Ansatsvinkel – Se udvalget fra danske byggeshops\n✓For de fleste er byggeprojekter forbundet med en masse spørgsmål. Hermed vil du med fordel kunne shoppe hos en netbutik, hvor du får tips og tricks til valg af ansatsvinkel.\n✓Du bør kende de handelsbetingelser der gælder når du shopper online, så du kan slippe for udfordringer med eksempelvis reklamationer. Af den grund skal man læse netbutikkens handelsbetingelser.\n✓Hvis du skal have produkterne hurtigt eller bare vil spare leveringsomkostningen, så kan du med fordel køre produkterne på egen hånd. Det er specielt et alternativ hos de gængse byggemarkeder.\n✓Det er selvsagt utrolig afgørende at tjekke, hvorvidt den vare du planlægger at købe online faktisk er på lager i det pågældende byggemarked. Som alternativ må du tjekke de andre.\n✓Der vil være forskel på priserne på billige ansatsvinkel fra byggekæde til byggekæde. En del har de bedste tilbud, hvorimod andre vil have en høj grad af service. Du skal reflektere over hvad du helst vil have.\n✓Flere byggecentre fremviser et enormt udvalg, hvorimod øvrige er specialiserede i en enkelt gruppe af vare. Du bør overveje hvorvidt det er afgørende for dig at du har mange forskellige produkter at vælge fra, foruden blot ansatsvinkel.\n✓De store byggekæder er folkekære og anerkendte butikker, hvilket medvirker til øget tryghed når man handler online. Det vil nogle se som en fordel.\n✓De gængse byggekæder køber produkter fra flere leverandører, og giver dig dermed mulighed for at shoppe fra et stort sortiment af ansatsvinkel online.\n✓De kendte byggecentre er fysisk til stede i hele landet, og takket være dette har folk valget om at bestille online og transportere byggematerialerne personligt. Takket være dette har du valget om at undgå fragtomkostningen, samt sågar hente varerne lige nu.\n✓Alverdens nichespecifikke netbutikker har meget ekspertise i de varer de sælger online, da de fokuserer specifikt på disse varer. Følgelig vil du modtage ekstra informativ vejledning fra medarbejdere som er eksperter i netop ansatsvinkel.\n✓De fleste specialiserede webshops er mindre virksomheder, som typisk drives i Danmark, måske sågar lokalt i dit område. Dem understøtter du når du køber ansatsvinkel online på deres side.\n✓Majoriteten af nichespecifikke netbutikker styrer selv produktionen af varerne der kan købes i de store byggekæder. Ved køb direkte igennem de nichefokuserede webshops online kan du få en billigere pris.\n10-4 blev etableret i 1947, og er nu arbejdsplads for i nærheden af 100 kollegaer i deres 6 byggecentre. 10-4 specialiserer sig i gode tilbud til private og professionelle, og omsætter hvert år for over 500 millioner kroner.\nDavidsen blev stiftet i 1944, og er nu arbejdsplads for cirka 1.000 kollegaer i kædens 9 butikker. Davidsen sætter ind på salg til private og professionelle, og sælger hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\nJohannes Fog blev stiftet i 1920, og udgøres nu af i nærheden af 500 medarbejdere i forretningens 9 varehuse. Johannes Fog satser på at sælge til private, og afsætter hvert år for i omegn af 1 milliard kroner.\nBygma kom frem i 1952, og er i dag arbejdsgiver for ca. 2.300 kollegaer i deres 56 butikker. Bygma sætter ind på at sælge til professionelle, og omsætter årligt for i omegn af 5 milliarder kroner.\nHarald Nyborg blev grundlagt i 1904, og beskæftiger nu cirka 2.000 medarbejdere i virksomhedens 33 byggecentre. Harald Nyborg tilstræber salg til private, og afsætter hvert år for cirka 5 milliarder kroner.\nXL-Byg blev dannet i 2002, og lønner i dag over 2.000 ansatte i firmaets 104 butikker. XL-Byg fokuserer primært på salg til private og professionelle, og afsætter årligt for mere end 5 milliarder kroner.\nJem og Fix kom frem i 1988, og lønner i dag over 2.100 personer i selskabets 122 butikker. Jem og Fix tilstræber gode tilbud til private, og omsætter årligt for ca. 2 milliarder kroner.\nBauhaus blev etableret i 1988, og lønner i dag omkring 1.000 medarbejdere i firmaets 17 byggecentre. Bauhaus tilstræber billige priser til private, og afsætter hvert år for i omegn af 2 milliarder kroner.\nStark åbnede i 1896, og er i dag arbejdsgiver for omtrent 2.000 ansatte i virksomhedens 72 byggecentre. Stark fokuserer på at sælge til professionelle, og sælger årligt for i omegn af 7 milliarder kroner.\nSilvan blev dannet i 1968, og lønner i dag i nærheden af 1.000 ansatte i firmaets 41 butikker. Silvan har specialiseret sig i gode tilbud til private, og omsætter hvert år for i nærheden af 1 milliard kroner.\n1Man må for alt i verden ikke stå uden det nødvendige grej. Ofte vil det vise sig afgørende at du har udstyret ved hånden før du påbegynder byggeprocessen. Det er derudover godt at indregne disse omkostninger i budgettet for byggeriet.