KIRKE GÅRDEN December årgang 6 - PDF\nKIRKE GÅRDEN December årgang 6\nDownload "KIRKE GÅRDEN December 2013 33. årgang 6"\n1 KIRKEGÅRDEN December årgang 6\n2 Kirkegårdskonferencen 2014 Onsdag den 19. marts 2014, Hotel Nyborg Strand Sted Hotel Nyborg Strand Pris kr. ekskl. moms Tilmelding Tilmelding senest den 10. marts på gaard Spørgsmål om tilmelding besvares af Tina Biel på tlf eller En naturlig udvikling Årets kirkegårdskonference sætter fokus på den langsigtede strategi hvordan sikrer vi kirkegårdens helhed og struktur, når nutidens og fremtidens behov skal tilgodeses. Rent praktisk kan en udviklingsplan være med til at give overblik og ro i arbejdet. Konferencen ser på, hvordan man kommer i gang, og belyser en række emner, der kan indgå i udviklingen af kirkegården: Hvordan imøde kommer man f.eks. efterspørgslen efter mere naturprægede gravsteder. Hvordan sikrer man en bestand af store træer, i forsvarlig tilstand. Og hvordan håndteres medarbejdernes møde med de efterladte bedst muligt. Hør blandt andet disse indlæg: Udviklingsplaner på små og mellemstore kirkegårde Henning Looft, landskabsarkitekt, moos + looft landskabsarkitekter MDL Udfordringer i driften af en naturpræget kirkegård Torben Rasmussen, kirkegårdsleder, Herning Kirkegårde Kunsten at tale om døden Anders Lund Madsen, journalist Yderligere oplysninger hos seniorkonsulent Tilde Tvedt på tlf eller Arrangører Konferencen arrangeres i et samarbejde mellem Landsforeningen af Menighedsråd, Foreningen af Danske Kirkegårdsledere, Forbundet for Kirke- og Kirkegårdsansatte og Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning/Skov & Landskab Se hele programmet på Kirkegårdens træer: Bevar og plant nyt Iben M. Thomsen, seniorrådgiver, Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning Firmaudstilling på Kirkegårdskonferencen 2014 Igen i år kan leverandører til kirkegårdssektoren få en firmastand på Kirkegårdskonferencen. Vi har plads til fem stande. Prisen er kr. ekskl. moms og inklusiv én deltager på konferencen. Kontakt Christian P. Kjøller, Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning, på eller tlf institut for geovidenskab og naturforvaltning københavns universitet\n3 INDHOLD s. 04 Gravplads for Gadens Folk s. 08 Fremtidens Gravminder s. 12 Indtryk fra et årsmøde og en nordisk kongres s. 16 Storm over Danmark s. 20 Døden og Kirkegården s. 22 Byens Dag s. 24 Udstilling af gravstedsanlæg s. 26 Ny forbedret pensionsordning s. 28 Boganmeldelser s. 32 Profil Sabine Mogensen s. 36 En god staude til kirkegården Corydalis s. 38 Paragraffen s. 40 Kort nyt s. 42 Stillingsopslag s. 46 Kalender FORSIDE Fredag d. 30. august 2013 åbnede en 2-årig udstilling af gravminder på Odense Assistenskirkegård. Udstillingen har titlen Fremtidens Gravminder og har deltagelse af både stenhuggere og kunstnere. Man kan læse mere om udstillingen inde i bladet. Foto: Casper Nicolai Khalik Pagh Vett. REDAKTION Redaktør: Lene Halkjær Jensen, Humlebæk Kirkegård Tlf Fax Redaktion: Jens Zorn Thorsen, Vejle Kirker og Kirkegårde Tommy Christensen, Svendborg Kirkegårde og Krematorium Jens Dejgaard Jensen, Silkeborg Kirkegårde og Krematorium Tlf Jørn Skov Tønder Kirkegård Asger Christensen, Hørsholm Kirkegård Sekretariat: Foreningen af Danske Kirkegårdsledere Hørsholm Kirkegård Tlf Fax Layout og tryk: Jello ApS Tlf Redaktionelt stof og annoncer til KIRKEGÅRDEN nr. 1, 2014 sendes til senest d. 15. januar 2014 Artiklernes indhold er ikke nødvendigvis et udtryk for Redaktionens, FDK s eller DKL s holdning.\n4 S. 4 GRAVPLADS FOR GADENS FOLK af Lene Halkjær Jensen, Leif Sylvester Petersen, Anders Gadegaard, Ayfer Baykal og Anette Vilhelmsen afslørede i fællesskab skulpturen, der selvfølgelig var skjult under en sovepose. Den 7. oktober 2013 blev Gravplads for Gadens Folk indviet på Assistens Kirkegård i København. Københavns Kommunes Center for Kirkegårde modtager jævnligt ønsker og gode ideer til nye tiltag på kommunens kirkegårde. Et af dem kom fra foreningen Giv Din Hånd, der en nonprofit forening, som hjælper hjemløse og socialt udsatte i Danmark. Ønsket var at få en særskilt gravplads for de hjemløse i København. Gravpladsen Ønsket er blevet til en realitet og der er nu anlagt en askefællesgrav på ca. 75 m2, til brug for gadens folk. Skulpturen på gravpladsen - En engel iblandt os er skabt og doneret af kunstneren Leif Sylvester Petersen. Gravpladsen for gadens folk har modtaget finansiel støtte fra flere sider. Kultur- og Fritidsudvalget i Københavns Kommune og Himmelblåfonden har bevilget midler til udførslen af skulpturen og Vor Frue Kirke, der er sognekirke for byens hjemløse, har finansieret bænk og bænkplads. Gravpladsens brug Projektet med realiseringen af Gravplads for Gadens Folk har taget ca. 2 år, og undervejs i forløbet har der indgået mange overvejelser om både indretning og brugen af den. Gravpladsen kan benyttes af alle, det måtte ønske det, for ingen må ekskluderes fra at benytte kommunens gravpladser. Gravpladsen er et alternativ til kommunens øvrige askefællesgrave, der som oftest benyttes ved bisættelse af ubemidlede borgere. Om en hjemløs/ ubemidlet borger skal nedsættes på Gravplads for Gadens Folk, vil i hvert enkelt tilfælde blive besluttet i samråd med de mennesker, der havde kontakt til den afdøde.\n5 S. 5 Hjemløse i Danmark I 2013 er der registreret ca hjemløse i Danmark, hvoraf ca. halvdelen holder til i København og omegnskommunerne. Omkring 78 % af de hjemløse er mænd og knap 25 % er under 25 år; heraf er 3 % børn under 18 år. Ca. halvdelen af de hjemløse bor på et herberg eller benytter sig af natvarmestuer. En stor gruppe bor hos familie eller venner, nogle har midlertidig bopæl i fængslet, er på hospital eller andet. Ca. 10 % af alle hjemløse holder udelukkende til på gaden. Mange hjemløse og tidligere hjemløse var mødt op på Assistens Kirkegård for at overvære indvielsen og tage afsked med Salomon Isaksen, hvis urne blev nedsat som den første på Gravplads for Gadens Folk. Michael Espensen om baggrunden for Gravplads for Gadens Folk Indvielsen I dagens anledning var der taler, afsløring af skulpturen, musik og den første urne blev nedsat på gravpladsen. Michael Espensen, der er formand for foreningen Giv Din Hånd og initiativtager til gravpladen bød velkommen og fortalte kort om baggrunden for ønsket om en særskilt gravplads for de hjemløse. Han rettede også en stor tak gravpladsens sponsorer og takkede for det gode samarbejde med Bente Kiilhof fra Københavns Kommunes Center for Kirkegårde. Domprovst Anders Gadegaard har været med i forløbet omkring gravpladsens tilblivelse og udtrykte bl.a. glæde over, at gravpladsen er blevet indrettet på netop Assistens Kirkegård, der i forvejen er en folkepark midt i byen. Leif Sylvester Petersen, der har skabt og doneret skulpturen En engel iblandt os, fortalte om nogle af de tanker, han havde gjort sig i forbindelse med skulpturens udformning. Efter taler af Teknik- og miljøborgmester Ayfer Baykal og socialminister Annette Vilhelmsen, var det tid til at afsløre skulpturen og herefter nedsatte Domprovst Anders Gadegaard den første urne på gravpladsen. Mens Jimmy Colding fra Zididada afsluttede dagen med sangen Happy Fool, blev urnen dækket til og de mange fremmødte kammerater pyntede graven med lys og blomster. Hermed var Danmarks første gravplads for hjemløse både blevet indviet og taget i brug. n Der var engang et træ Træet stod på Kultorvet og det var de hjemløses mindetræ. Træet står der ikke længere, for det passede ikke ind i det byfornyede gadebillede; ligesom de hjemløse heller ikke gør det. De hjemløse brugte træet på Kultorvet som en slags opslagstavle til meddelelser om stort og småt. Når en af de hjemløse døde, blev hans eller hendes billede hængt på træet, og kammeraterne samledes omkring træet for at skåle på de gode minder om den kammerat, de havde mistet. Mange af de hjemløse har ikke nogen familie, eller har ikke længere kontakt med den. De knytter i stedet stærke bånd til andre i samme situation, og netop derfor er det vigtigt med et fælles sted, hvor de kan samles og mindes deres afdøde kammerater.\n6 S. 6 En engel iblandt os Multikunstneren Leif Sylvester Petersen havde haft svære overvejelser omkring skulpturens udformning. En skulptur er jo mest til glæde for de efterladte og hvem er det egentlig i denne sammenhæng: Er der ingen? Er det bare hund? Eller er det de ligestillede kammerater? I erkendelse af, at de efterladte ofte er de ligestillede, de hjemløse, er skulpturen blevet udformet som et lille ydmygt monument, for at de hjemløse ikke skal stå under en stor sort engel, der dømmer dem en gang til, som de allerede er blevet dømt af samfundet. En engel iblandt os er en hverdagsengel; fordi vi er vores egen engel og er den nærmeste og eneste til at passe på os selv. Gravplads for Gadens Folk ligger på Assistens Kirkegård i København. Også Teknik- og miljøborgmester Ayfer Baykal og socialminister Annette Vilhelmsen ønskede tillykke med den nye gravplads. Ayfer Baykal mente at gravpladsen kan ses som et eksempel på, at København er mangfoldig; både over og under jorden. Der blev dog løftet en enkelt borgermesterlig pegefinger, idet hun mindede om, at der skal være plads til alle på kirkegården også dem, der sætter pris på fred og ro. Anette Vilhelmsen benyttede lejligheden til at fortælle om nogle af målene for regeringens 2020-plan, der bl.a. sender et signal om, at antallet af hjemløse skal nedbringes.\n7 STAMA Multi El Truck 48v Dansk produceret lydsvag kvalitetstruck med lille venderadius. Trucken er kun 1 meter bred, så den kommer frem på selv de smalleste stier. Kan leveres med drejelad og ekstra høje sider som vist samt vedligeholdelsesfri lithium batterier STAMA Mini El Truck 24v Lille smal kvalitetstruck med stort udstyrsprogram og servostyring. Laster 750 kg. Kan leveres med drejelad, indregistreret på danske nummerplader eller med vedligeholdelsesfri lithium batterier STAMA Maxi El Truck 48v 4WD Markedets eneste 4 WD el truck! Stort udstyrsprogram - bl.a. ekstra høje sider, drejelad, lygtesæt m.m. Fantastisk ydeevne med stor trækkraft og stor lasteevne - ideel til jordkørsel m.m. Kan leveres indregistreret og med lithium batterier, der tåler op til op/ afladninger Saturnvej Horsens Tlf.:\n8 S. 8 FREMTIDENS GRAVMINDER Tekst og foto af Casper Nicolai Khalik Pagh Vett, Landskabsarkitekt MDL, Odense Kommunale Kirkegårde Et af udstillingens formål er at vise, hvordan gravmindet kan indgå i en helhed med gravstedets beplantning. Det illustreres med forskellige beplantningstemaer, som f.eks. Vedbend eller Stauder. Monumentudstilling på Odense Assistenskirkegård Selv om der er og har været lignende udstillinger forskellige steder i landet, vil vi nu alligevel hævde at udstillingen i Odense er noget særligt. Ønsket om at inspirere borgerne, vise nye muligheder og medvirke til at præge udviklingen er vi nok ikke alene om. Men derudover synes jeg vi kan byde på noget særligt, som ikke er set før. 2-årig udstilling Fredag d. 30. august 2013 åbnede By- og Kulturrådmand i Odense Kommune, Steen Møller, den 2-årige udstilling på Odense Assistenskirkegård, under titlen Fremtidens Gravminder. Det særlige ved udstillingen er at der deltager både stenhuggere og kunstnere: Hver især og i samarbejde giver de deres bud på fremtidens gravminder. 15 deltagere udstiller i alt 32 værker. Når nyt og gammelt forenes I de udstillede værker indgår deltagernes kreativitet og visioner på flere områder. Både udformning, forarbejdning og komposition i materialerne er med til at skabe en interessant udstilling. Værd af fremhæve, fordi man ikke umiddelbart kan se det, er genanvendelsen af gamle gravsten, som Filip s Sten- og Billedhuggeri fra Horsens har slået sig på. Der tegner sig også et billede af at fremtiden igen byder på større og oprette gravminder, som det ses i flere af de deltagende stenhuggeres værker. En absolut positiv udvikling hvis vi igen kan få gravminder ind på kirkegårdene, der er med til at forme landskabet og danne perspektiv og rum. Og da stenhuggerbranchen traditionelt er leverandør af gravminder til kirkegårdene, har de stor betydning for udviklingen af gravminderne. Virkelig positivt at opleve den variation og mangfoldighed, de også er leveringsdygtige i.