelse for rumopvarmning, varmt brugsvand og el til bygningsdrift ukorrigeret data I dette afsnit sammenlægges de opnåede energibesparelser på hhv rumopvarmning, varmt brugsvand og el til bygningsdrift. Denne sammenligning foretages ud fra rådata. Det vil sige, at der ikke korrigeres for fx øget el-forbrug pga familieforøgelse, brug af gulvvarme i sommermåneder osv. Denne korrigering vil blive foretaget i kapitel 6. Det er i beregningen antaget, at ændringer i elforbruget fra 2009 til 2010 alle skyldes besparelser på bygningsdriften. Denne antagelse er nødvendig, da der kun er foretaget målinger af det totale el-forbrug. El-forbruget er multipliceret med en faktor 2,5, da det er denne faktor, der benyttes i Be06 ved omregning til primær energiforbrug. n beregnes dermed som ((var me + var mt brugsvand) 2009 (var me + var mt brugsvand) (var me + var mt brugsvand) ) + (el 2010 el 2009 ) 2,5 100% Denne beregningsform gør, at besparelsen ikke direkte kan beregnes af energiforbrugene vist hver måned i nedenstående figurer, men skal baseres på energiforbrugene vist i afsnit 5.1 til 5.3. Ved beregning af besparelserne benyttes en pris på 60 øre pr kwh varme og 150 øre pr kwh el. Mejløvænget 9 forventet besparelse på 32% [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 33% kr Februar 31% kr Marts 34% kr April 0% kr Maj 25% kr Juni 31% kr Juli -132% kr Middel: 3% kr/måned Det fremgår af dataene for Mejløvænget 9, at der i juli er stor afvigelse på data. Dette skyldes brugen af gulvvarme, som burde have været slukket, når der vurderes ud fra et energiøkonomisk synspunkt. Desuden er der ikke nogen besparelse i april pga det forøgede el-forbrug denne måned. Målt forbrug Mejløvænget 9 - totalt energiforbrug Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli:\n27 Langøvænget 1 forventet besparelse på 43% [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 27% kr Februar 36% kr Marts 35% kr April 31% kr Maj -23% kr Juni 60% kr Juli 28% kr Middel: 28% kr/måned Reduceret vandforbrug giver forøgede energibesparelser, men da reduktionen i dette energiforbrug muligvis skyldes en teknisk fejl i varmeanlægget, giver dette et forkert billede af de opnåede besparelser, da forbruget til varmt vand ikke burde ændre sig. Der er ikke foretaget aktive tiltag for at spare på det varme vand i huset. Desuden stiger el-forbruget med 11% i marts og maj samt 9% i juli, hvilken kun kan forklares ved en ændring i brugernes adfærd. Målt forbrug Langøvænget 1 - totalt energiforbrug Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Farøvænget 4 forventet besparelse på 52% OBS! Da arealet af huset i Farøvænget er forøget ved inddragelsen af den overdækkede terrasse mod vejen, regnes der ved udregning af den procentvise besparelse i kwh/m 2 i stedet. [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 34% kr Februar 68% kr Marts 60% kr April 53% kr Maj 32% kr Juni 38% kr Juli 61% kr Middel: 49% kr/måned 26\n28 I Farøvænget 4 er der en stor reduktion i elforbruget især i februar, marts og april pga konverteringen fra el-drevet radiator til fjernvarme. Da alle besparelser på elforbruget medregnes som besparelser på bygningsdriften er dette allerede medtaget i denne beregning og skal ikke senere korrigeres. I Farøvænget har der desuden været et forøget vandforbrug pga. familieforøgelse, som reducerer energibesparelserne en anelse. Målt forbrug [kwh/m2] Farøvænget 4 - totalt energiforbrug Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Langøvænget 8 forventet besparelse på 78% [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 61% kr Februar 71% kr Marts 67% kr April 61% kr Maj 64% kr Juni 82% kr Juli 77% kr Middel: 69% kr/måned I Langøvænget 8 er de forventede besparelser næsten opnået, og der er i dette hus ikke de samme udsving i besparelserne, som i de øvrige huse. Dog er besparelsen i juni måned forholdsvis høj, da familien er bortrejst på ferie i juni 2010, men ikke er bortrejst i samme periode i Desuden er besparelse i januar en anelse for lav, da familien var bortrejst i januar 2009 og dermed havde et reduceret forbrug af el og varmt vand. Målt forbrug Langøvænget 8 - totalt energiforbrug Januar: Februar: Marts: April: Maj: Juni: Juli: Beregnet energiforbrug sammenlignet med målt forbrug baseret på rå-data De forventede energibesparelser i EnergiParcel er alle baseret på beregninger af energiforbruget hhv før og efter renovering foretaget i Be06. Der er for januar til marts 2010 foretaget simuleringer til sammenligning mellem beregnet og målt energiforbrug, hvor aktuelt vejrdata og brugerbelastning er indtastet i Be06. Af denne sammenligning fremgik det, at de målte forbrug var lavere end de beregnede. Resultaterne af dette fremgår af rapporten Validering af Be06 resultater, EnergiParcel. 