\n2Det kan være nyttigt at indhente en hjælpende hånd til byggeprojektet, ikke mindst såfremt det er væsentlige byggerier. Omfangsrige byggeprojekter gør krav på mere end en person. Derudover vil det blive hurtigere og mere interessant når man er flere til at løse opgaven.\n3Det kan overvejes hvorvidt du selv bør stå for hele projektet, eller du med fordel kan anskaffe assistance fra en professionel til områder af det. Forudsat at du tager imod assistance fra en fagmand kunne det være fordelagtigt at tage imod forslag fra forskellige foretagender.\n4Det er fornuftigt at udfærdige et udgiftsbudget for renoveringen, så du følger sig i kontrol med udgifterne. Det bør blive sundt at kortlægge alle omkostninger, og herefter dokumentere billige priser på dem enkeltvis.\n5Husk at du kan forsøge at få et bidrag fra det offentlige til ombygninger. Det tilbydes forudsat at ombygningen hjælper miljøet. Det kræver dermed at renoveringen har positiv betydning for klimaet.\n6Før du iværksætter dit byggeprojekt kan det blive ultra fundamentalt at have styr på, at projektet overholder loven. Afhængigt af din bopæl kan der gælde forskellige retningslinjer omkring, hvad du gerne må, og hvad der ikke må laves.\n7Potentielt kan det blive fundamentalt at du har de relevante bygningsmaterialer til rådighed på forhånd inden du tager fat på byggeriet. Du vil med fordel kunne sammenfatte en hurtig liste hvor der bør fremgå alt hvad der bliver brug for, og bagefter tjekke hvert enkelt punkt, således at du kan føle dig tryg ved at alt er på sin plads.\n8Du har adgang til stribevis af instruktioner og videoer online hvor du kan få gratis hjælp. Navnligt YouTube bringer dig overvældende meget udbytterig oplysning, især hvis man bruger engelske søgeord.\n9Du bør ikke på noget tidspunkt forsømme din sikkerhed, så husk beklædning som fx hjelm og sko der sikrer dig mod potentielle risici. Det er smart med fokus på dit eget helbred i dit byggeprojekt, i særdeleshed hvis du ikke investerer i hjælp fra en professionel.\n10Der kommer typisk pludselige problemstillinger i tilfælde med store byggeprojekter, og pga. dette kan det vise sig meningsfuldt at man har afsat nok plads i kalenderen, så man kan føle sig selvsikker på at komme i mål.\n11Forberedelse er vejen til at lykkes med dit byggeprojekt. Du bør overveje at udarbejde en effektiv køreplan, der viser hvilke opgaver du planlægger at løse på hvilke tidspunkter, og en tilhørende rækkefølge. Forsøg at være realistisk når du sammensætter din handlingsplan.\n12For projekter udendørs har vejret en stor rolle. Af den grund kan du ofte tjekke vejrberetningerne i tiden op til dit byggeprojekt, så du undgår at det uanmeldt går i gang med at stå ned i stænger absolut lige når du vil påbegynde det krævende byggeprojekt.\n10-4.dk anmeldes til 4,7 ud af 5 på Trustpilot, hvilket selvfølgelig er absolut overlegent. Ratingen er regnet ud fra 19.208 anmeldelser, hvoraf ikke mindre end 84 % giver topkarakter, og bare 2 % kvitterer med den dårligste rating. I skrivende stund har 10-4.dk 43.202 følgere af deres Facebook-side.\nDavidsenShop.dk har en rating på 4,7 ud af 5 på Trustpilot, som utvivlsomt er hamrende beundringsværdigt. Evalueringen er et gennemsnit af 11.467 kommentarer, hvor hele 86 % kvitterer med 5 stjerner, og blot 2 % har givet dumpekarakter. Nu her har DavidsenShop.dk 53.774 fans på deres Facebook-side.\nXL-Byg.dk scorer 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som selvsagt er absolut imponerende. Bedømmelsen grundlægges af 2.856 ratings, hvoraf hele 59 % kvitterer med toprating, og alene 9 % kvitterer med dumpekarakter. Som det ser ud nu har XL-Byg.dk 67.935 fans på Facebook.\nPå Trustpilot har Bauhaus.dk en score på 4,3 ud af 5, hvilket i særdeleshed er meget overlegent. Karakteren er et gennemsnit af 23.161 bedømmelser, hvoraf ikke mindre end 69 % giver 5 stjerner, og kun 8 % har givet den laveste karakter. Som det ser ud nu har Bauhaus.dk 56.023 følgere på deres Facebook-side.\nHarald-Nyborg.dk har en score på 4,6 ud af 5 på Trustpilot, hvilket uden tvivl er enormt godt arbejde. Bedømmelsen er regnet ud fra 28.109 kommentarer, hvoraf hele 76 % kvitterer med den højeste karakter, og blot 4 % giver den laveste karakter. Indtil nu har Harald-Nyborg.dk 8.857 fans på deres Facebook-side.\nDe fleste internet varehuse udlover til alt held en række forskellige billige løsninger til levering til ansatsvinkel. En der er meget populær er nu om dage at afsende til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente de bestilte varer lige når det passer dig. Denne er altså ultra let, samt mange gange endvidere den mest prisbevidste metode til levering.