\n9 S. 9 Udstillingen byder på mange større og oprette gravminder, genbrug af gamle gravminder og brug af nye materialer, så som jern, træ og glas. Udstillere på Assistenskirkegården i Odense Stenhuggeri-Begravelse Billedhugger Jørgen Svenstrup Stenhugger Steen Jensen Glaskunstner Ivan Boytler Filip s Sten- og Billedhuggeri Gedsø Granit Danske Stenhuggerier, Århus Vesterbro Fyns Stenhuggeri A/S Træmand Allan Bo Jensen Nordisk Stenrestaurering Sten- og Billedhugger Ib Rasmussen Billedhugger Kent Holm Billedhugger Søren Schaarup Odense Stenhuggeri Horsens Stenhuggeri\n10 S. 10 Men det er nok især anvendelsen af de nye materialer glas og træ, der slår igennem på udstillingen. Træmand Allan Bo Jensen viser således en nyfortolkning af korset i en materialekombination af træ, glas og jern. Og den Fynske glaskunstner Ivan Boytlers værker tiltrækker sig så afgjort opmærksomhed med sit klare og visse steder isblå glas, forarbejdet i mange kunstfærdige former. Design dit eget el-køretøj - kun fantasien sætter grænser Blomstrende liv på kirkegården Men vores ambitioner om at vise borgerne nye muligheder stopper ikke med gravminderne. Vi vil mere end det! Vi vil give borgerne og gravstedsejerne inspiration til hele gravstedet og samtidig søge at skabe nye gravstedstyper på kirkegårdene. Vise at det er muligt at have et smukt og blomstrende gravsted, hvor beplantningen harmonerer med gravmindet og skaber en attraktiv helhed - og sammen med kirkegårdens øvrige landskabselementer former en smuk ramme for kirkegårdens brugere. Den miljøvenlige og alsidige transport når der skal køres, flyttes, fjernes, leveres, holdes rent eller holdes køligt Inspireret af andre kirkegårde, samt vores egne erfaringer med anvendelsen af stauder på ledige urnegravsteder som forskønnende og omkostningsreducerende beplantning, har vi prøvet at sammensætte to beplantningstemaer, hhv. Stauder og Alpint & Græsser. Sammen med temaerne Klippet græs, Langt græs og Vedbend giver vi borgerne mulighed for at se de udstillede gravminder i forskellige beplantningssammenhænge. Det er vores vision at udbrede principperne i anvendelsen af stauder på vores kirkegårde, inspirere borgerne og søge nye veje for gravstedstyperne og driften af kirkegårdene. 100% el-drevet eller hybrid el/benzin Som det tidligere har været omtalt har vi gjort os gode erfaringer med anvendelsen af stauder på ledige urnegravsteder. Det beriger både kirkegårdene og pengekassen, idet driften er væsentligt billigere end bar jord. Derfor vil vi arbejde videre med principperne og på sigt søge at inddrage ledige kistegrave til andre typer blomstrende gravsteder. n Robust Pålidelig Kompakt Brugervenlig LØGUMKLOSTER HØJSKOLE Indbyder til et ugekursus Fremtidens kirkegårde udvikling og perspektiver februar Løgumkloster - tlf Fås bl.a. med tiplad, container og blad-/løvopsuger Se mere på eller tal med vores salgskonsulent Henning Stampe om dine behov på mobil nr eller V. Løwener A/S Postboks 1330 Smedeland 2 DK-2600 Glostrup Tlf Fax Servicecenter Stilling Niels Bohrs Vej 31 C 8660 Skanderborg Tlf\n11 S. 11 OPMÅLING MED DRONE Skel.dk s drone vejer 675 gram og kan levere data, der kan omsættes til både kort og 3D-modeller. Foto: Skel.dk Som det første landinspektørfirma i Danmark har Skel. dk fået Trafikstyrelsens tilladelse til at anvende droner i forbindelse med opmåling og kortlægning. Ved at anvende droner i forbindelse med opmåling, kan man lynhurtigt dække store områder med meget høj nøjagtighed. Opmålingen er billigere end det normalt ville være, hvis landinspektøren skulle benytte traditionelt landmålingsudstyr. Dronen er udstyret med et kamera og en GPS som registrerer hvor billederne tages. Ved at kombinere de indsamlede data fra flyet med kendte fikspunkter på jorden, kan man generere kort, store oversigtsbilleder og 3D-modeller af det overfløjne område med en nøjagtighed på ned til fem centimeter. Dronen kan også levere skarpe luftfotos. Ved at anvende en drone til opmålingen, kan man spare op til 50 % ved opmåling og kortlægning af f.eks. kirkegårde, selvom store træer på kirkegården kan genere dronens affotografering af de enkelte gravsteder. I sådanne tilfælde, må der suppleres med en traditionel opmåling. Data fra opmålingen er kompatibelt med eks. Brandsofts kortmodul. Skel.dk har fået en såkaldt 1A-licens, der giver firmaet ret til at flyve med droner på op til 1,5 kg. Med tilladelsen kan de flyve med dronerne i byer og over større veje, hvor det ellers ikke er tilladt normalt. Yderligere oplysninger Projektleder Ejnar Flensborg Mail: Tlf:\n12 S. 12 INDTRYK FRA ET ÅRSMØDE OG EN NORDISK KONGRES Tekst og foto af Chefkonsulent Rasmus Paaske Larsen, Ministeriet for Ligestilling og Kirke Oslofjorden, onsdag den 4. september Kirkegårde og krematorier løser en samfundsopgave, der rummer mange forskellige facetter. Arbejdet betyder, at man bl.a. kommer til at forholde sig til etiske spørgsmål, hvorledes man varetager kontakten til de efterladte, udvisning af respekt for forskellige religiøse (og ikke-religiøse) livsanskuelser, bevaring af gravminder af kulturhistorisk betydning mv. Jeg var indbudt som gæst til at deltage i Foreningen af Danske Kirkegårdslederes og Danske Krematoriers Landsforenings årsmøde på Sørup Herregård i Ringsted, og i den efterfølgende nordiske kongres for kirkegårde, kirkegårdskultur og krematorier i Oslo. Årsmødet og den nordiske konference er grundigt refereret i Kirkegården nummer 5, men jeg vil gerne imødekomme opfordringen fra FDK s formand, og dele mine indtryk. Sorø Klosterkirke og kirkegård Mandag den 2. september var der udflugt til Sorø, hvor vi bl.a. fik vist Sorø Klosterkirke. Den rummer fornemme eksempler på gravminder af kulturhistorisk betydning, da både biskop Absalon og Ludvig Holberg ligger begravet i kirken. Den meget smukke og lyse klosterkirke indeholder desuden Danmarks største trækrucifiks. På den gamle kirkegård ved Sorø Klosterkirke kan man desuden se B. S. Ingemanns grav. Kirkegårdsleder Anders Grube viste rundt, og fortalte bl.a. om de udfordringer han havde stået over for i forbindelse med gennemførelsen af ændringer på den gamle kirkegård ved siden af klosterkirken. Da han spurgte efter kommentarer og forslag fra forsamlingen, kom der gang i den faglige debat, med både spørgsmål, konstruktive forslag og kommentarer.\n13 S. 13 Det indre af den smukke og lyse Sorø Klosterkirke. B. S. Ingemanns grav på Sorø Gamle Kirkegård. Fælleskrematoriet i Ringsted Det var en markant kontrast at tage fra den smukke, historiske klosterkirke til det helt nyindviede, men lige så smukke, fælleskrematorium i Ringsted. Driftsleder Tom Olsen stod for en grundig rundvisning og gennemgang af arbejdsgange og udstyr. Krematoriet rummer fem ovne, og har plads til en sjette, hvis der senere bliver behov for at udvide kapaciteten. Fælleskrematoriet fik mange ord med i pressen i tiden op til sin indvielse i starten af Det var især den omstændighed, at rustvogne skulle transportere op til 4 kister af gangen, der gav anledning til debat: Var det etisk forsvarligt? Hvorledes ville pårørende opfatte det? Jeg må indrømme, at jeg var spændt på at se krematoriet, og jeg må sige, at jeg sjældent har oplevet en arbejdsplads, hvor man har udvist så megen omtanke for at indrette rammerne med maksimal hensyntagen til ikke bare de ansatte, men også til de pårørende der måtte ønske at følge kisten den sidste vej. Det var tydeligt, at både arkitekturen, indretningen og tilrettelæggelsen af de forskellige arbejdsgange i meget høj grad har inddraget erfaringer fra mennesker, der skal bruge stedet: Der var tænkt på krematoriets ansatte, på bedemænd som skal aflevere kister, og ikke mindst på de pårørende, der havde mulighed for at følge kisten hele vejen til brændingen, som de kan overvære fra rum med glasvægge, der ved et tryk på en knap ændres fra gennemsigtigt glas til frossent glas, så de pårørende kan sidde i fred, uden at andre pårørendes gang i krematoriet virker forstyrrende. I det hele taget var ny teknologi taget i brug, hvor den kunne lette arbejdet. Både stregkoder og håndholdte computere blev brugt hvor de bidrog til løsningen af praktiske opgaver. Og for en god ordens skyld: Rustvognene med plads til 4 kister giver for mig at se ikke nogen anledning til nervøsitet. Der var efter min opfattelse intet uetisk ved den løsning. Værdier og kvalitet Besøget ved både Sorø Klosterkirke og fælleskrematoriet i Ringsted viste i høj grad at både værdier og kvalitet er helt centrale elementer på danske kirkegårde og krematorier. Besøget var også en demonstration af, at omstillingen til nye tider kan gennemføres med respekt for både kvalitet og værdier. Efter besøget på fælleskrematoriet gik turen til København, hvorfra ca. 50 danske kirkegårdsledere og krematoriemedarbejdere sejlede til Oslo. De forskellige indlæg på kongressen er allerede omtalt i Kirkegården nummer 5. Disse indlæg blev dog suppleret af besøg i marken. Den danske delegation var bl.a. på besøg på Oslos største kirkegård, Vestre Gravlund. Vestre Gravlund For en dansker som mig, der mest er vant til at se kirkegårde med stier af revet grus mellem gravstederne, der som små parceller er omkranset af en lav hæk, var det lidt af en åbenbaring at se alle gravstenene placeret på en smuk græsplæne, hvorpå der stod træer rundt omkring. Det var en meget åben og smuk indretning af en kirkegård,\n14 S. 14 Parti fra Vestre Gravlund, Oslo. Minde for danskere, der omkom under Anden Verdenskrig. Vestre Gravlund, Oslo. og med et meget lyst og indbydende udtryk. Hertil kommer, at solen skinnede under vores besøg, så kirkegården/ gravlunden tog sig ud fra sin aller bedste side i den smukke norske sensommer. En opgivet praksis Vi hørte også om en nu opgivet norsk praksis, hvor man tidligere havde lagt afdøde i plastic, inden de blev placeret i kisten. Dette havde naturligvis forhindret, at der ved et uheld kom til at sive væske ud fra kisten inden jordfæstelsen. Til gengæld blev kroppen ikke nedbrudt efter begravelsen, og når dette blev sammenholdt med, at man i Norge har en meget lav kremationsprocent, stod man nu med et reelt pladsproblem på visse kirkegårde. Løsningen på dette problem var, dels at man efter et udbud, visse steder i Norge, havde indgået kontrakt med en entreprenør, som tog rundt på kirkegårdene, bankede et metalrør ned igennem graven og dens indhold, hvorefter der blev hældt læsket kalk gennem metalrøret, således at nedbrydningen derved kan sættes i gang. Andre steder forhøjede man jorden så der kunne genbegraves. Løsning med jordspyd er dog for mig at se en meget høj pris målt på en etisk skala: Hvorledes må man ikke som pårørende føle det, hvis man får oplyst, at nu har kirkegården løst problemet med den manglende nedbrydning af ens kære, der har ligget begravet i en årrække Forhåbentligt kommer man ikke i en tilsvarende situation på danske kirkegårde. Alfaset Gravlund Sammen med den øvrige del af kongressens deltagere, deltog vi også i et besøg på Alfaset Gravlund og Krematorium. Her var krematoriet bygget ind i en skråning på kirkegården, således at man havde fået en meget smuk arkitektonisk løsning, hvor bygningen bogstaveligt talt indgik som en del af landskabet. Vi fik bl.a. oplyst, at mange besøgende ganske enkelt havde svært ved at finde krematoriet, når de første gang besøgte kirkegården. Personalet kunne så venligt oplyse dem om, at hvis de gik ned ad skråningen fra den parkeringspladsen, hvor de netop havde efterladt deres bil, så ville de opdage, at parkeringspladsen faktisk næsten lå på taget af krematoriet. Vår Frelsers Gravlund På Vår Frelsers Gravlund i Oslo fik vi lejlighed til at se nærmere på en lang række gravminder af kulturhistorisk værdi, bl.a. Edvard Munchs og Bjørnstierne Bjørnsons gravminder. Her blev vi præsenteret for genbrug af gamle gravminder, hvilket var et krav, hvis man ønskede at købe et gravsted på Vår Frelsers Gravlund: For at værne om kirkegårdens historiske udseende, blev de bevaringsværdige gravminder fra nedlagte grave renset, og navnene blev slebet væk. Herefter blev gravminderne sat op på de ledige grave og skulle erhverves sammen med gravstedet. I løbet af kongressen, hørte vi også om et andet eksempel, hvor en familie havde sat en ny inskription på bagsiden af en gammel gravsten fra deres familiegrav. Nordisk Kongres 2013 Alt i alt gav kongressen for mig at se god mulighed for at lære af og hente inspiration fra de nordiske broderlandes skikke og erfaringer. Der var også forskellige lejligheder til socialt samvær på tværs af nationale tilhørsforhold, bl.a. på en dejlig sejltur på Oslofjorden onsdag aften. Vejret var perfekt: Solskin uden for megen vind. Den næste nordiske kongres skal afholdes i 2017 i Danmark. Jeg vil gerne ønske FDK og DKL held og lykke med planlægningen, og sige tak for muligheden for at deltage i dette års kongres! n\n15 7.000 VARER - 1 LEVERANDØR Dich Træpleje Vi servicerer fast en del kirkekårde i det Østjyske, men dækker det meste af Jylland. Vi arbejder sikkert og effektivt og samtlige klatrere har solid erfaring. Hos Dich Træpleje vægtes udvikling og kvalitetssikring, herunder bl.a. ved årlig deltagelse i DM i træklatring (Peder Dich blev nr. to i 2012). Desuden haves en ETW certificering. Professionel beskæring og pleje af såvel store som små træer. Fældning af vanskelige træer. Bortfræsning af stubbe og rødder. Gratis tilbudsgivning. Læs mere på DSN A/S Tlf: Dich Træpleje ApS v/ Peder Dich Tlf / Mob Når det skal gøres nemt Avant 640: 24 km/t 280 cm løftehøjde 99 cm bred Avant har de helt små minilæssere på 530 Kg men også dem, der kan løfte 1400 Kg + Se mere end 100 forskellige redskaber på vores hjemmeside Køb redskaber online på Avant.dk Besøg vores 3500 m2 store showroom i Låsby AVANT JYLLAND/FYN: AVANT SJÆLLAND:\n16 S. 16 STORM OVER DANMARK Tekst og foto af Vagn Andersen, Kirkegårdsleder, Hørsholm Kirkegård Stormen ramte hårdt i det sydlige Danmark. På kirkegården i Tønder væltede op til 30 træer og yderligere 20 måtte fældes på grund af deres skader. Foto: Jørn Skov. Stormen der ramte Danmark mandag den 28. oktober, bød på de kraftigste vindstød, der