27\n29 Da der endnu ikke foreligger data for et års målinger er det svært at give et endeligt bud på hvordan energiforbruget pr. m 2 pr. år vil ende, men følgende tabel giver et foreløbigt bud på tallet. I tabellen sammenlignes kun energiforbrug til rumopvarmning og varmt vand, da der, som beskrevet ovenfor, er stor usikkerhed på besparelserne på el-forbruget. Middelværdien for januar til juni 2010 er brugt til at give et skøn for det årlige forbrug. Den skønnede værdi vil sandsynligvis være i overkanten, da der i første halvår kun er ca. to måneder (maj-juni) med lavt forbrug, hvor der i andet halvår er ca 3 mdr (juli-september). Sammenligningen er baseret på rå-data. En tilsvarende sammenligning vil blive foretaget for det korrigerede data i kapitel 6. Areal [m 2 ] Varmeforbrug iflg Be06 [kwh/m 2 pr år] Skøn af årligt varmeforbrug Baseret på målt forbrug januar-juni 2010 rå-data [kwh/m 2 pr år] Mejløvænget 9 155,5 135,6 111,4 Langøvænget 1 137, ,2 Farøvænget 4 146,2 112,4 129,7 Langøvænget 8 180,9 38,4 55,9 Tabel 5.1. Foreløbigt skøn af det årlige energiforbrug pr m 2 baseret på rå-data. Det fremgår af sammenligning i ovenstående tabel, at energiforbruget i Langøvænget 1 ligger væsentligt under det beregnede. En grund til dette er at husets nordlige del ikke opvarmes, hvilket omtales i afsnit 4.1 vedr det termiske indeklima. 28\n30 6. Vurdering af resultater for energiforbruget og - besparelser Da der i datasættene forekommer forskellige afvigelser, som kan forklares ud fra brugeradfærden i huset, fx øget vandforbrug pga familieforøgelser, ferie og andre afvigelser beskrevet i afsnit 5.4, vil der i dette afsnit blive opstillet et besparelses-scenarie for hvert hus, hvor der korrigeres for disse afvigelser. 6.1 s-scenarier ved korrigering af data Ud fra de fundne afvigelser i brugernes adfærd (beskrevet i afsnit 5.4), beregnes i dette afsnit et mere realistisk bud på den opnåede energibesparelse. Der er i disse beregninger brugt samme beregningsmetoder som i afsnit 5.4, dvs at al sparet el antages sparet på bygningsdriften. Ved beregning af besparelserne benyttes igen en pris på 60 øre pr kwh varme og 150 øre pr kwh el. Mejløvænget 9 forventet besparelse på 32% Scenarie 1: Gulvvarme i juni og juli 2010 sættes til samme niveau som juli 2009 I denne beregning er det antaget, at varmeforbrug i juli 2010 = juli 2009 og i juni 2010 = målt værdi juni (målt forbrug juli juli 2009). Hermed antages gulvvarmen stadig at være i brug i 2010, men indstillet på samme niveau som i [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 33% kr Februar 31% kr Marts 34% kr April 0% kr Maj 25% kr Juni 70% kr Juli 6% kr Middel: 28% kr/måned Scenarie 2: på el i april 2010 er 14% ift El-forbruget falder mod forventning ikke i april Ved dette scenarie reduceres al-forbruget i april 2010 med 14% ift april % er middelværdien af besparelsen de øvrige analyserede måneder. [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 33% kr Februar 31% kr Marts 34% kr April 12% kr Maj 25% kr Juni 31% kr Juli -132% kr Middel: 5% kr/måned 29\n31 Scenarie 3: Scenarie 1 + scenarie 2 [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 33% kr Februar 31% kr Marts 34% kr April 12% kr Maj 25% kr Juni 70% kr Juli 6% kr Middel: 30% kr/måned Hermed er der via ovenstående korrigeringer opnået et mere realistisk tal for energibesparelsen i Mejløvænget, som nærmer sig den beregnede værdi på 32%. Langøvænget 1 forventet besparelse på 43% Scenarie 1: Energi til varmt brugsvand 2010 = energi til varmt brugsvand Dermed elimineres de udsving på energiforbruget til det varme brugsvand, som ikke kan forklares via aktive tiltag, men i stedet muligvis skyldes tryktab i rørene. [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 28% kr Februar 37% kr Marts 33% kr April 21% kr Maj -31% kr Juni 27% kr Juli -61% kr Middel: 8% kr/måned Scenarie 2: Kun energiforbruget til rumopvarmning betragtes. Som det fremgår af ovenstående er den forventede besparelse i Langøvænget 1 langt fra opnået når der kigges på målingerne. Dog er det et forøget elforbrug der giver de meget store afvigelser i maj og juni. Ses der i stedet kun på besparelsen på varmeforbruget, dvs at energiforbruget til varmt vand er det samme i 2009 og 2010, og el-forbruget holdes ude af beregningen, fås følgende besparelser: 30\n32 [%] Sparet Varme sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 27% kr Februar 40% kr Marts 42% kr April 21% kr Maj -11% kr Juni 96% kr Juli 0% 0-0 kr Middel: 31% kr/måned Selvom det kun er energien til rumopvarmning der betragtes, er målet for huset stadig langt fra at være opnået. En af forklaringerne på dette kan være, at huset ikke er så lufttæt som det er antaget i beregningerne, men ved kontrol af dette i Be06-beregningen, viser det sig, at det ikke er her fejlen ligger. Gennemgangen af data for husets indeklima i kapitel 4 viser desuden, at det heller ikke er en øget rumtemperatur, der kan være skyld i de manglende besparelser. En anden fejlkilde kan være den gratis varme der kom fra oliefyret. Grunden til, at den her bør betragtes som gratis er, at energiforbruget til opvarmningen af huset inden renovering er registreret via den varme, der blev sendt ud i husets varmerør fra oliefyret. Det reelle olieforbrug til oliefyret er ikke målt. Energien til den varme, der blev afgivet fra selve fyret er dermed ikke registreret, men vil have bidraget til en forøgelse af rumtemperaturen i huset. Dette kan illustreres via det termografiske billede i nedenstående figur, som viser høje overfladetemperaturer på afkastet over oliefyret. Figur 6.1. Måling af overfladetemperaturer på skorsten lige over oliefyret i husets bryggers Endelig kan den lille besparelse skyldes, at de beregnede energiforbrug i dette hus ligger langt fra de faktiske energiforbrug på grund af de uopvarmede værelser i husets nordlige ende. Forskellen mellem målt og beregnet fremgår i sammenligningen i Tabel 5.1, hvor det fremgår, at det målte energiforbrug kun er ca. 2/3 af det beregnede. Hvis samme fejl forekommer ved beregningen af husets energiforbrug inden renovering, vil det være svært at genfinde den beregnede besparelse ved analyse af målingerne. 