\nDu bør ydermere påtænke at vælge levering til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejde. Denne er beklageligvis en smule mindre billig, men ydermere særligt nem for ansatsvinkel online. Den mest betalelige leveringsmetode vil dog altid være at hente ordren selv, hvilket dog afhænger af at du bor med kort afstand til internet virksomhedens butikker, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nFragttiden på ansatsvinkel er selvfølgelig særdeles afgørende i tilfælde af at man behøver din pakke lige om lidt, så herved er det helt essentielt at man dobbelttjekker det forventede leveringstidspunkt på ansatsvinkel. En stor portion netshops i Danmark – herunder Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – giver billig levering på næste hverdag på mange produkter online, som imidlertid afhænger af at ordren placeres forud for et fastsat tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få varen pakket før medarbejderne har fri.\nNogle e-forhandlere byder på fragt uden gebyr på ansatsvinkel online, men undertiden kun ifald man aftager for en bestemt pris. Ellers må man gribe den billigste løsning til levering, som i de fleste tilfælde vil blive at få dem til at køre varerne til et afhentningssted.\nEn lang række netbutikker giver klik-og-hent hvor man bestiller billig ansatsvinkel online men selv henter i butikken. For eksempel XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma og 10-4. Byggemarkederne udlover for eksempel click-and-collect på ansatsvinkel i følgende områder:\nSvendborg, Nakskov, Hedensted, Middelfart, Brabrand, Holbæk, Vejle, Nyborg, Frederiksberg, Skive, Glostrup, Solrød Strand, Hillerød, Horsens, Hobro, Korsør, Ølstykke, Haslev, Taastrup, Farum, Herlev, Aarhus, Hjørring, Frederiksværk, Kalundborg, Viborg, Hørsholm, København, Struer, Rønne, Risskov, Aabenraa, Helsingør, Næstved, Allerød, Thisted, Rudersdal, Stenløse, Virum, Hvidovre, Nørresundby, Tårnby, Lyngby, Nærum, Silkeborg, Charlottenlund, Valby, Lystrup, Tilst, Køge, Kolding, Brøndby, Værløse, Ballerup, Frederikssund, Højbjerg, Vanløse, Holstebro, Randers, Brønshøj, Sønderborg, Ikast, Birkerød, Esbjerg, Greve, Gladsaxe, Odense, Ringsted, Slagelse, Rødovre, Søborg, Odder, Aalborg, Kokkedal, Vallensbæk, Dragør, Haderslev, Vordingborg, Brønderslev, Grenaa, Frederikshavn, Ishøj, Gentofte, Fredericia, Herning, Skanderborg, Hedehusene, Varde, Albertslund, Åbyhøj, Roskilde, Jyllinge, Nykøbing Falster, og Lillerød, .\nClick-and-collect for ansatsvinkel er tilgængeligt i alle områder af Danmark: Jylland (Midtjylland, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark), Sjælland (Falster, Lolland, Midtsjælland, Hovedstaden, Østsjælland, Sydsjælland, Amager, Vestsjælland, Bornholm, Nordsjælland) og Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn, Sydfyn).\nNår vi kigger i søgedata bliver det markant, at internet shoppere som regel kigger efter blandt andet ansatsvinkel priser og køb ansatsvinkel. Man ser desuden jævnligt netshoppere søge eksempelvis billig ansatsvinkel, ansatsvinkel tilbud samt ansatsvinkel online, foruden de gængse byggekæder som Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Bygma, Silvan, 10-4, Davidsen og Harald Nyborg.\nFind den bedste pris på ansatsvinkel\nDet er jo efterhånden ualmindeligt ligetil for alle og enhver at søge information om priser på billige ansatsvinkel online på tværs af forretninger på nettet, og derfor har masser af internet forretninger i Danmark ikke kunne slippe for at sænke prisniveauet på ansatsvinkel markant, og derudover yde levering uden beregning.\nTil gengæld kan det til hver en tid vise sig fordelagtigt at eftergå nogle få e-butikker efter billige priser på ansatsvinkel online forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du er tryg ved at antage den bedste pris. Kig ikke kun hos de udbredte byggemarkeder som Stark, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og 10-4.\nDu skal blot ikke glemme, at i tilfælde af at en butik udlover billige ansatsvinkel online på tilbud til en tilbudspris som anses for usædvanlig billig, så burde det undertiden være et faresignal om en uægte webbutik. Handler med kort er dog dækket ind under et regelsæt, som værner kunden imod svindlende online varehuse.\nVi foreslår generelt kortkøb eller MobilePay. Som alternativ bør du drage fordel af en afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at afbetale pengene til ansatsvinkel i flere bidder. Dette fås typisk i niche netbutikker, men dog sjældent de gængse byggekæder som for eksempel Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Silvan og 10-4.\nNår man ser på statistikkerne fremstår det tydeligt, at online shoppere tit efterspørger blandt andet ansatsvinkel online og billig ansatsvinkel. Vi ser derudover som regel folk lede efter blandt andet ansatsvinkel priser, køb ansatsvinkel og ansatsvinkel tilbud.\nTrustpilot tilbyder uden sammenligning fine genveje til at sondere adskillige øvrige konsumenters domme og på grund af dette er det at foretrække, at du bliver klogere på online virksomhedens omtaler før du lægger din bestilling på billige ansatsvinkel online.