nogensinde er målt herhjemme. Adskillige træer knækkede eller væltede; men hvordan stod det egentlig til på kirkegårdene efter stormens hærgen? Med hjælp fra mange kollegaer over hele Danmark, har vi fået en fornemmelse af hvordan det gik vore kirkegårde, da stormen ramte Danmark. I den nordligste del af landet slap man generelt med knækkede grene og lidt ekstra oprydning, mens kirkegårde i andre dele af landet blev hårdt ramt. Værst i den sydlige del af Danmark På kirkegårdene satte stormen sine tydeligste spor i et bredt bælte hen over Sønderjylland, Fyn, Midtsjælland og Hovedstadsområdet. Alene på nogle af de hårdest ramte kirkegårde som Tønder, Sønderborg, Ribe, Odense, Svendborg og de kommunale kirkegårde i København, er der væltet omkring 320 træer. I Kolding gik det ud over 19 træer, mens kirkegårdene i Vejle lå i læ og træerne her slap nogenlunde uskadt. Vindretning, lokale forhold og meget andet spiller ind; skaderne er lidt mere jævnt fordelt på mange af de andre kirkegårde vi fik svar fra: På de øvrige kirkegårde i Hovedstadsområdet var der melding om skader fra de fleste; 41 væltede træer fordelt på 22 kirkegårde; kun 5 af de kirkegårde vi har været i kon-\n17 S Tak for jeres svar Vi fik svar fra 100 kolleger; hovedsagligt fra de største kirkegårde i landet. Svarene dækker for i alt 184 større og mindre kirkegårde. En stor tak for de mange svar, bemærkninger og billeder. De fleste træer, som er medregnet i omtalen, er større træer. Men mindre og yngre træer kan også være med i optællingen, da vi ikke havde differentieret spørgsmålet i forhold til træer over en bestemt størrelse eller alder. Også Fyn blev hårdt ramt af stormen. Assistenskirkegården i Odense melder om 56 træer, der enten er væltet, knækket eller må fældes pga. skader. Svendborg kirkegårdene mistede 30 træer og fra de 11 andre kirkegårde på Fyn, har vi fået melding om, at der skulle fældes over 50 træer. Store sunde og stabile birketræer er knækket som tændstikker. Fra Assistenskirkegården i Odense. Foto: Jan Langmach Nielsen. takt med gik fri. På resten af de 23 kirkegårde på Sjælland, som vi fik svar fra, mistede man i alt 67 træer; i gennemsnit 1 til 2 træer; dog noget mere på kirkegårdene i Køge, Slagelse, Næstved og Roskilde. Silkeborg, Odder og Århus væltede i alt 24 træer på 12 adspurgte kirkegårde. På de 3 kirkegårde i Horsens gik det ud over 9 træer og en hel del yngre træer i en skovbeplantning. Lolland Falster var ikke slemt ramt; 3 træer i alt på kirkegårdene i Nakskov, Maribo, Nykøbing og Stubbekøbing. Heller ikke det midt- og vestjyske var hårdt ramt: På kirkegårdene i Esbjerg, Bramminge, Varde, Gjellerup, Brande, Skjern, Give og Grindsted, kostede stormen omkring 29 træer. Værst gik det ud over Skovkirkegården i Herning, hvor der væltede 7 store 45-årige egetræer. På Djursland var der kun melding om et enkelt væltet på Haudrup kirkegård ved Ebeltoft. I området omkring Rønne kirkegård på Bornholm beholdt alle sine træer og meldingerne fra 28 kirkegårde i de nordligere dele af Jylland lød også mere fredelige: En klagede over at de visne blade var blevet hængende på træerne og en anden havde kun hørt rygter om en væltet krukke Så selv i et lille land som Danmark, kan forskellene godt være store. Skadebillede Det er gået hårdt ud over kirkegårdenes store stedsegrønne træer; så som fyr, gran og ceder. Men kombinationen\n18 S. 18 Sønderborg Østre kirkegård fik ødelagt 27 træer; bl.a. 8 atlasceder og en bevoksning med store egetræer, hvor det ser ud som om en helikopter er fløjet tværs igennem kronen. Foto: Odin Møller. Aabenraa, Bov, Kollund, Gråsten, Rinkenæs, Nordborg og Skt. Maria mistede til sammen 30 træer. Fra Kollund Kirkegård. Foto: Dan Hansen. Københavns 5 kommunale kirkegårde kunne tælle over 140 væltede træer; værst gik det ud over Vestre og Bispebjerg, hvor ca. 120 træer måtte lade livet. De samlede omkostninger til udbedring af skaderne på Københavns kommunale kirkegårde anslås til ca kr. Foto: Boris Koppel. I Nordsjælland gik det ud over 25 træer, fordelt på 9 kirkegårde. I mange tilfælde, som her på kirkegården i Frederikssund, er træerne blevet stående, men har fået en skade, der gør en senere fældning nødvendig. Foto: Judith Pearce. af en oktoberstorm og et sent løvfald, har også medført ekstra mange væltede eller skadede løvtræer. Generelt ses der flere knækkede træer end ved de voldsomme storme, som vi havde i december 1999 og i januar 2005: Det skyldes dels tidspunktet, hvor især de sunde træer endnu ikke havde tabt løvet, men også at det tørre efterår havde givet træerne et bedre rodfæste i en hård og tør jord. Oprydning Mange steder er det blevet til flere dages ekstra oprydning af væltede træer, nedfaldne grene og blade, træer som skulle renskæres for deres skader, samt oprydning af ting og sager, som stormen havde flyttet rundt på. Flere af kirkegårdene kunne meddele, at selv om der ikke var nogen væltede træer, havde man endnu ikke overblik over om nogle træer var så beskadigede, at de senere må fældes. Flere steder gik det også ud over gravsteder og gravminder, præstehaver, kirkernes bygninger m.m. og det bliver uden tvivl til mange forsikringssager. Orkanen Stormen den 28. oktober kunne karakteriseres som en orkan flere steder i landet; bl.a. ved DMI s målestationer ved Røsnæs Fyr v. Kalundborg, Kegnæs Fyr på Als og Gniben på Sjællands Odde, hvor middelvinden nåede op over 32 m/s. De kraftigste vindstød blev målt til 53,5 m/s ved Kegnæs Fyr på Als. Det er de kraftigste vindstød, der nogensinde er målt i Danmark, men decemberstormen i 1999 regnes stadig som den voldsomste, pga. omfanget, varigheden og skaderne. Men set i lyset af den store katastrofe, som orkanen Haiyan forårsagede på Filippinerne få dage senere, bør vi nok være taknemmelige for at vi har overskud til at tælle væltede træer n\n19 S. 19 EFTERÅR PÅ BRAMMING KIRKEGÅRDE Tekst og foto af Poul Nielsen, Kirkegårdsleder, Bramming kirkegårde Prydbuskene på de ledige gravsteder skaber frodighed på kirkegården og leverer flotte høstfarver om efteråret. Her Spiraea betulifolia (tv)og Stephanandra incisa Crispa (th). Efter at have læst om stauder til bunddække, vil jeg gøre opmærksom på at vi i Bramming har valgt at plante en del tomme gravsteder til med lave buske i stedet. Vi ønsker en frodig kirkegård, og da der også her - som på en del andre kirkegårde - var mange tomme grusbelagte gravsteder, valgte vi at nogle af dem skulle beplantes. Men da stauder er temmelig dyre i indkøb, har jeg valgt at plante buske, indkøbt som barrodede planter. De er væsentligt billigere og samtidig dækker hver plante mere end én staude. Der ud over er de ikke er særlig arbejdskrævende. Gravstederne ryddes for grus, der plantes, gødes og pålægges en lag flis. Her på Sct. Ansgar kirkegård er der på tomme gravsteder plantet: Spiraea betulifolia; hvide blomster og flotte rødlige efterårsfarver. Stephanandra incisa Crispa, som en gang om året bliver studset, da de er ret kraftigt voksende. Gyldne efterårsfarver. Malus sargentii; hvide blomster, gullige efterårsfarver og masser af bær. Dem holder vi klippet som en kasse, da de ellers bliver op til 4 m. høje og lige så brede. Spiraea Little Princess ; lyserøde blomster. Hypericum; både Gemo og Hidcote, som lyser op med deres gule blomster. Potentilla; både den lave gule Kobold, den lidt flade gule Longacre og den hvide Abbotswood. Planterne giver mere frodighed, som de besøgende er glade for. Og at det så også gør vor vedligeholdelsesarbejde nemmere, gør det bare til en win-win situation.\n20 S. 20 DØDEN OG KIRKEGÅRDEN Tekst: Jørn Skov, Foto: Kirsten E. Christensen Ca. 100 mennesker var mødt op på Tønder Kirkegård, for at få mere viden om de praktiske forhold i forbindelse med et dødsfald. Tønder Kirkegård inviterede byens borgere til en rundvisning på kirkegården, hvor formålet var at belyse de mere praktiske forhold i forbindelse med døden. En forventningsfuld og varm stemning fyldte kapelsalen i Tønder, hvor over 100 mennesker var kommet for at høre om Døden og Kirkegården. Forud for arrangementet var vi meget spændt på, hvordan det ville blive modtaget af borgerne i Tønder. Ville emnet være for følsomt, eller ville der være et behov for at forberede sig til man selv stod i situationen? Det sidste viste sig at være tilfældet. Rundvisning med et nyt tema Der arrangeres hvert år mange gode rundvisninger på de danske kirkegårde, hvor der fortælles om de betydningsfulde personer, som er begravet herpå. Denne form for rundvisning har vi haft flere af i Tønder igennem årenes løb; hver gang med god tilslutning. Men vi følte, at der var behov for at prøve en ny form for rundvisning med temaet Døden og Kirkegården, så alle de praktiske forhold kunne belyses, som man enten selv eller de pårørende skal tage stilling til. Arrangementet blev annonceret, så det var tydeligt, at kirkegården er for alle, og det var glædeligt at se, at også ikke-medlemmer af Folkekirken var mødt op og dermed kunne opleve, hvordan vi behandler alle ens i forhold til kirkegården. Dødens praktik Arrangementet blev indledt i kirkegårdskapellet af sognepræst Kirsten Elisabeth Christensen, der tog udgangspunkt i, hvem der skal kontaktes i forbindelse med et dødsfald, og hvilke spørgsmål de pårørende vil blive


Beskyt din identitet mod digitale listetyve | Dit Sorø\nNedtællingen til årets største shoppedag, Black Friday, er godt i gang i alverdens webshops, og vores digitale færdselsårer er tapetseret med lokkende tilbud og store besparelser. Det er bogstaveligt talt højsæson for tilbudsjægerne.\nMen når vestsjællænderne flokkes om tilbuddene fra midnat d. 25. november, er det også højsæson for digitale listetyve, der gerne vil stjæle din identitet. Så når du handler ind til selvforkælelse eller julegaver til familie og venner, er risikoen for tyveri og misbrug af dine personlige oplysninger ekstra stor. Travlheden ved tasterne for at lande et godt tilbud er oveni en klar fordel for tyvene.\n– Vi oplever desværre relativt ofte, at folk udsættes for identitetstyveri i forbindelse med onlinehandel. Og på de tidspunkter, hvor rigtig mange handler på nettet, så er tyvene også ofte flere og mere velforberedte. Det typiske identitetstyveri består i, at man opgiver sine personlige oplysninger til en utroværdig webshop, siger Per Haulund, som er skade- og policedirektør hos GF Forsikring med kontorer i Sorø, Slagelse og Holbæk.\nHeldigvis kan vestsjællænderne selv være med til at minimere risikoen for identitetstyveri ved at beskytte deres betalingsoplysninger, når de handler online. Det kan eksempelvis gøres ved altid at have et antivirusprogram og en firewall installeret på computeren samt ved at benytte avancerede adgangskoder til alle log-in på alt fra sociale medier som Facebook og Instagram til ens netbank, e-mail og e-Boks.\nDet mest afgørende er dog, at man agerer kritisk forbruger, når man handler på nettet, og at man ikke falder for fristelsen til at haste et køb igennem.\n– Det vigtigste råd, vi giver til online-shoppere, er det helt banale, at man skal forholde sig kritisk, være opmærksom og ikke skynde sig for meget for at få fingre i en tilbudsvare. Man skal ikke gå på kompromis med at tjekke, om den side, man handler på, er troværdig og sikker. Hvis man sætter tempoet lidt ned og tjekker siden, minimerer man risikoen for identitetstyveri betragteligt, fortsætter Per Haulund.\nFå hjælp hos forsikringen\nHar du været uheldig at få kapret din identitet, dit CPR-nummer, dine kontooplysninger eller adgangskoder, kan processen med at rede trådene ud igen være både tidskrævende og frustrerende.\nHos det medlemsejede GF Forsikring har alle medlemmer den fordel, at man er omfattet af hjælp ved identitetstyveri. Det betyder, at du uden beregning kan få råd og sparring, hjælp til at afvise uretmæssige pengekrav og få genetableret din identitet.\nGF’s gode råd til sikker tilbudsjagt på Black Friday:\n1. Anvend sikre hjemmesider. Indtast kun dine betalingsoplysninger via sikre (krypterede) linjer på netsteder, du har tillid til. Se efter en hængelås eller ”https” i adresselinjen\n2. Wow-tilbud. Er tilbuddet ”for godt til at være sandt”, så vær ekstra opmærksom på webshoppen\n3. Brug beskyttelse. Sikr din elektronik gennem antivirusprogrammer og firewalls, som kontrollerer de data, du henter online\n4. Benyt sikre adgangskoder og tofaktorgodkendelse. Alle tjenester bør være sikret igennem unikke, lange og komplicerede koder, der både indeholder tal og store og små bogstaver. Udskift dine koder regelmæssigt og benyt tofaktorgodkendelse, når det er muligt\n5. Gå kritisk til dine indbakker. Vær opmærksom på snyde-mails og sms’er, som ser reelle ud, men som prøver at narre konto- og betalingsoplysninger ud af dig, også kaldet phishing\n6. Opdater programmer. Opdateringer bliver ofte udsat igen og igen, fordi de afbryder ens flow og virker ligegyldige. Men det er vigtigt altid at holde programmer opdaterede, så de har en større modstandskraft mod angreb og indbrud.\nPå Black Friday er ID-tyvene lige så velforberedte som de mange virksomheder, der med stærke tilbud og rabatter gør dagen til årets største shoppingdag for onlinehandel. Foto fra GF Forsikring.