31\n33 Farøvænget 4 forventet besparelse på 52% Scenarie 1: Vandforbrug 2010 = Dermed elimineres effekt af familieforøgelse [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 36% kr Februar 70% kr Marts 62% kr April 54% kr Maj 41% kr Juni 45% kr Juli 56% kr Middel: 52% kr/måned Som det ses, er den forventede energibesparelse i Farøvænget opnået. Dette til trods for problemerne med opvarmningen af bryggerset, som tidligere ikke har været ordentligt opvarmet pga opvarmningen med den el-drevne radiator. Dette kan skyldes, at man, ved inddragelsen af den overdækkede terrasse, har reduceret husets ydervægsareal, da man omdannede siderne i terrassen fra ydervægge til indervægge. Langøvænget 8 forventet besparelse på 78% Scenarie 1: El og vandforbrug i juni 2010 ekstrapoleres fra de dage familien er hjemme til resten af måneden. Derrmed elimineres effekt af familiens ferie i denne måned [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 61% kr Februar 71% kr Marts 67% kr April 61% kr Maj 64% kr Juni 72% kr Juli 77% kr Middel: 68% kr/måned 32\n34 Scenarie 2: Vand og el-forbrug for januar 2009 er regnet som middelværdi af februar og marts Hermed elimineres effekt af beboernes ferie i en stor del af januar. [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 67% kr Februar 71% kr Marts 67% kr April 61% kr Maj 64% kr Juni 82% kr Juli 77% kr Middel: 70% kr/måned Scenarie 3: Scenarie 1 + scenarie 2 [%] Sparet V+VBV sparet EL Samlet besparelse i kr Januar 67% kr Februar 71% kr Marts 67% kr April 61% kr Maj 64% kr Juni 72% kr Juli 77% kr Middel: 69% kr/måned Som det ses er den totale besparelse ikke helt den samme som forudsat fra Be06-beregningerne. En af årsagerne kan være relateret til brugeradfærden. Bl.a. er der en stigning i elforbruget i april, som reducerer besparelsen en del. Dette udsving kan ikke forklares. Dog er besparelsen stadig forholdsvis tæt på det forventede. 6.2 Beregnet energiforbrug sammenlignet med målt forbrug baseret på korrigeret data På samme måde som i afsnit 5.5, sammenlignes her det målte forbrug med det beregnede. Forskellen i de to sammenligninger er, at sammenligningen i dette afsnit vil være baseret på de scenarier der er opstillet for at korrigere for brugernes adfærd og andre udsving, som kan forklares i husene (gennemgået i forrige afsnit). Dog medtages el-forbruget til bygningsdrift stadig ikke, da størrelsen er ukendt. Da der endnu ikke foreligger data for et års målinger er dette et foreløbigt skøn over tallet. I denne sammenligning benyttes igen energibehovet til varme og varmt brugsvand fundet i Be06- beregningen. Dvs at el-forbruget ikke indgår i beregningen. 33\n35 Middelværdien for januar til juni 2010 er brugt til at give et skøn for det årlige forbrug. Den skønnede værdi vil sandsynligvis være i overkanten, da der i første halvår kun er ca. to måneder (maj-juni) med lavt forbrug, hvor der i andet halvår er ca 3 mdr (juli-september). Areal [m 2 ] Varmeforbrug iflg Be06 [kwh/m 2 pr år] Scenarie brugt til sammenligningen Skøn af årligt varmeforbrug Baseret på korrigeret forbrug januar-juni 2010 [kwh/m 2 pr år] Mejløvænget 9 155,5 135, ,6 Langøvænget 1 137,4 125,5 1 83,5 Farøvænget 4 146,2 105, ,4 Langøvænget 8 180,9 38,6 3 56,2 Tabel 6.1. Foreløbigt skøn af det årlige energiforbrug pr m 2 baseret på korrigeret data ud fra de nævnte scenarier. Ud fra ovenstående tabel ses et skøn over det opnåede energiforbrug i husene efter energirenoveringen. Det målte energiforbrug i Langøvænget 1 ligger langt under det beregnede, hvilket delvist kan tilskrives brugernes energibevidste adfærd, som ses fx via den slukkede gulvvarme i sommermånederne og de uopvarmede rum, som kun forekommer i dette hus. I Langøvænget 8 har huset, når beregningerne vurderes, opnået lavenergiklasse 1. Når målingerne vurderes har huset ikke helt formået at passere den magiske linie til lavenergiklasse 1, men kan, ud fra dette foreløbige skøn, kaldes lavenergiklasse 2. Dog vil huset rent teknisk være et lavenergiklasse 1 hus, da det er energiberegningen der fastlægger energiklassen. Problematikken i, hvorvidt de beregnede energiforbrug stemmer overens med de målte, fremhæves ved at foretage et skøn ud fra målingerne for energiforbruget i huset inden renoveringen. Da der ikke er målt et helt år inden renoveringen blev opstartet, vil skønnet blive baseret på målingerne fra januar til juni Denne vurdering kan også kun foretages for varme og varmt brugsvand, som i ovenstående tabel. Resultatet af denne sammenligning ses i Tabel 6.2. Værdien for Be06-resultatet af før-beregningen indeholder også el til bygningsdrift, da originalberegningen ikke er til rådighed ved vurderingen. Dog skønnes el-forbruget til maksimalt at være 5% af det samlede forbrug. Areal [m 2 ] Varmeforbrug før renovering iflg Be06 [kwh/m 2 pr år] Målt - baseret på middel af januar-juni 2009 [kwh/m 2 pr år] Mejløvænget 9 155,5 198,5 144,8 Langøvænget 1 137,4 220,7 118,5 Farøvænget 4 137,7 222,9 166,8 Langøvænget 8 180,9 197,3 158,8 Tabel 6.2. Beregnet skøn af det årlige energiforbrug i husene inden renovering. Det fremgår af ovenstående tabel, at udgangspunktet i alle husene har været mindre end antaget via beregningerne, hvilket vil gøre det svært at ramme de beregnede besparelser præcist. Afvigelsen er størst i Langøvænget 1, hvor også den mindste målte besparelse er opnået. 