\nFacebook leverer på samme måde en lang række gode muligheder for at få kendskab til internet selskabets popularitet. Foruden det ser vi en del internet forretninger som tilbyder kunderne at offentliggøre en vurdering af deres købsoplevelse, som på samme måde må bruges til vurdering af kundernes tilfredshed.\nInden folk bestiller billige ansatsvinkel online hos en internet shop kunne man reelt gennemlæse shoppens forretningsaftale, dog er det ofte ikke specielt ophidsende, i særdeleshed med de store byggemarkeder som 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Bygma og Harald Nyborg.\nEn nem løsning kunne derfor være at kigge hvorvidt netbutikken er medlem af e-mærke ordningen, fordi det typisk er en indikation om at webshoppen efterfølger de opstillede regler, foruden at den lejlighedsvis vurderes af sagkyndige som forstår reglerne.\nDette er desuden en god mulighed for at få bistand, ifald du forvoldes besvær ved din bestilling af ansatsvinkel. Tilmed tilrådes det at du er hensynstagende til de mest centrale forhold der indvirker på bestillingen af ansatsvinkel online, til eksempel hvilken ombytningsret internet shoppen kører med.\nI den relation er det samtidig vigtigt, at man permanent gemmer ens e-mail kvittering, således man når som helst kan dokumentere sin bestilling af ansatsvinkel, uafhængig af om man shopper hos XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Stark, Davidsen eller 10-4.\n1Størstedelen af online webshops udlover til alt held et stort udvalg af billige former for fragt til ansatsvinkel. En favorit iblandt mange er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente din pakke når der er tid til det. Leveringsformen er nemlig virkelig gnidningsløs, og desuden derudover den mest letkøbte fragtmulighed.\n2Vi anbefaler at granske om e-forretningen er medlem af e-mærke ordningen, da det burde være en tryghed om at online forretningen forstår de gældende danske regler, og at online firmaet hyppigt undersøges af jurister der behersker reglerne. Forud for at folk shopper billige ansatsvinkel i en webbutik kan de i virkeligheden gennemgå e-butikkens handelsvilkår.\n3Trustpilot byder på en lang række uafhængige løsninger til at inspicere adskillige aktuelle konsumenters vurderinger og herved er det godt, at du efterforsker webshoppens omtaler før du køber billige ansatsvinkel online. Facebook forærer dig lige så vel fuldstændig fordelagtige muligheder for at få kendskab til online butikkens kundetilfredshed.\n4Forinden nogen køber billige ansatsvinkel i en internet webshop kan man i virkeligheden gennemgå dens betingelser, det er dog naturligvis en tidskrævende opgave. Tilsvarende stiller vi forslag om at man er hensynstagende til de mest betydningsfulde vedtægter der har indflydelse på handlen med billige ansatsvinkel online, f.eks. hvilken returneringsret webshoppen tilsikrer.\n5Det er i dag ualmindeligt ukompliceret for alle og enhver at vurdere tilbud online på billige ansatsvinkel fra diverse webshops, og følgelig yder massevis af online forretninger fragt uden betaling. Til gengæld kan det immervæk vise sig smart at sammenholde nogle forskellige internet foretagender efter udsalg og tilbud før du køber, sådan at man ikke er i tvivl om at antage den mindst kostelige pris.\n6Den billigste type af levering vil altid vise sig at være at hente pakken selv, men den mulighed står og falder med at du befinder dig lige ved internet forhandlerens adresse. Den mulighed for levering er naturligvis ultra afgørende om vi absolut skal bruge ansatsvinkel omgående. Alternativt så garanterer nogle enkelte internet forhandlere gebyrfri levering, men oftest kun hvis man indkøber for en konkret sum.\n7Leveringsdygtigheden er ret essentiel om man behøver produktet om et øjeblik, så af den grund er det ret passende at du kontrollerer det anslåede leveringstidspunkt ved ansatsvinkel. En lang række internet varehuse annoncerer billig levering på næste hverdag på en hel del varenumre, men husk at det kræver at bestillingen laves tidligere end et givent klokkeslæt.\n8Vi tilråder generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Kortbetalinger er omsluttet af en ordning, som støtter kunden imod falske forretninger på nettet. Som en anden løsning burde du udnytte en afdragsordning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at finansiere pengene over en periode.\n9En hel del online varehuse sikrer fragtfri levering på ansatsvinkel, men i mange tilfælde er det betinget af at du køber for et fastslået beløb. Alternativt må du gribe den mest letkøbte fragtmulighed, som mange gange vil være at få bragt din ordre til et udleveringssted. Muligheden er i regelen derudover ret så let gængelig. Den mest betalelige fragttype vil dog altid være selv at hente produkterne.