Byens kulturaspiranter får frit spil i Den Finske Opera | Odense | fyens.dk\nByens kulturaspiranter får frit spil i Den Finske Opera\nPubliceret 07. marts 2018 kl. 14:42\nCasper Christensen Quintet er første navn på scenen i Den Finske Opera. Pr-foto\nDen Fynske Opera giver fem fredage frit spil til fem forskellige værter, der må fylde scenen, med præcis hvad de vil. Konceptet hedder Den Finske Opera.\nDet kan gå galt, det kan gå godt - sikkert er det, at det kommer til at gå af.\nDen Fynske Opera præsenterer fem fredage sit nyeste koncept: Den Finske Opera.\nDet er byens nye frie scene, hvor fem af byens kulturaspiranter - en en poetry slammer, en operasanger, to klassiske slagtøjsspillere, en jazzguitarist og en skuespiller - får lov til at fylde scenen med præcis det, de vil.\n- De kan enten selv stå på scenen, eller de kan sætte andre på scenen. Intet act er for underligt, skævt eller vildt. Hver har de blevet givet et tema - som de dog på ingen måde er forpligtet til at overholde. Det er, som I kan forvente, et skud i tågen. Alt er muligt, skriver operaen i en pressemeddelelse.\nFørste act, den 16 marts klokken 17-19, bliver dog med sikkerhed jazz. Det er guitaristen Casper Christensen, der er vært, og han har valgt at omdanne Den Finske Opera til en jazzklub i New York.\nHan medtager sin egen kvintet bestående af Andreas Bøttiger på tenorsaxofon, Tuomas Korhonen på klaver, Martin Brunbjerg på bas, Malte Svale på trommer og altså Casper Christensen på guitar.\nIfølge pressemeddelelsen spiller kvintetten "originale kompositioner inspireret af jazzscenen i New York, og med lyriske melodier, moderne harmonik og en efterhånden meget sammenspillet gruppe danner hermed et meget moderne udtryk".\nAlle kvintettens medlemmer studerer til daglig på Syddansk Musikkonservatorium i Odense.\nKoncerten er gratis, men da der er begrænsede pladser er det en god idé at booke billet på forhånd. Det kan du gøre på www.denfynskeopera.dk


Cecotec - Poseløs Støvsuger - Conga Wet&dry Totalclean 15 L → Køb billigt her - Gucca.dk\nCecotec Conga Wet&Dry Total Clean er en kraftig støvsuger til faste stoffer og væsker. Den er i stand til at støvsuge enhver form for støv, inklusiv væsker fra hvert et hjørne af dit hus. ... Læs mere.\nCecotec Conga Wet&Dry Total Clean er en kraftig støvsuger til faste stoffer og væsker. Den er i stand til at støvsuge enhver form for støv, inklusiv væsker fra hvert et hjørne af dit hus.\nMaksimal effekt på op til 1400 W.\n7-meters drift radius.\nDobbeltfilteringssystem: Vand og højeffektivt filter, der renser luft og fanger en stor procentdel af allergener.\nEffektjustering for en total støvsugningskontrol.\nTilpas strøm til forskellige situationer.\nVelegnet til alle typer overflader, takket være dens 5 forskellige tilbehør til ethvert rengøringsbehov.\nDens design tillader også opbevaring af tilbehør inde i den.\nStor tankkapacitet: 15 liter og uden pose.\nLet at flytte takket være sine 4 hjul.\nSikkerhed i nethandel anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca. Vores betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for sikkerheden bag din betaling online. Så når du handler og betaler via Internettet hos Gucca.dk, er det sikkert.\nVi yder altid 30 dages fuld returret, og det er uanset hvilken vare, du har købt hos os. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og alligevel ikke ønsker at beholde varen, så kan du uden dårlig samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så sender vi pengene tilbage til dig. Før du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, at tage kontakt til os først.\nAt du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, er af stor betydning for os. Hvis varen er på lager, så vil du typisk få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er synlig ud for hver enkelt vare. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, så anbefaler vi, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDer er flere betalingsmuligheder, når du køber hos os, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Du skal selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Klik på efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder du kan benytte. Vær opmærksom på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender produktet, at vi trækker pengene fra din konto.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, når du besøger Gucca.dk, så tag fat i os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne på hverdage imellem kl. 10-15, og vi er altid klar på e-mailen eller ved telefonen til at give dig kvalificeret hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nHvis du har behov for det, har du mulighed for at følge din ordre, fra det sekund vi afsender forsendelsen, til du modtager den. Når dit køb er gennemført, kan du efterfølgende gå ind på din personlige ordreside. På din personlige ordreside har du mulighed for at se, hvornår dine varer er blevet sendt afsted. Når vi afsender dit produkt, vil du samtidig få en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Cecotec - Poseløs Støvsuger - Conga Wet&Dry Totalclean 15 L\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_husholdningsapparater path__forside path__elektronik path__husholdningsapparater path__støvsugere path__husholdningsapparater path__støvsugere path__cecotec path__cecotecposeløsstøvsugercongawet&drytotalclean15l\n939,95 krCecotec - Conga Eco Extreme 3000 Støvsuger - 3000W 3,5 L


Grovsorteret: februar 2011\nThe Big One - af Kent H.\nStanding Watch - af Tania B.\nWinter Wonderland - af Jaime G.\nSavannah, the Sea Witch - af Grant F.\nI morgen udløber afleveringsfristen i en sjov web-konkurrence - Off the roll - arrangeret af tape-firmaet Scotch. Konkurrencen går ud på at fremstille skulpturer lavet af tape. Desværre er jeg først lige selv blevet opmærksom på projektets eksistens i dag, og skulle man kunne nå at fremstille noget der bare tilnærmelsesvist ku' måle sig med nogle af disse imponerende eksempler (dream on!), så er man måske nok lige lovlig sent ude.\nTil gengæld ka' man nå at stemme på sin favorit - besøg siden, se flere skulpturer og læs mere om idéen her.\nDu kan også se videovejledninger til hvordan skulpturerne laves her.\nIndsendt af Onkel Eva kl. 17.13 2 kommentarer:\nIndsendt af Onkel Eva kl. 12.20 Ingen kommentarer:\nMinsandten om ikke der også findes en side på nettet ved navn Hahahaha, hvor man kan lytte til en mangfoldighed af grinemåder ved at trykke på forskellige bogstavtaster (eller ved at klikke med musen). Siden udfordrer endda sine brugere med ordene "Find the secret combo".\nPS: "Hr. X" er min favorit!\nIndsendt af Onkel Eva kl. 00.45 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Onkel Eva kl. 18.52 2 kommentarer:\nHittepåsomhed .... med og mere eller mindre uden potentiale\nBesynderligt som design nogle gange kan overraske én med sit "Åhrrr-JA!"-potentiale... (gad f.eks. godt lige eje den væggrill der!)...., og andre gange kan man fint nøjes med fnis eller undren..., se flere eksempler her, hvorfra billederne er lånt, hvis du f.eks. ikke vil misse "den gennemsigtige brødrister", "mug-posen" eller "terrorist-thepotten".\nIndsendt af Onkel Eva kl. 16.56 1 kommentar:\nDisse lækre-lækre ting (og mange flere af samme skuffe) kan erhverves i webshoppen Olive Manna, som jeg lige kom til at fortabe mig lidt hos.\nIndsendt af Onkel Eva kl. 18.50 2 kommentarer:\nBesynderlig hobby...., men imponerende resultat!\nIndsendt af Onkel Eva kl. 18.06 Ingen kommentarer:\nEn - efter min mening - eminent illustrator/grafiker er canadiske Greg Mably, som kan noget med at kombinere farver, former, symboler, humor og motiver så stramt og rent at det minder mig om Picassos kunst, men også lidt om Per Arnoldis udtryk.\nSe flere af hans illustrationer her, og følg med på hans egen blog her.\nTak til When in doubt, make tea for tippet om dette hysterisk sjove bud på hvordan en god fest bør skrues sammen!\nIndsendt af Onkel Eva kl. 14.00 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Onkel Eva kl. 02.05 6 kommentarer:\nHvad NOGEN kan med papir... jamen, altså!!\nKunstneren bag disse værker er engelske Kyle Bean.\nPå bloggen Hverdagshjem fik jeg i dag et tip om den australske webshop Lark, som har et varesortiment der (for nogle) måske er en smule "over the top" udi det tuttenuttede...., MEN.... der er nu nogle skønne fund imellem, f.eks.\nTæppe af filtkugler\nPlaster til stærke mænd\nIndsendt af Onkel Eva kl. 02.06 Ingen kommentarer:


Litteraturen har sikkert BLOMMPK' : - PDF\nLitteraturen har sikkert BLOMMPK' :\nDownload "Litteraturen har sikkert BLOMMPK' :"\n1 Er Lars doven, og Peter dum? Nogle navne har fået en generel betydning, en dovenlars, en dummepeter, en rigtig brian. Betydningerne er kommet mange steder fra i tidens løb. En navneforsker giver en oversigt over disse betydningsfulde navne side 8. Time, tsime eller tjime. Unge udsender signaler med udtalen En sprogforsker har brugt mere end et halvt år sammen med elever i 9. klasse for at undersøge deres udtale. Det viste sig, at de unge signalerer 'dansk' eller 'udlænding' uden at være bundet af hudfarve eller herkomst. Det gjorde drengene med andre udtaler end pigerne. Marie Maegaard skriver om resultater af sin ph.d.-afhandling side 13. Falske venner på svensk En frikadelle i dansk hedder på svensk kottbulle. Det danske ord kødbolle svarer til svensk frikadell. Så frikadelle og frikadell er rigtig falske venner, som kan give anledning til misforståelser. Mål og Mæles serie om falske venner er nået til svensk. Side 20. BLOMMPK' : Sprogligheder Den danske jens er en ordentlig børge "Du kan bare høre det af den måde hun snakker på" En frikadell er en kødbolle, og en kottbulle er en frikadelle Fraktur eller antikva. Kampen mellem to skrifttyper Krøllede bogstaver Flere læsere har stillet spørgsmål om de krøllede bogstaver, fraktur-skriften: hvorfor blev den blandet med almindelige bogstaver, og hvorfor gik den af mode? Grafisk designer Bent Rohde giver svarene side 25. Årets ord Skal årets ord være Dash eller dyrevelfærdsministerium eller måske et helt andet? Se flere nomineringer side 32. Litteraturen har sikkert stor betydning for I litteraturens sprog, men har ingen som helst indflydelse på sproget uden for litteraturen. Erik Hansen i Mål og Mæle nr. 1,1999\n2 2 MÅL OG MÆLE Sprogligheder Denne brevkasse handler om sprogligheder. Det er spørgsmål og problemer om sprog, men det er også fine detaljer i sproget som man bliver opmærksom på, og som man vil gøre andre bekendt med. Går I rundt og tænker på sprogligheder, så send et brev om dem til redaktionen. De vil svare på brevet hvis de kan. Ellers kender de nok nogen de kan sætte til det. Send brevet til: Carsten Elbro Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, Københavns Universitet, Njalsgade 220, 2300 København S Hvidtøl og WeiBbier Jeg har spekuleret lidt på, hvorfor det hedder hvidtøl og på tysk WeiBbier - som jo i dag står i supermarkedet mange steder - når farven slet ikke er hvid. Der findes oven i købet mørkt hvidtøl, og WeiBbier fås også i udgaven Dunkel. Er der en god forklaring på dette paradoks? Jens Hald Jørgensen Skive! Hvidtøl har faktisk ikke så meget med hverken hvidt øl eller med det, der på tysk hedder WeiBbier og på nederlandsk witbier at gøre. Betegnelsen hvidtøl skyldes maltens farve, ikke øllets. Hvidt- går altså snarere på et tidligt stadium af produktionsprocessen end på den færdige øl. Det er forklaringen på, at man i en omtale af en hvidtøl kan se den beskrevet med sort som kaffe, og også på, at betegnelsen mørkt hvidtøl overhovedet giver mening: Det første adjektiv er beskrivende, det næste ikke (længere), idet det er en del af en nu idiomatisk helhed, dvs. et ord uden en umiddelbart gennemskuelig betydning. Hvad så med den overgærede WeiBbier? Her er det på en måde både-og. For weib betyder i dag ganske vist 'hvid'. Men faktisk er det oprindelige motiv her 'hvede', idet øllet i modsætning til vores bygmalt-baserede ølsorter delvist er brygget på hvedemalt. WeiB- i øllets navn er nemlig samtidig et ældre ord