34\n36 7. Konklusion Denne rapport bygger på de foreløbige resultater af måleprojektet i EnergiParcel gennemført af Aalborg universitet. Rapporten er udført som markering på afslutningen af selve renoveringsprojektet i de fire huse. En endelig konklusion for målingerne vil derfor ikke forefindes før afslutningen af selve måleprojektet, som afsluttes ved udgangen af december Ud fra de foreløbige resultater ses dog allerede en stor effekt af energirenoveringen i husene. Ikke alle huse har sparet så meget energi, som det var forventet ud fra energiberegningerne foretaget for husene hhv før og efter renoveringen, men alle huse har dog opnået besparelser samtidig med, at kvaliteten af boligen er blevet forbedret. Sidstnævnte parameter er væsentlig at medtage i diskussionen om hvorvidt en renovering kan betale sig. Ikke alle boligforbedringer er økonomisk rentable, men selvom de nye vinduer ikke kan betale sig selv hjem over en årrække ved energibesparelser, tilfører de stadig en kvalitet til boligen, som de gamle, utætte og kolde vinduer ikke kunne gøre. I det følgende nævnes nogle af de mest væsentlige tiltag og opdagelser gjort i Energiparcel: Tæthed af klimaskærmen Alle husene er blevet tætnet og resultaterne af dette fremgår af blowerdoor-testen gennemført i husene. Her er der opnået reducering af infiltrationen på mellem 15% og 85%. Ved at reducere infiltrationen reduceres også udgiften til varme, da mængden af kold (og til dels uønsket) luft i boligen reduceres. Installering af ventilationsanlæg Ved vurdering af indeklimaet i husene blev det bedste indeklima fundet i Langøvænget 8, hvor der ifm renoveringen blev installeret ventilationsanlæg. Driftsomkostningerne til anlægget er minimale, og samtidig opnås et væsentligt bedre indeklima i denne bolig ift eksempelhusene. Anlægget kører med balanceret luftskifte således, at varme fra udsugningsluften overføres til indblæsningsluften, hvilket også er med til at reducere varmeudgifterne. Annullering af fjernvarmeinstallation i garage En anden væsentlig ændring har været flytningen af fjernvarmeinstallationen fra garagen i Langøvænget 8 og ind i huset. Ved denne flytning er der opnået en væsentlig energibesparelse, da opvarmningen af garagen og jorden omkring den cirkulationsledning, der sørgede for varmt vand i huset, nu er forsvundet, og energien i stedet bruges udelukkende på opvarmning af huset. Reducering af ydervægsareal Inddragelsen af den lille overdækkede terrasse i Farøvænget 4 har medført at to ydervægge er blevet omdannet til indervægge samtidig med, at man fik forøget boligens areal. Denne ændring har også givet en god energimæssig besparelse. Konvertering af el-drevet varme til fjernvarme Udskiftningen af den el-drevne radiator i Farøvænget 4 har givet en stor økonomisk besparelse, da 1 kwh fjernvarme er væsentligt billigere end 1 kwh el. Slukning af gulvvarme i sommerperioden Hvorvidt gulvvarmen i badeværelset skal slukkes eller ej er både et energiøkonomisk, men også et komfortmæssigt, spørgsmål. Vurderes dette ud fra et energiøkonomisk 35


Mangler du elektriker i Midtjylland? – Counter4All\nPosted On : 20. september 2020 Published By : Redaktionen\nDer er mange ting i hjemmet, som man bare helt enkelt ikke kan klare på egen hånd. Det er bare ikke alting, man kan gøre selv, selvom man måske vil. Noget kunne for eksempel være elinstallationer.\nDet kræver altså langt det meste af tiden en professionel. Ikke nok med, at det kan være en dårlig ide at gøre det selv, kan det også føre til, at det ikke bliver gjort ordenligt. Derfor er det altid en god ide at få en, som er uddannet, til at klare opgaven. Mangler du en elektriker i Midtjylland? Så kan du finde det her.\ndet er ikke altid en god ide at gøre det selv\nselvom mange måske elsker et godt projekt i hjemmet, kan man bare ikke altid gøre det selv. nogen ting er bare lidt for komplicerede. Hvis du mangler noget elektronik, kan det være en god ide at hyre en elektriker.\nElektrikeren ved præcis hvad han gør, og derfor er han jo perfekt til opgaven – det er jo trods alt det, personen har uddannet sig til. Hvis du selv begynder at famle med elektriske opgaver, kan det også ende galt. Det er ikke så nemt, som man skulle tro. Så hvis du vil undgå at komme til skade ved disse opgaver, så hyr en professionel.\nudover at det selvfølgelig kan være farligt at gøre det selv, kan det også give et ringere resultat, hvis du selv fikser nogen opgaver med el. du ved måske ikke helt 100 procent hvad du egentlig laver, at det kan man heller ikke bebrejde dig for – du er ikke uddannet i det område.\nEn elektriker derimod ved hvad han laver. Derfor vil det du vil have lavet eller installeret helt sikkert også blive bedre, hvis du får en professionel til at klare opgaven.