⇒ Køb Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm) – 349 kr.\nSimon holst umami rige ingredienser (50×70 cm)\nNavn: Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm)\nEn stor portion internet forretninger udlover heldigvis en lang række forskellige former for levering. En af de mest benyttede er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, fordi du så nemt kan hente din ordre lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtformen er altså særligt enkel, og endda ydermere den mest prisbevidste form for levering ved køb af Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm).\nDu kunne derudover overveje at få varerne sendt til din private bopæl eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen er en gang i mellem en tand mindre prisbillig, men desuden ret gnidningsløs. Den mindst kostelige leveringsform vil dog altid vise sig at være at hente produkterne selv, men den løsning står og falder med at du bor i kort afstand af online shoppens tilholdssted.\nAntal dages levering på Hjem og have – Indretning – Dekoration er særligt vital såfremt man skal bruge dine nye varer straks, så med det formål er det selvfølgelig essentielt at du tjekker den anslåede leveringstid for det respektive produkt.\nEn del online forhandlere tilsiger levering på næste hverdag på mange varer, eksempelvis Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm), men vær påpasselig da det afhænger af at du bestiller inden et fast klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få de nye varer hen til fragtfirmaet forud for at pakkemedarbejderne får fri.\nVisse webbutikker lover fragt uden gebyr, men i de fleste tilfælde kræver det at der bestilles for et fastsat beløb. Derudover burde du foretrække den mest betalelige mulighed for levering, der typisk – om man er ved Køge, Hillerød eller Gilleleje – er at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nDet er i dag vældig uproblematisk for købere at søge sig frem til priser i blandt diverse internet shops, og så har utallige Simon holst online firmaer fundet det uundgåeligt at nedskære udsalgspriserne på deres produkter – til juniorer, men også til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde gratis levering.\nMen det kan alligevel være udbytterigt at prøve enkelte online varehuse efter rabatkoder på Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm) inden du gennemfører din bestilling, således at du er sikker på at opnå den skarpeste pris.\nDu bør lige meget hvad være så påvagt, at såfremt en e-butik reklamerer et produkt for en salgspris der kan virke ekstraordinært billig, så er det i nogle tilfælde være en indikation på en uoprigtig e-handler. Køb med gængse betalingskort er imidlertid inkluderet i en foranstaltning, der beskytter køberen overfor bedrageriske internet varehuse.\nVi tilråder generelt kortkøb eller mobilbetaling. Alternativt bør du drage fordel af en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, hvis du hellere vil klare beløbet i flere bidder.\nForud for at folk shopper i en Simon holst e-shop behøver de principielt overveje deres betingelser, det er dog undertiden ikke super interessant.\nEt alternativt forslag kan være at kigge om internet forhandleren er støttet af e-mærket, som bør være et fingerpeg om at e-shoppen efterlever de opstillede regler, samt at virksomheden fra tid til anden monitoreres af fagmænd som forstår de gældende bestemmelser. Dette er en god lejlighed til en håndsrækning, når du møder udfordringer i processen med dit køb.\nEndvidere går vi ind for at køberen er vidende om de primære forhold der har indvirkning på ordren, f.eks. hvilken returneringsret online webshoppen lover. I den forbindelse er det ligeledes vigtigt, at man til enhver tid sikrer sin købsbekræftelse, således man til enhver tid kan dokumentere sin bestilling af Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm), uden hensyn til om du leder efter en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembyder i højeste grad fremragende chancer for at gennemgå forskellige nuværende køberes kritik og derved foreslåes det, at du kigger nærmere på e-handlens vurderinger af Simon holst umami rige ingredienser (50×70 cm) forinden du handler.\nFacebook medfører ligeledes forholdsvis hæderlige muligheder for at få et kig ind i e-forretningens kundetilfredshed. Tilmed ses nogle online firmaer som gør det muligt at udforme en bedømmelse af ordreforløbet, som også kan bruges til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi arbejder sammen med masser af online outlets da vi publicerer virksomhedernes tilbud, og får honorar forudsat de brugere vi sender videre laver en transaktion.\nViden om tilbud og internet shops understøttes jævnligt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for reguleringer der er foretaget siden vi senest opdaterede de viste data.