for kornsorten. WeiBbier er altså beslægtet med hvedeøl, som blev lanceret herhjemme for et par år siden. Tysk hvedeøl finder man også under betegnelsen Weizenbier eller bare Weizen ('hvede'). Når det er både-og, skyldes det, at både hvede og Weizen er afledt af et gammelt germansk ord for 'hvid': Hvede var altså 'den lyse kornsort'. Men i dag er WeiBbier betydningsmæssigt lige så uigennemskueligt som hvidtøl; derfor muligheden for varianten Dunkel. At hvidtøl ikke er hvidt, er i øvrigt en glimrende demonstration af, at det\n3 MÅL OG MÆLE ville være en skam, hvis princippet om sammenskrivning af sammensatte substantiver forsvandt i dansk. For så kunne man ikke længere skelne mellem de to størrelser hvidtøl og hvidt øl (med henholdsvis ét og to hovedtryk). KF? De skal vide hvad er det for et land de bor i Den nye test ved ansøgning om statsborgerskab har fået en del plads i aviserne. I den forbindelse udtalte en kvindelig politiker sig med blandt andet denne formulering: "De skal vide hvad er det for et land de bor i". Sætningen med hvad må vel være en ledsætning, og så burde den hedde "hvad det er for et land de bor i". Men politikeren har givet sætningen ordstilling som en hovedsætning, "hvad er det for et land de bor i". Mit spørgsmål lyder, om I hos Mål og Mæle har stødt på noget lignende, og om der er en forklaring på politikerformuleringen. Med venlig hilsen Jørgen Holst Brøndby i dit eventyr? De ville lære dansk, de ville vide, hvordan fungerer ting i dette land? Man må forstå, hvad rør der sig på området, og hvor ligger mulighederne? Tendensen findes også i 'om-spørgsmål', hvor om'et udelades: V/ må undersøge, er der tid nok? Brugen af helsætningsstruktur i ledsætninger kan beskrives som et forsøg på at gøre spørgsmålet til hovedsagen, selv om det egentlig formuleres i en ledsætning. Det fænomen har Kasper Boye behandlet mere generelt i artiklerne "At tro" og "Ikke at tro" i tidligere numre af Mål og Mæle. Forklaringen på tendensen er, at man forsøger at fremhæve spørgsmålet eller problemet. Ved at bevare den spørgende ordstilling forsøger man at bevare spørgsmålets nærvær for tilhøreren; man gengiver ikke bare spørgsmålet, men stiller det direkte både til sig selv og til tilhøreren. Derfor er tendensen især udbredt blandt politikere og så mange andre, der er særlig ivrige efter at få tilhørernes opmærksomhed. CE og JL I Ja, det er meget udbredt, og det er gået meget stærkt i talt sprog. Ledsætninger, der indledes med spørgeord, får meget ofte helsætningsstruktur: Vi må vide, hvordan er tilstanden i Norden? Metoden kan sige, hvad er det vigtigste indhold i lektien til i morgen? Du skal bare skrive, hvem er helten? Kan Kina være sur? I Information den 26. september 2007 står der på side 10: "Kina sur efter Merkels møde med Dalai Lama". Jeg troede at alle lande var intetkøn. Skal det ikke være "Kina surt..."? Venlig hilsen Bjørn A. Bojesen Århus\n4 4 MÅL OG MÆLE I Kina kan faktisk godt være sur. I dansk er landenavne ganske vist som hovedregel neutrum, i hvert fald hvis man ser bort fra attributter som Den Demokratiske Republik (Congo) og eksempler, hvor landets navn er flertal (fx Comorerne ved Afrikas østkyst). Det er derfor, vi med Oehlenschlåger synger Vort gamle Danmark skal bestå, og af samme grund taler man om det nye Tyskland. Det er i sprogsammenligningen slet ingen selvfølge, at landenavne er intetkøn; både fransk og tysk udnytter alle de muligheder, de har med hensyn til køn, nemlig for fransks vedkommende to: fx le Danemark og la Trance, og for tysks vedkommende tre: fx der Iran, die Schweiz og (das) Danemark. Reglen om neutrum ved landenavne i dansk er faktisk så stærk, at den også gælder ved en forkortelse som USA (fx det sorte USA), selv om navnet, der er udgangspunktet for forkortelsen, er flertal, hvad fx tysk markerer: die USA (haben). Men hvorfor kan man så sige "Kina (er) sur", og hvorfor er det mere påfaldende at sige "Kina er surt"? Det skyldes, at landenavnet i eksemplet er brugt personificeret. Det er helt almindeligt, at steder og institutioner kan tillægges menneskelige egenskaber, især hvis de er befolket af mennesker. Fx kan vuggestuen strejke, selv om det jo i virkeligheden er dens ansatte, der gør det. Det kaldes metonymi og er en forskydning i benævnelse mellem ting, som har en indbyrdes nærhed. Metonymien består i vores tilfælde i, at landet nævnes i stedet for fremtrædende repræsentanter for det. Det er det, vi også kender fra sportskonkurrencer: Herfølge har udlignet (skønt det var et fodboldhold derfra, der gjorde det); Danmark fik en tredjeplads (skønt det var et dansk badmintonpar, der fik den). På samme måde kan borge og byer tale - i hvert fald under de rette metonymiske omstændigheder: (i) Kreml siger, at den russiske forfatning forbyder udvisningen af russiske borgere; (2) Washington savs effort to strengthen Iran sanctions remains on track - idet borgen og byen jo rummer den regering, som udsender kommunikeet. Meningen med "Kina sur" er altså 'vigtige repræsentanter fra den kinesiske regering er vrede'. Grammatikken følger i dette tilfælde ordets aktuelle indhold ('menneske'), ikke den formelle kategori, det tilhører (landenavn). Det er et helt almindeligt fænomen i sproget. KF? Hvor ligger trykket i danske låneord? I min ungdom lærte jeg at dannede menneskers udtale af cafeteria (ordet er formodentligt importeret af Mallorcarejsende) lagde trykket på den tredje stavelse, ulig den spanske udtale som lægger trykket på -/. Til gengæld ligger trykket i tombola på første stavelse ligesom på spansk. Tilsvarende hed det dengang professionel med tryk på sidste stavelse, og de sande "intellektuelle" lagde trykket på -nel. Nu har trykket som bekendt flyttet sig i almindeligt accepteret dansk, og jeg undrer mig over hvilke sprogregler der mon styrer hvor trykket bør være? Med venlig hilsen Erik Møldrup Aalborg\n5 MÅL OG MÆLE I Tombola og cafeteria er ganske rigtigt romanske lån; Tombola er beslægtet med det ord, der er sidste led i tørretumbler. Det angiver en tromle, og før i tiden fiskede man sit lod op af en tromle, når man prøvede lykken i en tombola. Ordet er et lån fra italiensk, der har hovedtryk på første stavelse. Der er også hovedtryk på første stavelse i standarddansk, men en udtale med hovedtryk på anden stavelse er vidt udbredt. Cafeteria har spansk baggrund og menes introduceret af spansktalende amerikanere, der har tryk på -/. Men i dansk lægger vi trykket på - te, så ordet følger mønsteret fra Nigeria, listeria, kriterium osv. Mht. professionel havde det ganske rigtigt som stribevis af franske låneord tryk på sidste stavelse. Ligesom hotel havde professionel sidsteledstryk. Det samme gjaldt intellektuel, rationel og individuel, udtaleformer, som nu er sjældne, men ofte hørtes op til midten af 1900-tallet. Også ord på -tiv havde sidsteledstryk: alternativ, korrektiv, repræsentativ m.fl. Det samme havde ord på -ær, og nogle af ordene har det endnu: reaktionær, ordinær, primær, sekundær, autoritær. I mit sprog har autoritær, ordinær tryk på sidste stavelse, men mange yngre har tryk på første stavelse. Trykfremskydning i romanske låneord er altså en generel tendens i dansk, som er et nordgermansk sprog; og germanske sprog adskiller sig generelt fra romanske ved at have tryk på første stavelse i usammensatte og uafledte ord. Mange fremmedord, fx cafeteria, har dog tryk på en senere stavelse, og ikke altid den, der bærer trykket i det långivende sprog. Uden for det romanske ordstof kan man konstatere flere nyere eksempler på forskydning af tryk fra første til en senere stavelse. Mange siger hensigtsmæssig, gennemsigtighed, forudsætte m.fl, men det er en anden historie. JL? En kamp færre eller en kamp mindre? Selv om jeg som gammel Jeronimus godt kunne tænke mig at udgyde mine jeremiader over det sproglige forfald i almindelighed og den grammatiske uvidenhed i særdeleshed (fx den evindelige sammenblanding af hans og sin, de og dem, vi og os, ligge og lægge), så indser jeg, at det er et uoverkommeligt emne. Derfor vil jeg holde mig til et enkelt lille irritationsmoment fra sportsjournalistikkens verden, hvor sprogblomsterne som bekendt står i fuldt flor året rundt. Det drejer sig om en formulering som: Brøndby har spillet en kamp færre. Det skurrer i mine ører. For nylig hørte jeg så også formuleringen: en kamp flere. Det skurrer endnu mere. Det var Claus Borre, der introducerede formuleringen, som nu trofast videreføres af hans efterfølgere. Men hvad er det, der er galt? Kan man sige, at antonymerne flere og færre kun kan bruges adjektivisk, flere/færre kampe, ellers skal man bruge mere eller mindre? Med venlig hilsen Knud Bjerre Engsnap Smedeby\n6 6 MÅL OG MÆLE I Claus Borre bryder ganske rigtigt reglen om, at flere og færre kun kan bruges adjektivisk og ikke adverbielt. Men for at forstå, hvorfor han bryder den, må vi se på den grundlæggende forskel på mængdeangivelserne flere og færre på den ene side og mere og mindre på den anden. Flere og færre bruges ligesom mange og få om tællelige størrelser, mens mere og mindre ligesom meget og lidt bruges om utællelige. Det hedder altså flere bananer, færre bananer, mange bananer og få bananer, når vi taler om den endnu uskrællede og dermed pænt afgrænsede og tællelige frugt, men mere banan, mindre banan, meget banan og lidt banan, når vi har at gøre med den mosede, utællelige modpart - banan som substans. Tilsvarende hedder det mere vand, mindre vand, meget vand og lidt vand om væsken som utællelig substans, men flere vand(er), færre vand(er), mange vand(er) og få vand(er), når substansen er kommet på flaske og således gjort tællelig. Vi er næppe nogensinde i tvivl om, hvorvidt noget er tælleligt eller ej. Vi kan f.eks. uden usikkerhed skelne mellem banan som betegnelse for en tællelig størrelse og banan som betegnelse for en utællelig substans. Når brugen af mængdeangivelser vakler, er det i forbindelse med udtryk, som består af en betegnelse for en tællelig størrelse og en betegnelse for en utællelig størrelse. Sådanne udtryk er en kamp, to kampe, tre kampe, fire kampe osv. Ordene kamp og kampe betegner en tællelig størrelse. Talordene en, to, tre, fire angiver jo netop antallet af kampe, og vi ville altid sige flere kampe, aldrig mere kampe. Men talordene betegner selv en utællelig størrelse. Vi ville altid sige han kan ikke tælle til mere (end fem), aldrig han kan ikke tælle til flere (end fem). Brugen af mængdeangivelser vakler, fordi der opstår tvivl om, hvilken betegnelse mængdeangivelsen lægger sig til. Sprogbrugen i en kamp mere, to kampe mindre, mere end tre kampe, mindre end fire kampe hviler på den analyse, at mængdeangivelserne mere og mindre knytter sig til talordene en, to, tre, fire, snarere end til kampe. Claus Borres sprogbrug i en kamp flere, to kampe færre, flere end tre kampe, færre end fire kampe hviler på en anden analyse, der lader mængdeangivelserne knytte sig til det tællelige kampe, snarere end til de utællelige talord. Isoleret betragtet er der egentlig ikke noget at udsætte på Borres analyse. Problemet er, at resultatet af den forbryder sig mod en helt generel struktur i det danske sprog: en struktur, der tillader os at anvende adjektiver og adjektivformer adverbielt, men kun sådanne adjektiver og adjektivformer, som kan bruges om utællelige størrelser. Det kan f.eks. neutrumsformerne noget (noget opvaskevand) og godt (godt opvaskevand) - og altså mere, mindre, meget, lidt - men ikke nogen (nogen opvaskevand) eller god (god opvaskevand) - og altså heller ikke flere, færre, mange, få. Derfor kan vi f.eks. sige han er noget dum, han er godt dum, han er mere dum, han er mindre dum, han er meget dum, han er lidt dum, men ikke han er nogen dum, han er god dum, han er flere dum, han er færre dum, han er mange dum, han\n7 MÅL OG MÆLE er få dum. Hvis Claus Borres analyse vinder tilstrækkelig tilslutning, bliver der skabt en undtagelse til den generelle struktur: Udtryk som en kamp færre og flere end to kampe bliver acceptable, selvom flere og færre her anvendes adverbielt. For en god ordens skyld skal det nævnes, at Mål og Mæle tidligere