Stat og kommune | Intergraph\nOffentlige myndigheder på alle niveauer kan med fordel anvende geodata-løsninger fra Intergraph. Lokale, regionale og statslige myndigheder verden over anvender Intergraphs løsninger til administration af matrikulære skel og ejerforhold, infrastruktur og terræninformation, kartografisk kortproduktion, grænsekontrol, beredskabskoordinering samt en lang række andre offentlige tjenester. Vores løsninger er baseret på førsteklasses teknologi, der er åben og skalerbar i forhold til organisationen, og som understøtter åbne standarder på geodataområdet.\nSpatial Data Infrastruktur (SDI) sætter offentlige myndigheder på alle niveauer i stand til at samarbejde med andre myndigheder og distribuere information til offentligheden. Intergraph har deltaget i flere SDI-implementeringer, herunder GIS4EU, Canadian Geospatial Data Infrastructure, US National Spatial Data Infrastructure samt en lang række øvrige projekter med afsæt i EUs INSPIRE-direktiv. Du kan downloade vores webinar om SDI-portalen her.\nHer kan du læse en kort beskrivelse af Intergraphs løsninger til stat og kommune. Du kan også klikke dig videre via de angivne links til vores internationale hjemmeside, hvor du kan læse mere om de enkelte løsninger.\nAdministration af infrastruktur Nogle af de basale funktioner for statslige og kommunale myndigheder er at vedligeholde infrastrukturen, herunder sikre vandforsyning og bortledning af spildevand, sikre transportinfrastrukturen, sikre elnettet osv. Intergraphs løsning til administration af infrastruktur indeholder værktøjer til opbygning og vedligeholdelse af datamodeller for vand-, afløbs- og regnvandssystemer samt digitale infrastrukturmodeller til kommunale og statslige transportsystemer. Med vores løsning kan du analysere eksisterende infrastruktur eller planlægge og modellere forbedringer af infrastrukturen.\nOffentlige informationstjenester Intergraph tilbyder løsninger til offentlige informationstjenester, som gør myndigheder i stand til at vedligeholde, publicere og visualisere deres geodata til øvrige statslige myndigheder, borgere samt erhvervslivet. Vores løsninger understøtter åbne standarder på geodataområdet (OGC/ISO) og er fuldt INSPIRE-kompatible, så data smidigt kan udveksles og anvendes på tværs af forskellige GIS-platforme.\nArealforvaltning Intergraphs løsning til planlægning og administration af ejendomsforhold rettet mod kommuner omfatter typisk matrikelvæsen, ejendomsvurdering, myndighedsgodkendelser, administration af offentlig ejendom og planforhold. På nationalt niveau leverer Intergraph avancerede værktøjer til administration af matrikelkort, ejendomsregistrering, ejendomsvurdering, landbrug og administration af naturressourcer.\nKortlægning og kortproduktion Intergraphs løsning til kortlægning og kortproduktion hjælper dig med at samle, organisere og fremstille kartografiske produkter. Vores løsning indeholder avancerede værktøjer til indsamling og organisering af data samt til fremstilling af forskellige kortprodukter. Myndigheder anvender kortdata til opbygning og vedligeholdelse af topografiske og kartografiske databaser. Vores løsning kan anvendes til at fremstille digitale og fysiske produkter i forskellige målforhold ud fra geospatiale databaser.\nBeredskab Et effektivt beredskab afhænger af grundig integration af beredskabsplaner på alle organisatoriske niveauer, idet aktiviteter på ét niveau (individ, gruppe, samfund) påvirker andre niveauer. Intergraphs løsning til beredskaberne understøtter aktiviteter inden for beredskabskoordinering, herunder forebyggelses- og indsatskoordinering, analyse, overvågning samt indsats ved naturkatastrofer og større offentlige arrangementer.\nDownload et webinar og blive klogere på GeoMedia 3D eller SDI-portalen.\nSDI Portal Webinar\n© Copyright 2012 Intergraph Corporation - Printed from www.intergraph.com on 8/23/2017 8:49:59 AM


Yogacentre lukker på stribe: Efter 16 år med yogastudie er det slut for Soham | København | DR\nCoronarestriktionerne gør det svært for yogacentrene at tjene penge.\nSoham Johansen ejer yogastudiet Hamsa Yoga. For fire år siden fik han gazellepris, men i år har han mistet over en halv million kroner i indtægter, og nu lukker studiet. (Foto: (privatfoto))\n21. nov 2020 opdateret 26. nov 2020\nDet har tidligere fremgået af artiklen, at det opfattes som om, at Kulturministeriet har fastsat retningslinjerne for yogastudier og antallet af deltagere. Retningslinjerne er dels fastsat af myndighederne og af en bekendtgørelse fra regeringen.\nFørst tre måneders tvungen nedlukning og derefter et loft på ni elever per yogahold.\nCoronarestriktionerne har gjort det svært for yogacentrene at tjene penge, og de seneste uger har en række selvstændige yogacentre drejet nøglen om.\nRestriktioner for sport\nYogastudierne er omfattet af forsamlingsforbuddet på 10 personer, som regeringen besluttede 23. oktober.\nKulturministeriets retningslinjer fastsætter, hvilke undtagelser, der gælder i kultur- og idrætslivet. For eksempel må der gerne være 50 deltagere ved sportsaktiviteter for børn, og i biografer må der være op til 150 personer.\nRetningslinjerne for yoga, betyder, at der max må være 9 elever på et yogahold udover læreren, og at der samtidig skal være mindst 4 kvadratmeter per deltager.\nRegeringen meddelte 20. november, at forsamlingsforbuddet forlænges yderligere to uger, til 13. december.\nI København er det blandt andet Hamsa Yoga, Yogamudra og Street Yoga, der har meddelt, at de lukker på grund af restriktionerne. I Aarhus havde yogacentret Heart of Yoga meldt ud, at de blev nødt til at lukke, men det er blevet afværget.\nFor ejeren af Hamsa Yoga, Soham Johansen, er det et farvel til flere hundrede elever i det yogastudie, han har brugt 16 år på at opbygge. Trods hjælpepakker hænger økonomien ikke sammen.\n- Min indtægt i år ligger 550.000 kroner under sidste år. Jeg har fået noget erstatning for tabte indtægter, og jeg har fået tilsagn om, at jeg er berettiget til 80.000 kroner for dækning af faste udgifter, men de penge er ikke kommet endnu, siger han.