⇒ Bedste Frontline Combo Vet til hunde online [Se bedste tilbud]\nOnline outlets med frontline combo vet til hunde\nVores favorit e-forhandlere med udstyr til hunde og katte\nGilpa.dk er pt. iblandt de mest populære internet foretagender med udstyr til hunde og katte. Virksomhedens udvalg består af på den anden side af 150 produkter fra en række producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9,7 ud af 10 giver indtryk af en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 705 evalueringer, hvoraf 641 af disse giver topkarakter. På Facebook er 3483 personer tilhængere af Gilpa.dk, og herpå har butikken modtaget 114 anmeldelser med en middel rating på 4,6 ud af 5, hvilket lige så vel er særdeles overlegent.\nDogshop.dk er aktuelt iblandt de førende e-firmaer med udstyr til hunde og katte. Webbutikkens sortiment udgøres af opimod 1500 produkter fra diverse brands. Forhandlerens Trustpilot-evaluering på 9,9 ud af 10 manifesterer enorm kundeloyalitet. Scoren er baseret på 1537 bedømmelser, hvoraf 1304 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 752 brugere fans af Dogshop.dk, og her har forretningen modtaget 27 anmeldelser med en middel score på 5 ud af 5, som også er særdeles overlegent.\nMyPets.dk er i dag en af de største internet foretagender inden for udstyr til hunde og katte. Netbutikkens sortiment rummer i omegn af 4500 produkter fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 9,1 ud af 10 giver indtryk af stærk kundetilfredshed. Scoren er baseret på 275 vurderinger, hvoraf 240 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5205 personer tilhængere af MyPets.dk, og her har netshoppen modtaget 55 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,55 ud af 5, hvilket lige så vel er vældig flot.\nPetworld.dk er nu imellem de mest benyttede online firmaer der sælger udstyr til hunde og katte. Netshoppens sortiment favner omkring 10000 varer fra forskellige mærker. Netshoppens Trustpilot-rating på 9,2 ud af 10 tilkendegiver god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 10943 ratings, hvoraf 8796 af disse giver topkarakter. På Facebook er 76418 brugere fans af Petworld.dk, og herpå har netshoppen modtaget 2188 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,6 af 5, hvilket lige så vel er vældig overlegent.\nZooplus.dk er pt. iblandt de mest benyttede online forhandlere inden for udstyr til hunde og katte. Firmaets udvalg favner opimod 10000 varer fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 8,4 af 10 vidner om en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 3676 evalueringer, hvoraf 2833 af dem giver topkarakter. På Facebook er 597985 personer tilhængere af Zooplus.dk, og herpå har webshoppen modtaget 735 ratings med en gennemsnitlig score på 4,2 af 5, hvilket tillige er super flot.\nFrontline Combo Vet til hunde købes hyppigt\nFlere internet outlets udlover i dag et stort udvalg af former for fragt. En af de mest almindelige er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente din ordre når det passer dig bedst. Denne er altså vældig nem, og ofte også den mest betalelige leveringstype.\nDu kan ydermere tænke over at vælge at få leveret til dit hus eller til adressen på dit arbejde. Fragtmuligheden er beklageligvis en sjat mere pebret, men til gengæld meget fremkommelig. Den mest betalelige leveringstype af frontline combo vet til hunde kan ikke benægtes at være at hente ordren selv, som dog kræver at du har bopæl i kort afstand af frontline combo vet til hunde internet butikkens hjemsted.\nAntal dages levering kan i nogle tilfælde være rigtig relevant hvis man har behov for dine nye produkter øjeblikkeligt, så af den grund er det selvfølgelig klogt at du besigtiger leveringstiden for den aktuelle vare.\nFlere frontline combo vet til hunde outlets på nettet stiller udsigt til levering efter en enkelt hverdag på utallige varenumre, men vær obs på at det betinges af at transaktionen realiseres forud for et bestemt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få frontline combo vet til hunde skippet afsted inden de lageransatte holder fyraften.\nIndtil flere forhandlere på nettet garanterer fragt uden omkostninger, men oftest er det under betingelse af at du bestiller for en bestemt sum. Desuden skulle man vælge den mest prisbevidste mulighed for fragt, der gerne – uanset om man er i Taastrup, Sønderborg eller Billund – er at få dem til at levere din pakke til en pakkeshop.\nDet er i dag særligt uproblematisk for almindelige mennesker at sammenligne priser på frontline combo vet til hunde på tværs af internet butikker i Danmark, og derved har de fleste online butikker fundet det uundgåeligt at reducere prisniveauet på produkterne – til børn og babyer, men ligeledes til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange sikre fragt uden gebyr.\nDog kan det immervæk vise sig nyttigt at tjekke et par forretninger på nettet efter frontline combo vet til hunde rabat forud for at du færdiggør din shopping, således at du er usvigeligt sikker på at få den mest betalelige pris.