har behandlet det ovenfor omtalte emne - oven i købet ligeledes som svar på et spørgsmål fra en læser i Sønderjylland. I Mål og Mæle nr. 2 fra 1988 skrev Ole Togeby om forskellen på mere end og flere end, "at mere end angiver det upræcist skønnede, mens flere end angiver det præcist talte". Det er forkert og hermed berigtiget. KB Mål og Mæle ISSN X Redaktion: Carsten Elbro (Sprogligheder), Erik Hansen, Jørn Lund, Ken Farø, Kasper Boye Typografisk design: Henrik Birkvig Skrift: FF Olsen Ekspedition og produktion: Grafisk Trykcenter A/S Niels Lambertsens Vej Esbjerg 0 Telefon E-post: Mål og Mæle udkommer 4 gange om året, og abonnementsprisen er 215,00 kr. pr. årgang. Man kan tegne abonnement ved at skrive eller ringe til Grafisk Trykcenter. Hertil henvender man sig også om adresseforandring eller fejl ved bladets levering. Eftertryk af tekst og illustrationer er tilladt når kilden angives. Spørgsmål til læserbrevkassen samt manuskripter til Mål og Mæle sendes til: Carsten Elbro, Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, Københavns Universitet, Njalsgade 120, København S eller som elektronisk post til Hjemmeside:\n8 8 MÅL OG MÆLE Den danske jens er en ordentlig børge Fra betydningsløst personnavn til beskrivende appellativ Af Birgit Eggert Personnavne betyder normalt ikke noget. De er bare benævnelser for personer. Imidlertid kan mange navne bruges på linje med andre ord med betydningsindhold til for eksempel at beskrive forskellige menneskelige egenskaber eller handlinger. Men hvad er det for nogle navne der kan bruges med et betydningsindhold, og hvad har inspireret til denne brug af navnene? Proprier og appellativer Proprier (egennavne) og appellativer (fællesnavne) tilhører ordklassen substantiver (navneord). Forskellen på dem er at appellativerne er beskrivende og derfor har et betydningsindhold, mens proprierne er benævnende og derfor ikke har noget betydningsindhold. Vores personnavne tilhører proprierne, og de fleste personnavne er dannet af appellativer. I Danmark har vi for eksempel vikingetidige drengenavne som Bjørn, Sten og Karl der alle svarer til appellativer som stadig benyttes i dansk. Men en dreng eller mand der hedder Bjørn, er selvfølgelig ikke nogen bjørn, og derfor har personnavnet altså ikke noget betydningsindhold andet end at henvise til bæreren af navnet. De fleste indlånte personnavne er tilsvarende dannet af appellativer i oprindelsessproget, fx pigenavnet June, som er dannet af det engelske ord June 'juni', og drengenavnet Peter, der kommer af det græske ord petros, som betyder 'klippe' eller 'sten'. Der findes imidlertid en række eksempler på at navne går den anden vej, dvs. fra at være betydningsløse proprier til at blive brugt som appellativer med et betydningsindhold, fx en børge og en dario, eller som et betydningsbærende sammensætningsled i komposita (sammensatte ord), fx spørgejørgen og dovenlars. Der er med andre ord tale om eponymer, dvs. 'ord der er dannet af navnet på en person' (jf. Den Danske Ordbog , herefter DDO; se også Mål og Mæle nr , nr og nr ). I denne artikel er fokus rettet mod personnavne der bruges som appellativer, som sammensætningsled i komposita eller i korte udtryk med det formål at beskrive forskellige menneskelige egenskaber eller handlinger, eller hvor det er den oprindelige navnebærers handling eller udseende der har givet anledning til den appellative brug. Indsamlingen af materiale til et emne som dette er vanskelig. Den appellative brug af navne er nemlig meget overset i ordbøgerne. Det skyldes at man normalt ser bort fra navne i danske ordbøger, men det skyldes også at mange af de navne der kan bruges appellativt, betragtes som slang, der\n9 MÅL OG MÆLE oftest kun beskrives i særlige slangordbøger. Der kan dog findes en del eksempler på appellativ brug af navne i DDO, og i Slangordbogen kan der naturligvis også findes en del (her benyttes Politikens Slangordbog 4. udgave 1993, herefter SIO). Det er disse to ordbøger det nedenstående materiale er hentet fra. Dario og Jesus, navne fra offentligt kendte personligheder En række kendte mennesker har gennem tiden måttet lægge navne til en sprogbrug som afspejler træk ved deres personlighed eller udseende. Det er ofte negative egenskaber der ligger til grund for brugen af disse navne. Således er en Adolf en selvbestaltet leder (SIO), mens Hitler i skolesprog kan benyttes om en streng tysklærer (SIO). Sammensætninger som hitlercontainer, hitlercykel og hitlersglæde er desuden alle blevet brugt om en Folkevogn (VW) af den ældre "runde" model (SIO). En anden udenlandsk statsleder finder vi i gandhiskuldre i betydningen 'smalle skuldre' (SIO), og det må hentyde til at den indiske leder med efternavnet Gandhi var af meget spinkel statur. Hjemlige politikere har også bidraget til den appellative brug af navne. Fra 1973 kendes en (lille) Anker om en 5-øre idet "den er lille og blegrød som Anker Jørgensen", den tidligere formand for socialdemokraterne (SIO). En vingeproptrækker kan kaldes en Bertel Haarder idet "den har store armbevægelser og hul i hovedet" (SIO). Ordet ørhard, som bruges om en person der taler meget, er dannet af ordet øre og fornavnet på politikeren Erhard Jakobsen (SIO). Kendte navne fra kulturscenen og anden offentlighed som i dag er velkendte i deres appellative brug, er for eksempel en dario 'en Don Juan-type', 'skørtejæger' eller 'en lækker fyr'. Det skyldes tenorsangeren Dario Campeotto, der som ung havde et pænt, lidt slikket udseende (SIO). En undtagelse fra de generelt negative betydninger er en Florence Nightingale 'en opofrende person', oprindeligt navnet på en engelsk sygeplejerske som var kendt for sin uegennyttige indsats under Krimkrigen (SIO). Personer fra gamle fortællinger har også stået for skud. Her har især Jesus måttet lægge navn til en del. Det er først og fremmest en reserve- Jesus som bruges om en præst eller kristendomslærer eller om en yngre mand med fuldskæg og sandaler eller fodformede sko (SIO). Denne brug har siden givet anledning til for eksempel ord om bestemte typer af fodtøj: jesusbrædder og jesussandaler om 'sundhedssandaler' og jesuspramme om 'fodformede sko' (SIO). En jesuskaret er ofte blevet brugt om biler af mærket Citroen 2CV, der anses for at være bilen for "de frelste" (SIO). Blandt ikke-historiske personer fra gamle fortællinger har fx Adam og Eva også givet deres besyv med i orddannelsen. Adam finder vi i adamsæble 'del af strubehovedet, som ofte er fremspringende hos mænd', og det er "efter folketroen en del af den forbudne frugt i Edens have" (DDO), og Eva finder vi i ordet evadatter som betyder 'kvinde' (DDO). Adonis er i betydningen 'billedskøn ung mand' hentet fra den græske mytologi, hvor han var Afrodites elskede (DDO), og fra vores egne nordi-\n10 10 MÅL OG MÆLE ske fortællinger har vi Harald Hårfager, som kan benyttes ironisk om en skaldet person (SIO). Alfons, Anders And og andre navne fra fiktive personer og figurer Nogle navne på fiktive personer er meget gamle i deres appellative brug. Det gælder for eksempel alfons om en 'mand som tjener penge på én el. flere prostituerede kvinders virksomhed', der som appellativ er opstået på baggrund af figuren Monsieur Alphonse, i Alexander Dumas den yngres skuespil fra 1873 af samme navn (DDO). Don juan om en 'mand der forfører mange kvinder' skyldes den berømte fiktive forførerskikkelse Don Juan, kendt første gang i Det kommer af spansk donjuan eller italiensk dongiovanni som ordret kan oversættes til 'hr. Johannes' på dansk (DDO), og det bruges da også i flere omskrivninger af dette, fx Don Johan (1895), Don Johannes og Don Johansen i samme betydning (SIO). Tegneseriefigurer har også ofte givet anledning til appellativ brug af navne, måske fordi tegnede figurer har mere fremtrædende karakteristiske træk end virkelighedens personer. Anders And kan benyttes om noget der er skørt eller tosset, fx "der går Anders And i den" om noget der udvikler sig i gal retning, eller det kan bruges i skolesprog om en lærer med stor bagdel og vraltende gang (SIO). Tilsvarende kan Mickey Mouse bruges om noget der er barnligt, banalt eller trivielt, "det dér er rent Mickey Mouse!", og om noget der er skørt, tosset eller noget vrøvl (SIO). Flere tegneseriehelte har givet navn til lange underbukser; disse kan således betegnes fantombukser og (når de er hvide) Jens Lyn'er (SIO). Flere figurer fra fortællinger for børn har også lagt navn til en række appellativer. Det drejer sig for eksempel om gummitarzan om en 'person som spiller "stærk mand", men ikke rigtig er det'. Det kommer fra Ole Lund Kirkegaards bog Gummitarzan fra 1975 (SIO), som naturligvis spiller på at Gummitarzan er det modsatte af Tarzan, den store stærke mand fra junglen. Spørgejørgen om en 'person som konstant stiller spørgsmål og dermed ofte vækker en vis irritation hos dem som vedkommende er sammen med' stammer fra Kamma Laurents børnebog Spørge Jørgen fra 1951 (DDO). Udtrykket at være (helt) Palle i betydningen 'være (helt) alene' kommer fra Jens Sigsgaards bog Palle alene i verden fra 1942 (SIO), og ordet baktusse er sandsynligvis en sammenblanding af ordet bakterie og navnet Baktus fra Thorbjørn Egners børnebog Karius og Baktus fra 1946, som handler om tandpleje (DDO). Flere navne på figurer fra tegneserier og børnebøger kan desuden benyttes i en mere eller mindre ironisk betydning i forhold til det der egentlig er karakteristisk for figuren. Det gælder for eksempel Skipper Skræk-arme om tynde overarme (SIO) og Robin Hood-syndromet om overvægtighed hos mænd (stor bue, lille pil!) (SIO). Glas-Egon, navne brugt med lydlig motivation En lang række personnavne kan benyttes i utallige betydninger uden der synes at være oplagte navnebærere som har givet anledning til den appel-\n11 MÅL OG MÆLE lative brag af navnene. Nogle af disse appellativdannelser kan forklares som resultat af bogstavrim (allitteration) eller anden form for lydmæssig lighed enten med et eventuelt andet sammensætningsled eller med et ord som det oprindelige proprium står i stedet for. Blandt de navne i appellativ brug som kan forklares ud fra lydmæssige forhold, har vi for eksempel dovendidrik 'doven og ugidelig person' (DDO), hvor begge sammensætningsled begynder med d-. Bedre kendt er dog nok sammensætningen dovenlars med samme betydning (DDO), som imidlertid ikke kan forklares ud fra lydmæssige forhold. Allitteration finder vi også i udtryk som Peter Plat om en uærlig person, en plattenslager (SIO) og i Trille Tørv om en kedelig og uspændende pige eller kvinde (SIO), som naturligvis samtidig spiller på ordet tørvetriller. Navne kan også bruges som appellativer eller i komposita (sammensatte ord) hvor der er lydmæssige ligheder mellem navnet og det ord de betydningsmæssigt træder i stedet for. Det gør sig for eksempel gældende i Glas- Egon som betyder 'briller', og som er en lydmæssig efterligning af det svenske ord glasdgon (SIO). Drengenavnet Gunner bruges i flere forskellige sammensætninger for kønssygdommen gonoré, fx Gunnar, Gunnar Rasmussen, gunner, Gunner Andresen, Gunner Koch (SIO). Splitter Hans-Jørgen er en forvanskning af ordet splitternøgen, og drengenavnet Thomas benyttes gerne i betydningen 'tom' (SIO). Det nok ældste udtryk som gør brug af et personnavn i lydefterlignende funktion, er at kalde på Ulrik i betydningen 'kaste op', som kendes helt tilbage til 1600-tallet, nyere varianter af udtrykket er fx hilse på/råbe på/sige Ulrik (SIO). En jens og andre navne med ukendt ophav En række fornavne kan benyttes i tilfælde hvor man ikke kender en persons eller en genstands rigtige navn eller betegnelse. Det vil sige i stedet for at sige "du dér" eller "ham dér", kan man sige for eksempel ham Børge, Ejner, Frederik eller Karl-Børge (SIO). I en lignende betydning om en pige eller kvinde man ikke kender navnet på, finder vi Sulejma og Yrsa (SIO). Drengenavnet Frederik kan desuden bruges i betydningen 'person' i komposita som drukfrederik 'person der er fuld', 'drikfældig person' eller 'alkoholiker' (SIO). Mange personnavne findes i sammensætninger som betegner overvægt. Om kvinder gælder det Basviola