\nDet er blandt andet myndighedernes retningslinjer for yogastudierne, der gør det svært at tjene penge. Retningslinjerne tillader maksimalt ni elever per hold, uanset lokalets størrelse. I Hamsa Yoga er der plads til 40 elever på holdene, og 9 elever er slet ikke nok til at betale husleje og løn til underviserne, siger Soham Johansen.\n- Med de retningslinjer kan det ikke lade sig gøre at drive forretning. Vores breakeven, altså dér hvor vi begynder at tjene penge, ligger ved 16 elever.\nFor to uger siden tog han konsekvensen og lukkede sit yogastudie. De sidste par uger har han brugt på at sunde sig over beslutningen.\n- Jeg har siddet derhjemme og kigget ud i haven og tænkt, hvad jeg nu skal bruge mit liv på. Jeg har blandt andet søgt job på et lager.\nDet er lidt af en kontrast til den medvind, han har haft med sit yogastudie. For fire år siden fik det en gazellepris for at være en af landets hurtigst voksende virksomheder.\nYogaforening: Retningslinjer giver ingen mening\nMyndighedernes retningslinjer møder også skarp kritik af Mia Mourier, der er forperson for Danske Yoga- og Meditationslærere. Foreningen blev stiftet i foråret, da yogastudierne blev lukket ned.\nYogastudierne er omfattet af de samme retningslinjer som sportsforeninger, fordi yoga bliver betragtet som en sportsaktivitet. Men det giver ingen mening, siger Mia Mourier.\n- Retningslinjerne bygger på, at yoga hører ind under sport. Men yoga er alt andet - vi får ikke pulsen op, vi sidder på faste pladser, og vi bevæger os ikke rundt i lokalet, siger hun.\nMen der er vel også nogle former for yoga, der får en til at svede, og hvor man ånder tungt?\n- Yoga er mange ting, og vi vil gerne have differentieret retningslinjerne, så man skelner imellem de mere stillesiddende aktiviteter og det, der handler mere om motion. Vi synes ikke, at Kulturministeriet lytter til vores ekspertise, når vi kommer med vores input, siger hun.\nUdover loftet på ni elever er der krav om, at der skal være mindst fire kvadratmeter gulvplads per deltager på et yogahold. Det betyder, at en del mindre yogastudier ikke engang kan have ni elever på deres hold, siger Mia Mourier.\nMed de nuværende retningslinjer vil flere yogastudier blive nødt til at lukke, forudser hun.\n- Som det ser ud nu, er det nærmest umuligt for yogalærere og yogastudierne at overleve, for det stiller for høje og forkerte krav til aktiviteten.\nFlere af de yogacentre, der lukker i de her uger, er vigtige institutioner i yogamiljøet, siger hun.\n- Det er kulturbærende steder, der uddanner yogalærere med høj faglighed. Hvis de dør, så udvander vi en vigtig fritidsaktivitet i Danmark.\nMinister: Ikke forsvarligt lige nu\nDet er regeringens bekendtgørelse, der fastsætter, hvilke sportsaktiviteter, der er omfattet af forsamlingsforbuddet på 10 personer. I en mail til DR skriver kulturminister, Joy Mogensen (S), at hun ikke er klar til at ændre på reglerne.\n- Jeg kan sagtens forstå frustrationen hos yogastudierne og alle andre, der er ramt af restriktionerne. Men vi skal handle sundhedsmæssigt forsvarligt, og lige nu må vi holde fast, så smitten ikke løber løbsk. Det rammer ikke kun yoga.\nKulturministeren er dog åben for, at parterne forsat kan tale om yogastudiernes problemer.\n- Jeg har selv været i dialog med Danske Yoga- og Meditationslærere og Dansk Yoga Forbund om deres forhold, og jeg vil meget gerne fortsætte dialogen om deres udfordringer. Desværre er sundhedssituationen ikke til at lempe restriktionerne lige nu, skriver hun.


Anmeldt tilsyn Ungebyen, Bo- og Naboskab Præstø Vordingborg Kommune. Tirsdag den 22. oktober 2013 fra kl - PDF Free Download\nAnmeldt tilsyn Ungebyen, Bo- og Naboskab Præstø Vordingborg Kommune. Tirsdag den 22. oktober 2013 fra kl\nDownload "Anmeldt tilsyn Ungebyen, Bo- og Naboskab Præstø Vordingborg Kommune. Tirsdag den 22. oktober 2013 fra kl. 15.00"\n1 TILSYNSRAPPORT Anmeldt tilsyn Ungebyen, Bo- og Naboskab Præstø Vordingborg Kommune Tirsdag den 22. oktober 2013 fra kl Indledning Vi har på vegne af Vordingborg Kommune aflagt tilsynsbesøg i Ungebyen, Bo- og Naboskab Præstø. Formålet med tilsynet generelt er at påse, at man efterlever de aftaler, der er indgået med de unge. Det skal tilstræbes, at indsatsen samlet set bidrager til at give den enkelte en selvstændig tilværelse og mulighed for livsudfoldelse, samt at indsatsen leveres på en ordentlig måde. Efter aftale med Forvaltningen har vi ved tilsynet haft særligt fokus på de unges indflydelse på og inddragelse i såvel eget liv som forhold af fælles karakter. Endvidere har vi generelt dannet os et indtryk af atmosfæren, fulgt op på anbefalinger fra tidligere tilsyn og generelt og konkret vurderet forholdene, indsatsen og metoderne samt gennemgået forskelligt skriftligt materiale vedrørende både driften i almindelighed og indsatsen for udvalgte unge. Konklusionerne vedrørende dette besøg fremgår af afsnittet Hovedkonklusioner. Herefter følger afsnittet Iagttagelser og anbefalinger, hvor vi uddyber, hvad der har ført til konklusionerne, og hvor vi eventuelt også fremsætter forslag og anbefalinger til justering af fremgangsmåder m.v. I afsnittet Formål og fremgangsmåde beskrives grundlaget for tilsynet, og hvordan tilsynsbesøgene er blevet afviklet. Hovedkonklusioner Det er vores vurdering, at de unge hører til målgruppen. Det vurderer vi på baggrund af samvær og samtaler med de unge, samtaler med pårørende, medarbejdere og ledelse samt gennemgang af den skriftlige dokumentation de fysiske rammer er nybyggede og indrettet til formålet. Rammerne fremstår indbydende og velegnede til formålet. Det bekræftes både af de unge og deres pårørende de unge giver indtryk af trivsel og udtrykker tilfredshed med forholdene og den hjælp og støtte, som de modtager. Det understøttes af udtalelser fra de pårørende. Her er en atmosfære og stemning præget