\nDu må imidlertid ikke glemme, at hvis en forhandler på nettet udbyder frontline combo vet til hunde til salg for en pris som anses for grænseløst attraktiv, så er det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uægte online forretning. Bestillinger med betalingskort er heldigvis inkluderet i en orden, hvilket assisterer folk overfor uoprigtige internet selskaber.\nVi foreslår generelt køb med kort eller MobilePay. Som et alternativ kunne du anvende et tilbud som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at betale regningen over en periode.\nForud for at folk køber frontline combo vet til hunde på en online webshop kunne man ideelt set tage stilling til shoppens forretningsbetingelser, men det er gerne ikke super interessant.\nEn anden løsning er at se om internet butikken er godkendt af e-mærket, da det er en indikation om at online forhandleren imødekommer de danske love, udover at webbutikken jævnligt kontrolleres af eksperter der forstår reglerne på området. Desuden giver det dig genvej til en hjælpende hånd, ifald du forvoldes besvær ved din handel.\nUdover dette støtter vi at kunden er vidende om de mest aktuelle retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med handlen, som for eksempel den ombytningspolitik på frontline combo vet til hunde e-forhandleren garanterer. I den forbindelse er det på samme måde afgørende, at man til enhver tid bevarer sin kvitteringsmail, således man fremadrettet kan bevidne købet, om man er på udkig efter varer til en dame eller herre.\nTrustpilot frembyder aldeles værdifulde genveje til at tolke en række eksisterende køberes bedømmelser og af den grund tilrådes det, at du iagttager webbutikkens frontline combo vet til hunde omtaler forud for at du placerer din ordre.\nFacebook medfører endvidere super fordelagtige muligheder for at få indtryk af internet selskabets troværdighed. Herinde møder vi mange e-forretninger som giver kunderne mulighed for at sammensætte en kritik af deres køb, hvilket på samme måde bør tages i brug til at bedømme kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi samarbejder med forskellige e-firmaer eftersom vi publicerer virksomhedernes varer, og tager imod betaling såfremt en af de besøgende på vores side gennemfører en handel.\nData om frontline combo vet til hunde og webbutikker vedligeholdes hele tiden, men vi kan ikke stilles ansvarlig for korrektioner der kan være iværksat siden sidste opdatering af vores oplysninger.


Livsstilsproblemer samfundets eller den enkeltes ansvar? - PDF\nLivsstilsproblemer samfundets eller den enkeltes ansvar?\nDownload "Livsstilsproblemer samfundets eller den enkeltes ansvar?"\n1 1 Livsstilsproblemer samfundets eller den enkeltes ansvar? Det er i den enkelte borgees interesse at undgå livsstilsrelaterede sygdomme som følge af rygning, alkohol og fedme. Imidlertid har den samfundsøkonomiske debat en tendens til at overse, at borgerne i høj grad er informeret om cigaretters, alhohols og fed mads konsekvenser, men at borgerne alligevel ønsker at gøre brug af disse nærings- og nydelsesmidler. Den samfundsøkonomiske debat tager for lidt hensyn til den individuelle autonomi. Foto: Jens Honoré Eva Kjer Hansen Bac.polit. fra Københavns Universitet. Fødevareminister siden Før det Social- og ligestillingsminister fra MF siden Fra desuden medlem af Europa-Parlamentet. Indledning Diskussionen om livsstilssygdomme fylder meget i medierne, og det er godt. Det er med til at informere og bevidstgøre borgerne. Rygning, overvægt, alkohol og inaktivitet er årsag til en lang række folkesygdomme, som desværre koster mange gode leveår. At leve usundt er og bliver usundt. Og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at langt de fleste danskere ved, at det er usundt at ryge, drikke umådeholdent og spise for meget fedt og sukker. Det viser sig også i praksis. Langt de fleste danskere er ikke-rygere. Langt de fleste danskere drikker ansvarligt. Langt de fleste danskere holder måde med fedt og sukker. En ny undersøgelse fra DTU Fødevareinstituttet viser for eksempel, at danskerne gør sig umage for at spise sundt. I undersøgelsen blev 8385 mennesker interviewet om deres spisevaner, og de 78 procent siger, at de ofte eller meget ofte bestræber sig på at spise sundt. Tidligere var det kun seks ud af ti danskere, der gav udtryk for det. Resultaterne peger ifølge seniorforsker Margit Velsing Groth fra DTU Fødevareinstituttet på, at danskerne er blevet mere sundhedsbevidste i løbet af de sidste 10 år, se Groth m.f.(2009). Alligevel drikker nogle mennesker mere, end de kan tåle, ligesom nogle mennesker spiser mere, end de har godt af. Og nogle mennesker ryger, selvom de godt ved, at tobak er skadeligt for helbredet. Men al snak om epidemi i denne forbindelse er vildledende. 