og Betonbertha (SIO). Ligeledes kan frøken Yversen bruges om en pige eller kvinde med store bryster (SIO). En lang række tilfældige drengenavne kan bruges i betydningen 'penis'. Det gælder for eksempel Arthur, Hannibal, Karl-Børge og Peter (SIO). Måske kan alle drengenavne bruges i denne betydning. En del drengenavne bruges desuden til at betegne en dum person. Det drejer sig for eksempel om Ejner og Kurt (SIO), mens Karl Børge kan bruges nedsættende om hvad som helst: "noget (værre) Karl Børge" (SIO). Også sammensætninger kan betegne dumhed, fx alje-kurt (SIO), dummepeter 'dum person', 'idiot' 'dum, indskræn-\n12 12 MÅL OG MÆLE ket person', 'person der handler el. opfører sig dumt' (DDO), være Hugo- Børge-syg 'være skør, dum' (SIO). Et andet negativt ladet ord er sjuskedorte, som bruges om en 'sjusket kvinde eller pige' (DDO). En række navne er forholdsvis gamle i deres appellative brug. Det gælder for eksempel Kirsten giftekniv der kendes fra 1753 om en 'giftekniv', 'person der emsigt prøver at få andre gift eller til at danne par' (SIO). Siden ca har man kunnet betegne en dansk soldat som en Jens (SIO), det skyldes sandsynligvis at Jens på den tid var et af de mest udbredte drengenavne. Fra 1800-tallet kendes i søsprog også brugen af Rasmus i betydningen 'havet', blandt andet i udtryk som Rasmus er vred om 'kraftig søgang' og Rasmus spytter om 'bølger der slår op over fx et skib eller en mole' (SIO). Hvorfor personnavne om egenskaber? Der er ikke tvivl om, at disse navne med karakteriserende funktion fortsat er produktive. Et af de nyere er en brian, dvs. en 'bølle' eller en 'ung mand som kører for stærkt i sin toptunede bil', efter figuren Brian Igen Igen fra Danmarks Radios Ps's radiosatire ( ). Ofte skyldes den appellative brug af navnene uden tvivl folks trang til kreativitet og munterhed i deres sprogbrug. Men det ser også ud til at man forsøger at gøre nogle emner mere "stuerene" ved at benytte navne i stedet for sprogets almindelige beskrivende appellativer. Det gælder for eksempel de forskellige betegnelser for fedme og dumhed og for alle de forskellige drengenavne der kan bruges i betydningen 'penis'. I mange af de komposita der indeholder en appellativdannelse af et personnavn, fungerer det oprindelige personnavn som et personbetegnende led. I disse komposita er det det andet led som beskriver personens egenskab. Det vil sige at sammensatte ord som for eksempel de ovennævnte dummepeter, drukfrederik og dovenlars betegner personer som er henholdsvis dumme, drikfældige og dovne. Personnavnene kan altså fungere som en slags substantiveringsled, som fx kan gøre adjektiver til substantiver, således at et kompositum kan træde i stedet for en sætning, fx "ham der er dum", "ham der drikker meget" og "ham der er doven". Navnene kan altså optræde med samme funktion som appellativerne hoved, bolt og dyr gør i komposita som dummerhoved, drukkenbolt og dovendyr. Birgit Eggert (f. 1973), ph.d. Afdeling for Navneforskning, Københavns Universitet\n13 MÅL OG MÆLE "Du kan bare høre det på den måde hun snakker på" - om sprogbrag og social betydning Af Marie Maegaard "Hun er en snob, én der går i mærketøj og er rigtig selvglad. Hun er vant til at have det nemt, og hun ser godt ud. Hun har sikkert langt lyst hår. Du kan bare høre det på den måde hun snakker på - hun har hele pakken" (Signe, 9. klasse) De fleste kender det: Man sidder i en bus og hører to mennesker snakke lige bagved. Uden at have set dem har man alligevel en klar idé om hvad de er for nogle typer. Det er ikke altid vores umiddelbare idé holder stik, men ofte er der noget om det, og det skyldes at sprog også kan bruges til at signalere - måske ikke hvem vi er, men - hvem vi gerne vil genkendes som. Signes beskrivelse ovenfor er et eksempel på den kategorisering vi mennesker hele tiden foretager af hinanden. Når Signe siger som hun gør, efter at have lyttet til en kun otte sekunders lydoptagelse med en jævnaldrende, er det et udtryk for at hun lynhurtigt ud fra det sproglige har fortolket denne sprogbrug og placeret taleren i en bestemt kategori som har bestemte karakteristika. Vi kategoriserer hinanden på baggrund af sprogbrug, ligesom vi kategoriserer på baggrund af ting som udseende, tøjstil, job mv. Sprogbrugen bliver altså en del af en samlet "pakke", som Signe formulerer det. I det følgende vil jeg gennemgå nogle af resultaterne fra min ph.d.- afhandling som handler om sproglig variation og forandring blandt københavnske unge. Jeg vil fokusere på de dele af undersøgelsen som behandler sammenhænge mellem sprogbrug og social identitet. Sprogbrug som ressource Hvis vi opfatter sprogbrug som en ressource vi kan bruge til at skabe social betydning (betydninger som er af social karakter; relationer, identiteter mv.), kan vi betragte sproglig variation som udtryk for at forskellige individer skaber forskellig social betydning ved hjælp af brugen af forskellige sproglige ressourcer. F.eks. vil mange reagere ved at høre en udtale som snarke for ordet snakke, eller trår for ordet tror. Den første udtale vil sikkert medføre at taleren opfattes som københavner, mens den anden vil medføre en kategorisering af vedkommende som jyde. Ressource-tankegangen er ikke ensbetydende med at der er frit valg for sprogbrugeren - der er begrænsninger som har at gøre med adgang til forskellige ressourcer. Det er f.eks. klart at visse regionale jyske træk er sværere at fravælge end andre, selv hvis man gerne ville lyde som en københavner, og visse københavnske træk er tilsvarende svære at ændre. Men hvis man ser mere lokalt på\n14 14 MÅL OG MÆLE sproglig variation - f.eks, på en skole i København - vil der være en mængde af sproglige ressourcer til rådighed, som alle sammen eksisterer side om side, men som bruges forskelligt, og af forskellige individer. Set i et sprogforandringsperspektiv vil det således også være forskelligt hvordan forskellige individer bruger de nye og de gamle former. Social identitet For at undersøge fonetisk (lydlig) variation og forandring i københavnsk tilbragte jeg syv måneder i 9. klasse på en stor københavnsk folkeskole, her kaldt "Byskolen". Det er bredt anerkendt i dansk sprogforskning at sprogforandring i dansk som regel spreder sig fra københavnsk til sprogbrugen i resten landet og kun sjældent den anden vej. Samtidig er det ofte de unge der går forrest i sprogforandringsprocessen. Hvis man ønsker at undersøge sprogforandring i dansk, er det derfor oplagt at tage udgangspunkt i sproget hos københavnske unge. For at få et indtryk af hvilke af de unge der benyttede hvilke sproglige ressourcer, gennemførte jeg etnografisk feltarbejde på skolen. Jeg var altså på skolen i syv måneder og deltog i timer, frikvarterer, idrætsdage, fester, fodboldstævner mv. Jeg var på skolen stort set hver dag og var sammen med eleverne, snakkede med dem, observerede dem, interviewede dem og lavede optagelser af deres sprogbrug. Jeg kommer ikke nærmere ind på feltarbejdet her, men vil blot kort fortælle om resultaterne. Jeg ville gerne undersøge både hvilke sociale kategorier og hvilke sociale praksisser der var vigtige blandt eleverne. Ikke overraskende endte jeg med et fokus på kategorier der har med køn og etnicitet at gøre, nemlig: 'pige' vs. 'dreng' og 'udlænding' vs. 'dansker'. I 9. klasse på Byskolen er der næsten ingen venskaber på tværs af køn. Om man er pige eller dreng, spiller altså en utrolig stor rolle for de sociale relationer man indgår i. Samtidig kan man gøre sit køn på forskellig måde - dvs. agere på forskellig måde - og en af de ting der har stor betydning for elevernes sociale identitet, er hvordan de agerer i forhold til det andet køn. På Byskolen er kategorierne 'udlænding' og 'dansker', som eleverne selv kalder dem, meget vigtige. Der er ikke en lige så skarp opdeling mellem 'danskere' og 'udlændinge' som mellem 'piger' og 'drenge', men det er to kategorier som eleverne snakker temmelig meget om, og som har stor betydning for hvem man omgås, og hvad man laver. Det bør nævnes at elevernes inddeling i 'udlændinge og 'danskere' ikke er baseret udelukkende på modersmål, forældres fødested eller lignende. Dette er ellers kriterier som ofte benyttes når man taler om 'indvandrere', 'tosprogede elever' eller 'elever med anden etnisk baggrund end dansk', for nu at citere nogle af de mest almindelige termer. Men om man er 'udlænding', afhænger i høj grad af hvad man gør. Hvis man hænger ud sammen med 'udlændingene', gør de samme ting som dem, og i øvrigt har den rigtige baggrund, så bliver man kategoriseret som 'udlænding'. Hvis man derimod ikke hænger ud sammen med 'udlændinge', ikke gør de samme ting som dem, ikke kommer de samme\n15 MÅL OG MÆLE steder som dem, så bliver man ikke kategoriseret som 'udlænding', selv om man har den "rigtige" baggrund. Der er altså tale om en social identitet som eleverne kan handle sig til - ikke én der er givet på forhånd. De ti sprogtræk Elevernes sprogbrug indgår sammen med deres tøjstil, deres fritidsinteresser, hvor de kommer i frikvartererne, hvad de spiser til frokost, hvad de laver i frikvartererne, hvad de arbejder med i fritiden, om de ryger, om de drikker, osv. i konstruktionen af deres sociale identitet. Ens sociale identitet er den identitet man har i relation til andre. Inden for social identitetsteori beskriver man sociale identiteter som sammensat af tilhørsforhold til mange forskellige sociale kategorier. Sociale identiteter kan f.eks. være mor, musiker, håndboldspiller, socialist, dansker mv. I forskellige sammenhænge vil forskellige aspekter af et menneskes sociale identitet være relevant og betydningsfuld. Til forskellige kategorier hører forskellige handlinger, og når eleverne på Byskolen agerer i forhold til hinanden, så betyder aktiviteterne meget for hvordan de kategoriseres. Der er forskel på om man går til fitness eller til spejder, kommer ude i centralrummet i frikvartererne eller bliver i klassen, køber sin frokost i supermarkedet eller har madpakke med. Alle disse aktiviteter er med til at fastlægge hvilke kategorier man henregnes til. På samme måde er sprogbrug med til at signalere kategoritilhørsforhold. Jeg har set på ti forskellige udtaletræk som jeg kort vil beskrive. Nogle af dem er gamle kendinge fra beskrivelser af københavnsk, mens andre er nye træk som ikke er undersøgt før. ts Her er tale om en t-udtale som er meget affrikeret. Dvs. en udtale af time, Tina og teori som "tsime", "tsina" og "tseori". Det er en udtale som tidligere har været set som 'lav-københavnsk', men som lader til at have helt andre betydninger nu. tj Dette er en af de nye former. Der er tale om en t-udtale som lyder som tj, f.eks. "tjime", "Tjina" og "tjeori". Denne udtale er ikke tidligere beskrevet i københavnsk, men var meget påfaldende blandt en del af de unge. Addentalt s Her er tale om det som tidligere er blevet kaldt "ungpigelæsp", eller det som indimellem kan høres omtalt som "bøsse-s". Altså et s som udtales med tungen meget langt fremme i munden, så det får en lidt "lysere" lyd. Det er altså et træk som man tidligere mente typisk forekom hos unge piger, men som ikke er blevet undersøgt sociolingvistisk. eng Dette er udtalen af ord som tænke, penge og engelsk med e-udtale, i stedet for æ-udtale. Det er ofte beskrevet som et træk der er hyppigt hos yngre mennesker. Kortvokalforlængelse Kortvokalforlængelse er kendt som et klassisk lav-københavnsk træk som man altså har ment var hyppigt hos lavere so-\n16 16 MÅL OG MÆLE cialgrupper i København. Det drejer sig om udtaler af snakke, gruppe og klasse som "snarke", "grobe" og "klase". Ustemt r Dette er et af de nye træk som ikke er undersøgt før. Det er en ustemt udtale af r, som så lyder noget i retning af "hr", dvs. en udtale af f.eks. rød og rimelig som "hrød" og "hrimelig". Tilbagetrukket arj Dette er endnu et af de gamle lavkøbenhavnske træk. Det drejer sig om udtalen af a'et i ord som svaje og maj, men også i en del ord som staves med e, f.eks. lege og rejse. Disse ord ville så udtales "svarje", "marj", "larje" og "rarjse". Dette træk findes imidlertid kun to steder i hele materialet (ud