af liv og humor det er vores opfattelse, at de unge ydes en individualiseret hjælp, støtte og vejledning i miljø, hvor der er fokus på livsglæde, socialt samvær og accept af egne muligheder og begrænsninger det er vores indtryk, at der er respekt omkring de unges indflydelse på og inddragelse i såvel eget liv som forhold af fælles karakter. Det er vores opfattelse, at der blandt medarbejdere og derefter med de unge, er behov for at drøfte hvilke beslutninger der kan tages i fællesskab og hvilke forhold, som hører under den enkeltes ret til selvbestemmelse. I modsat fald risikerer man, at nogle unge udsættes for pres og ikke har mulighed for at bestemme over eget liv 1\n2 medarbejderne fremstår engagerede og nærværende i samspillet med de unge. Det er vores opfattelse, at medarbejderne er kompetente til at varetage opgaveløsningen sammen med og omkring de unge og er opmærksomme på at udvikle sig fagligt i overensstemmelse med målgruppens behov her dokumenteres hovedsagelig i papirform. Vi gennemgår et udsnit af dokumentationen i form af de unges kontaktbøger, individuelle teambøger og medarbejdernes kalender. Vi får oplyst, at de individuelle handleplaner er under udarbejdelse. Det er vores vurdering, at de daglige notater er et udviklingspunkt i forhold til at sikre, at personfølsomme oplysninger om den enkelte unge holdes adskilt. Man kan med fordel overveje en forenkling af dokumentationen med henblik på at sikre, at væsentlige oplysninger ikke går tabt her har været et enkelt tilfælde af magtanvendelse, som er blevet indberettet ifølge gældende retningslinjer. Medarbejderne er bekendt med gældende regler for magtanvendelse og proceduren for indberetning vi har gennemgået medicinhåndteringen og finder, at den foregår på betryggende vis. Vi har givet anbefalinger herunder at medarbejderne udelukkende håndterer lægeordineret medicin og at medicin opbevares i lukkede æsker. Iagttagelser og anbefalinger Opfølgning fra foregående tilsynsbesøg Vi har forud for dette tilsyn været på forbesøg i tilbuddene. Nærværende rapport er udarbejdet på baggrund af vores første tilsyn i tilbuddet. Konklusioner og iagttagelser mv. er således på nuværende tidspunkt baseret på et forholdsvis begrænset grundlag. Målgruppe Målgruppen er unge mennesker over 18 år med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne. Her er plads til 10 unge mennesker. Aktuelt bor her 10 unge i alderen fra 19 til 29 år. Det er vores vurdering, at de unge hører til målgruppen. Boligforhold og fysiske rammer Ungebyen er beliggende i udkanten af byen tæt på andre sociale tilbud. De fysiske rammer er nybyggede og indrettet til formålet. Her er brede døre med automatisk døråbner og i nogle lejligheder er der loftlift. Rammerne består af 10 et-rums lejligheder, fælles køkken og opholdsstue samt medarbejderfaciliteter med kontorer og bad/toilet. Her er fem indgange, hvor der er adgang til to lejligheder og til fællesarealerne. Fra alle lejligheder er der adgang til egen terrasse. Bygningen er bygget omkring en mindre atriumgård hvortil der er adgang fra fællesarealerne. Her har enkelte beboere en kanin. Vi besøger flere unge i deres lejlighed, som er indrettet efter den enkeltes smag og interesse. De giver alle udtryk for, at de er glade for deres lejlighed og oplever det som deres hjem. Det understøttes af udtalelser fra de pårørende. 2\n3 Rammerne fremstår overalt lyse og indbydende. Indretningen af fællesarealer er tilpasset de unges behov. Vi får oplyst, at der næsten altid er unge i fællesarealerne, hvilket vi oplever under vores besøg. De unge inviterer også hinanden på besøg i egen lejlighed, hvilket vi også oplever. Det er vores vurdering, at de fysiske rammer er velegnede til formålet De pædagogiske og omsorgsmæssige forhold Her er tale om et nystartet tilbud. Flere af de unge har kendt hinanden i flere år gennem skole-, dag og klubtilbud. Forinden indflytningen samledes alle de unge, som nu bor her. Det pædagogiske arbejde tager afsæt i neuropædagogiske principper. Indsatsen er individualiseret og tager udgangspunkt i den enkeltes forudsætninger og behov. Tilgangen er anerkendende og ressourcefokuserende. At skabe forudsætninger for et ungeliv præget af livsglæde er omdrejningspunktet og der lægges vægt på at støtte de unges sociale kompetencer og relationsdannelse gennem samvær i dagligdagen. Det er vores indtryk, at de pædagogiske principper omsættes i daglig praksis. Hverdagen er præget af en overordnet struktur, forudsigelighed og genkendelighed, hvilket er visualiseret på opslagstavler i køkkenet. Der er samtidig opmærksomhed på at udfordre strukturen med sigte på at ruste de unge til en tilværelse, som i nogen sammenhænge er uforudsigelig. Udfordringer i et trygt miljø er med til at udvikle de unges selvstændighed og bevidsthed om egne kompetencer. I samarbejdet med den enkelte unge er der også fokus på at yde støtte til en forståelse af hvilke muligheder og udfordringer pågældendes handicap giver. Det styrker selvforståelsen og muligheden for indflydelse på egne fremtidsmuligheder. De unge giver indtryk af trivsel og er trygge i samspillet med medarbejderne. Da vi kommer på besøg møder vi de unge omkring et fælles kaffebord. Stemningen er god og der er livlig snak omkring bordet. Vi taler med flere unge, som også gerne viser deres lejlighed frem. De unge fortæller, at de er glade for at bo her og de sætter stor pris på deres lejlighed, som de oplever som deres eget hjem. Medarbejderne beskrives som flinke. De hjælper, støtter og vejleder dem, når de har behov for det. De unge fortæller, at de har godt med hinanden Det er vores indtryk, at der er respekt omkring de unges indflydelse på og inddragelse i såvel eget liv som forhold af fælles karakter. Det kommer til udtryk i det daglige samarbejde og ved afholdelse af kontinuerlige husmøder. Det er dog vores opfattelse, at der i medarbejdergruppen og derefter med de unge, er behov for at drøfte hvilke beslutninger, der kan tages