af ca. 200 forekomster) - hos den samme dreng - og indgår derfor ikke i de resultater jeg gennemgår i det følgende. Det kunne altså tyde på at dette træk er på vej ud af københavnsk sprogbrug. Fremskudt aj Denne udtale forekommer i samme sproglige sammenhænge som den ovenfor, men her er der, i modsætning til trækket ovenfor, tale om en klassisk høj københavnsk udtale. For at tage eksemplerne fra før, så er der tale om udtaler af ordene svaje, maj, lege og rejse som har nogenlunde samme a-udtale som man finder i ord som vand, hals og kande. Blødt d Det bløde d kan smelte sammen med vokalen foran, således at man ikke længere hører vokalen, men kun det bløde d med en lille rest af vokalen. Eksempler hvor dette kan forekomme, er f.eks. tid, hvad, hed, som så udtales noget i retning af "td", "vd" og "hd". Trækket kendes fra tidligere undersøgelser som et yngre træk. sh Dette træk er en udtale af sj- (og visse andre) forbindelser som "sh-". Det kendes f.eks. fra høj-københavnsk udtale af ordet show. Trækket forekommer i ord som sjov, sjælden og speciel, som altså udtales "shov", "shælden" og "speshel". Disse ti træk er således både udvalgt på baggrund af tidligere studier af sproglig variation i københavnsk (lavsocial modsat høj-social / yngre modsat ældre), og på baggrund af mine egne observationer og aflytninger af optagelserne af eleverne. Social identitet og sprogbrug Sprogtrækkene benyttes som nævnt i forskellig udstrækning af forskellige elever, men det er ikke tilfældigt hvem der bruger hvilke træk. Når vi kobler brugen af de ti forskellige træk til sociale kategorier får vi et overblik over brugen som viser mange forskelle. Først kan vi se på (statistisk signifikante ) forskelle mellem pigers og drenges brug af trækkene. I tabellen fremgår det hvilke træk der er mere hyppige for den ene kategori end for den anden. Pige-træk addentalt s ts aj Drenge-træk tj sh eng Pigerne og drengene benytter altså disse seks træk forskelligt, og det\n17 MÅL OG MÆLE kommer måske heller ikke bag på læseren at trækkene grupperer sig som de gør. Noget af det en undersøgelse som denne viser, er ting som man måske i forvejen har gået og lagt mærke til ved unges sprogbrug, men som naturligvis må eftervises for at vi kan stole på det. F.eks. siger alene betegnelsen ungpigelæsp om det addentale s at man længe har forbundet denne udtale med yngre kvinder. Der er dog også træk som har ændret brug. Det fremgår således at det affrikerede t, som tidligere ansås for at være en lav-københavnsk udtale, bruges mere af piger end af drenge. Det yngre træk "eng" bruges mere af drenge end af piger, og trækket "sh" er også et drengetræk og associeres sandsynligvis ikke med høj-københavnsk af disse talere - tværtimod. Det nye træk "tj" benyttes også mere af drenge end piger. Hvis man ser på den anden inddeling - 'udlændinge' over for 'danskere' - får man endnu flere forskelle. Her er det mest bemærkelsesværdige at det for seks ud af syv træks vedkommende er ikke-standardsprogstrækket som benyttes mest af 'udlændinge'. Kun når det gælder kortvokalforlængelse, er 'danskerne' mere ekstreme. 'Udlændinge '-træk addentalt s kortvokalts tj ustemt r aj sh 'Dansker'-træk forlængelse Dette resultat kan splittes op i flere dele. Hvis man ser på piger og drenge for sig inden for kategorierne, får man et mere nuanceret billede af sprogbrugen. I tabellen nedenfor har jeg for hver social kategori vist hvorvidt eleverne i den pågældende kategori er blandt dem der benytter det pågældende sprogtræk hhv. mindst (hvide felter), middel (lysegrå felter), eller mest (mørkegrå felter). Som man kan se, er det de 'danske' piger og drenge der har flest lysegrå felter, dvs. flest træk som er i middel-ka- Udi. piger in. drenge Udi. drenge Addentalt s ts - i Ustemt r Kortvok. forl. Blødt d sh eng aj\n18 18 MÅL OG MÆLE tegorien, mens 'udlændinge'-drengene har flest mørkegrå felter og dermed flest træk med høj brug. Samtidig har de kun ét træk med lav brag, nemlig det fremskudte aj. 'Udlændinge'-pigerne har flest hvide felter og dermed lavest brag af mange af trækkene. Hvis vi går ud fra at alle de træk jeg ser på, er ikke-standard-træk, er det altså 'udlændinge'-pigerne der er de mest standard-nære. Samtidig kan man sige at de er de mest ekstreme sprogbrugere idet de enten benytter trækkene meget, og dermed har mørke felter, eller lidt, og dermed har hvide felter. Kun for ustemt r har de middel-brug. Endelig er det værd at bemærke at 'udlændinge'-piger og -drenge bruger trækkene modsat; når 'udlændinge' pigerne har høj brug af et træk, har 'udlændinge'-drengene lav brug, og omvendt. De ser altså ud til at markere sig sprogligt i forhold til hinanden. Vi kan altså se at når vi inddeler eleverne efter de kategorier de selv brager i deres dagligdag på skolen, så kan vi også finde sproglige skel mellem dem. De benytter de forskellige sprogtræk forskelligt, og de signalerer forskellige ting med dem. For at undersøge hvor stærkt forholdet er mellem elevernes sprogbrug og sprogbrugens sociale betydning, foretog jeg en undersøgelse hvor jeg lod andre, jævnaldrende, unge lytte til korte lydsekvenser med nogle af eleverne. Hvad betyder sprogbrugen? Eleverne på optagelserne var udvalgt som repræsentanter for forskellige stilgrupper, dvs. grupper af individer som benyttede bestemte klynger af stiltræk. Stiltrækkene omfatter både træk som man almindeligvis ville tænke på som stil - f.eks. tøj - og træk som har med andre former for social praksis at gøre - f.eks. fritidsaktiviteter, fritidsjob, frokostvaner, opholdssted i frikvartererne mv. Analysen gav otte forskellige klynger af træk, som tilsammen var med til at skabe sociale identiteter som 'pæn dansk pige', 'udlændingepige', 'sej dansk pige', 'pæn dansk dreng', 'nørdet dreng' mv. Jeg udvalgte syv elever (tre piger og fire drenge) som hver repræsenterede en bestemt stilgruppe, og dermed en bestemt social identitet. De optræder hver med to lydsekvenser på 8-10 sekunders længde. Formålet med undersøgelsen var at belyse forholdet mellem sprogbrug og social betydning, og hovedspørgsmålet er: Kan andre københavnske unge genkende eleverne på optagelserne som repræsentanter for de stilgrupper de repræsenterede til daglig på skolen? Jeg benyttede både en ny årgang 9. klasses-elever på Byskolen (det var to år efter, og jeg tjekkede altid bagefter at respondenterne ikke kendte eleverne personligt) og en årgang 9. klasses-elever på en anden skole i den anden ende af byen, her kaldt "Nordskolen". Lytterne udfyldte spørgeskemaer hvor de blev bedt om at beskrive deres umiddelbare indtryk af personen de hørte - "Hvordan tror du hun (eller han) er?" Resultaterne viser at de jævnaldrende unge i høj grad er i stand til at genkende elevernes sociale identitet ud fra disse meget korte sprogbrugsoptagelser, og at de tilmed vurderer den samme elev meget ens i de to for-\n19 MÅL OG MÆLE skellige sekvenser. Således genkendes Lykke, den 'seje danske pige', f.eks. som 'sej, bestemmer, forvirret, problembarn og ligeglad' og Gustav, den 'pæne danske dreng', som 'almindelig, fornuftig, sød, rolig og tilbageholdende'. Der er også enkelte elever som ikke genkendes helt så præcist, og der er elever der opfattes lidt forskelligt på Byskolen og på Nordskolen. Det sidste vil jeg ikke komme ind på her, men jeg vil nævne Samira som meget bemærkelsesværdigt ikke genkendes som 'udlændinge'-pige (selv om dette var en meget fremtrædende del af hendes sociale identitet på Byskolen). Hun genkendes som f.eks. 'almindelig, tilbageholdende og klog', hvilket også hører med til 'udlændinge' pigegruppens stereotypiske træk, men ikke som 'udlænding', 'indvandrer' eller tilsvarende. Til sammenligning genkendes 'udlændinge' - drengen Rashid klart som 'udlændinge' - dreng. At Rashid genkendes, og Samira ikke gør, skyldes naturligvis at de to taler meget forskelligt. Rashid bruger mange af de træk som er typiske for 'udlændinge'-drengene, og Samira bruger de træk som er typiske for 'udlændinge' pigerne. Men det er sådan at de træk som er typiske for 'udlændinge'-pigerne, også er forholdsvis typiske for 'de pæne danske piger' (selv om 'udlændinge'-pigerne brager dem mere). En forklaring kan altså være at de træk som 'udlændinge'-pigerne bruger, ikke opfattes som specielle 'udlændingetræk', mens -drengenes gør. social betydning, men i denne artikel har jeg især villet to ting. For det første ville jeg vise systematikken i variationen - at forskellige grupper taler forskelligt - og for det andet at vi i høj grad bruger den sproglige variation til at aflæse hinanden, til at kategorisere hinanden. Den sproglige variation brages altså produktivt af sprogbrugeren som medskaber af social identitet, men det virker kun hvis den også opfattes som sådan. Altså hvis vi rent faktisk associerer forskellige identiteter med forskellige måder at tale på. Mit studie viser at de unge på Byskolen i høj grad benytter den sproglige variation både i konstruktionen og i aflæsningen af sociale identiteter. Og derfor er det muligt for Signe, som jeg citerede indledningsvis, at give en præcis beskrivelse af Louise, hendes tøj, udseende og ageren, ud fra kun otte sekunders optagelse. Louise har 'hele pakken', som Signe siger, og netop dette at der er et system - en pakke - er det der gør det muligt at gætte sig til helheden ud fra en lille del. Sprog hænger sammen med øvrig social praksis, og det er dette der muliggør social betydningskonstruktion gennem sprogbrug. Marie Maegaard (f. 2974) Postdoc, ph.d. Danmarks Grundforskningsfonds Center for Sociolingvistiske Sprogforandringsstudier DGCSS Københavns Universitet Sammenfatning Der er mange flere ting at sige om sammenhænge mellem sprogbrug og\n20 20 MÅL OG MÆLE En frikadell er en kødbolle, og en kottbulle er en frikadelle Falske venner i dansk og svensk Af Kjeld Kristensen Scenen er et menighedslokale i en kirke på et feriested i Dalarna. Præsten har inviteret de nyankomne feriegæster, deraf flere danskere, på højfjeldsvandring. Efter velkomsten siger han så: "Då knallar vi ivåg!". Min kone og jeg ser på hinanden: Den pæne mand! Men hurtigt indser vi at han nok bare vil give signal til at vi skal lunte af sted, for det er det som den falske ven knalla betyder. Svensk og dansk er nabosprog. Ikke blot er svenskere og danskere naboer - det er svenskere og finner også - men svensk og dansk er nært beslægtede sprog fordi de har udviklet sig ud fra ét og samme sprog, urnordisk. Det nære slægtskab kommer bl.a. til udtryk i de to sprogs ordforråd, der udviser store ligheder. Det er både iøjnefaldende og iørefaldende hvis man som dansker konfronteres med svensk og vice versa. Derfor forventer man også at der til lighed eller næsten lighed i udtryk (stavemåde eller udtale) mellem de to sprog svarer lighed i betydning. Forventningen om lighed giver en frugtbar grobund for at man kommer til at snuble over falske venner i omgangen med nabosproget og dem der taler og skriver det. Som nævnt i artiklen "En Roulade er ikke en roulade. Falske venner i dansk og tysk" i sidste nummer af Mål og Mæle, defineres falske venner traditionelt som ord eller udtryk der har ens eller næsten ens udtryksside i to sprog, men forskellig indholdsside. Knalla 'lunte, slentre' i svensk og knalde 'have samleje' i dansk er falske venner. Dresscode og falske venner For nylig fik jeg en indbydelse til en stor fest i Uppsala. I indbydelsen står der om påklædningen: "Kavaj/ festklådsel". Nu vil man jo nødig falde igennem alene på påklædningen ved sådan en fest, så derfor undersøgte jeg hvad kavaj betyder på svensk. Vel næppe det samme som på dansk, hvor det er et gammeldags ord med betydningen 'kraftig overfrakke til mænd, forsynet med slag el. krave' (Den Danske Ordbog). Det svenske ord kavaj betyder derimod 'jakke (til indendørs pænt brug)', med bibetydningen 'jakkesæt'. Det svenske og det danske ord har samme sproghistoriske oprindelse, nemlig det nederlandske ord kabaai, der vistnok stammer fra persisk kabai 'en slags klædning', men det indlånte ord har altså haft en forskellig betydningsudvikling i svensk og dansk - med falske venner som resul-