i fællesskab og hvilke forhold, som hører under den enkeltes ret til selvbestemmelse. I modsat fald risikerer man, at nogle unge udsættes for pres og ikke oplever mulighed for at bestemme over eget liv. Et eksempel herpå er en beslutning, vedtaget på et husmøde, som går på, at de unge, som bor her, ikke må være kærester. Det er vores indtryk, at medarbejderne er opmærksomme på hvorvidt denne beslutning er holdbar. En medarbejder fortæller, at der er planlagt en temadag omkring unge og seksualitet, hvilket vi henset til målgruppens udviklingsniveau finder relevant. Alle de unge har et skole- eller dagtilbud. Flere af dem kommer ligeledes i Bo- og Naboskabets klubtilbud. Her lægges stor vægt på samarbejdet med de pårørende, som altid er velkomne i huset. Samarbejdet tager udgangspunkt i den unges og forældrenes individuelle ønsker og behov og beskrives som tæt og velfungerende. De forældre, som vi taler med giver udtryk for tilfredshed med forholdene og samarbejdet. Medarbejderforhold og faglige forudsætninger Medarbejdergruppen består hovedsagelig af medarbejdere med en pædagogisk uddannelse. Nogle af medarbejderne har været ansat i Bo- og Naboskab Præstø gennem flere år og andre er ansat i forbin- 3\n4 delse med opstart af Ungebyen. Her er en aldersmæssig bred spredning, hvilket man har erfaret fungerer godt i forhold til kulturen på stedet. Vi får oplyst, at der har været enkelte udskiftninger i personalegruppen, hvilket må anses for naturligt i et nystartet tilbud. Medarbejderne giver udtryk for tilfredshed med såvel arbejdsforholdene som det kollegiale samarbejde. De fortæller, at de i en konstruktiv proces er godt på vej til at skabe nogle arbejdsforhold og et samarbejde, som er præget af fælles faglighed og ansvarlighed. De oplever, at deres forskellige kompetencer og erfaringer er med til at løfte den samlede faglighed. Samarbejdet med lederen beskrives også som velfungerende. Lederen er tydelig og giver god støtte og opbakning. De oplever, at de tildeles opgaver og har frihed til at udøve deres pædagogiske arbejde under ansvar. Her er en fast mødestruktur med personalemøde hver 14. dag og supervision med ekstern vejleder ca. 4 gange om året. Der har været afholdt en række temadage blandt andet omkring retningslinjer for magtanvendelse, forflytning og medicinhåndtering. Medarbejderne oplever sig generelt klædt på til at varetage opgaveløsningen sammen med og omkring de unge. Medarbejderne fremstår engagerede og nærværende i samspillet med de unge. Det er vores umiddelbare vurdering, at medarbejdernes kompetencer modsvarer de unges behov. Medarbejderne giver indtryk af interesse for faglig udvikling i takt med målgruppens behov. Den skriftlige dokumentation Her dokumenteres hovedsagelig i papirform. Medarbejderne har udelukkende adgang til den elektroniske dokumentation i Bo- og Naboskabets Administrationsafdeling. Vi får oplyst, at de individuelle udviklingsplaner er under udarbejdelse og vil foreligge i starten af Vi gennemgår et udsnit af den skriftlige dokumentation i form af de unges kontaktbøger, individuelle teambøger og medarbejdernes kalender. Det er vores vurdering, at de daglige notater er et udviklingspunkt i forhold til at sikre, at personfølsomme oplysninger om den enkelte borger holdes adskilt. Derudover er der behov for opmærksomhed på at tonen og ordvalget afspejler den ønskede faglighed i Tilbuddet. Man kan med fordel overveje en forenkling af dokumentationen med henblik på at sikre, at væsentlige oplysninger ikke går tabt. Det er her vores erfaring, at et elektronisk dokumentationsværktøj kan medvirke til at skabe den nødvendige systematik omkring den skriftlige dokumentation. Magtanvendelse Her har været et enkelt tilfælde af magtanvendelse, som er blevet indberettet ifølge gældende retningslinjer. Medarbejderne har kendskab til gældende regler for magtanvendelser og proceduren for indberetning heraf. Som tidligere nævnt har der ved opstart været afholdt en temadag omkring magtanvendelser. Medicinhåndtering Tilsynet omfatter ikke de læge- og sundhedsfaglige aspekter. Vi har ført tilsyn med den mekaniske del af medicinhåndteringen. Vi har gennemgået medicinhåndteringen og finder den foregår på ansvarlig vis. Medicinen opbevares i aflåst skab i bryggerset. Alle de unge har separate opbevaringsæsker og doseringsæsker er påført navn og cpr. nr.. Med henblik på at øge sikkerheden anbefaler vi æsker med låg. 4\n5 Vi får oplyst, at medarbejderne er behjælpelige med udlevering af naturmedicin. Det skal bemærkes, at lægen er orienteret om dette. Vi anbefaler, at medarbejderne udelukkende håndterer lægeordineret medicin. Yderligere til opfølgning til det kommende tilsynsbesøg Her er ikke yderligere kommentarer eller punkter til opfølgning Formål og fremgangsmåde I henhold til Retssikkerhedslovens 16 har kommunalbestyrelsen pligt til at føre tilsyn med, hvordan de kommunale opgaver løses. Formålet med tilsynet er at påse, at borgerne får den hjælp, de har ret til og krav på ud fra det kommunale serviceniveau, der er fastsat i kvalitetsstandarderne. Samtidig vurderes atmosfæren og den måde, hvorpå hjælpen ydes. Som grundlag for vurderingerne og konklusionerne anvender vi Service- og Retssikkerhedslovens bestemmelser og tilknyttede vejledninger. Herudover anvender vi de gældende kvalitetsstandarder og foreliggende skriftlige materiale samt erfaringer og god praksis på området. Vi har fået en rundvisning og har efter individuel aftale talt med flere af de unge og deres pårørende. Vi har endvidere inddraget repræsentanter blandt det personale, der var på arbejde samt ledelsen. De unges kropsprog, atmosfæren på stedet og gennemgangen af den skriftlige dokumentation, der beskriver samarbejdet med de unge, indgår endvidere i grundlaget for vores vurderinger. Vi har forud for afgivelsen af denne rapport diskuteret resultaterne af tilsynsbesøget med ledelsen på stedet. Aalborg, den 30. oktober 2013 REVAS APS AF 1/ Aase Møller Henning Jacobsen 5