1 Vi har netop ikke at gøre med noget altomfattende, men med et problem hos en del af befolkningen. Nogle, fordi de kan lide cigaretter, alkohol og fed mad andre fordi de føler sig fanget i afhængighed af den ene eller anden grund. For det gode, som jeg vil, det gør jeg ikke, men det onde, som jeg ikke vil, det gør jeg, som apostelen Paulus skriver i Romerbrevet kapitel 7. Vi har kort sagt at gøre med det store filosofiske problem om den frie vilje. Kan mennesker, som i en eller anden forstand er afhængige, overhovedet siges at være frie? Og hvis disse mennesker ikke kan siges at være frie, skal staten så hjælpe dem ved at tvinge dem? Inden jeg besvarer dette spørgsmål, vil jeg gentage mine indledende pointer. Langt de fleste danskere lever sundt og stræber efter at leve sundt. Problemets omfang og karakter Politikere og læger kan derfor være nok så bekymrede over livsstilssygdomme. Men hvis et stort flertal af danskerne slet ikke er ramt af livsstilssygdomme, er de heller ikke tilbøjelige til at lade sig regulere. Og hvis en del af de mennesker, der lever usundt, netop føler, at de gør brug af deres frihed på eget ansvar, er politiske indgreb måske slet ikke acceptable overfor dem. Filosoffen John Stuart Mill formulerede det sådan her: Det eneste, der principielt kan retfærdiggøre magtudøvelse fra samfundets side over for borgerne i et civiliseret land, mod dennes vilje, er derfor hensigten om at afværge skade på andre. Hans eget vel, hvad enten det er fysisk eller moralsk, er ikke tilstrækkelig begrundelse. ( ) Samfundet kan med andre ord kun gribe ind over for de af vores handlinger, som berører andre. På alle andre punkter må vi være fuldkommen fri. Den enkelte borger er helt og holdent herre over sig selv, sin krop og sin bevidsthed. (Mill, 1859) I et liberalt demokrati som det danske er vores udgangspunkt altid det individuelle ansvar. Vi tager udgangspunkt i, at den enkelte borger har ret til at gøre, som han vil, så længe han ikke skader andre. Denne tanke om individuel autonomi er helt grundlæggende. Note 1 Vi er nødt til at gribe ind over for en epidemi, som hærger i de dårligst stillede samfundslag. (Niels Kærgaard & Thea Dam, 2008a) Den er grundlæggende i forhold til politiske processer, idet vi antager, at borgerne er oplyste nok til at kunne stemme. 32 Livsstilssygdommene samfundets eller den enkeltes ansvar?\n2 2 Den er grundlæggende i forhold til økonomiske processer, idet vi antager, at borgerne er oplyste nok til at kunne disponere over deres egne penge. Og så er den selvfølgelig også grundlæggende i forhold til borgernes helbred, idet vi antager, at de er oplyste nok til at kunne gennemskue, at man bliver syg af at røg, druk og fed mad. Jeg er for mit eget vedkommende interesseret i at leve så lang tid som muligt. Derfor vælger jeg at leve så fornuftigt, som det nu kan lade sig gøre. Jeg spiser ost og drikker vin og motionerer til gengæld en hel del. Det er mit valg. Men jeg vil ikke fælde dom over, hvordan andre skal leve deres liv. Kun undtagelsesvis kan vi fratage borgerne deres individuelle ansvar. Og såfremt vi politisk skal acceptere sådanne undtagelser, skal de være særdeles velbegrundede. Her nytter det ikke noget, at læger og andre bliver fornærmede, fordi politikere og borgere betragter deres krav om forbud og regulering med skepsis. Det er kun naturligt, ja ligefrem sundt at vise skepsis, når nogle ønsker at begrænse vores individuelle frihed. Jeg har det på den måde, at min skepsis stiger i takt med, hvor skingre argumenterne bliver. Nogen mener, at politikere har blod på hænderne, når de ikke går ind for forbud. 2 Desværre er argumenterne til fordel for forbud og regulering af tobak, alkohol og fødevarer ofte meget unuancerede. Man sammenligner æbler og bananer eller i nogle tilfælde kloakker og sodavand. Da man i sin tid indførte kloakering, vakte det voldsom harme og forargelse. Skulle statsmagten bestemme, hvor man skulle forrette sin nødtørft? I dag ville de fleste nok betakke sig for datidens latriner, og på samme måde kan man forestille sig, at man om nogle år vil tænke tilbage på de uhyggelige tider, hvor det var helt normalt, at børn drak en halv liter sodavand om dagen, (Klarlund Pedersen, 2008a) En ting er at sprede afføring i gaderne. Det rammer alle. Noget andet er at indtage sodavand. Det rammer den enkelte. Tredjeparts-effekter hvor omfattende er de? Jeg har mødt mange argumenter for indgreb i borgernes ryge-, drikkeog madvaner. Et af de bedre argumenter handler om tredjeparts-effekter. Hvis en ryger f.eks. skader andres lunger, er der vel tale om et overgreb? Det er i hvert fald tilfældet, hvis rygeren pulser løs i et område, hvor hans medmennesker er nødt til at opholde sig. For eksempel i et skolelokale eller et sygehus. Når vi har at gøre med tredjepartseffekter, er jeg derfor meget tilbøjelig til at ønske regulering. Reguleringen tjener i dette tilfælde til at beskytte andres rettigheder. rimelighed, at man kan tale om ægte tredjeparts-effekter. Ikke-rygeren har i disse tilfælde selv valgt ulempen ved røgen for til gengæld at opnå noget andet i form af nogle fornøjelige oplevelser på baren eller cafeen. Uanset om man bryder sig om det eller ej, findes der en særlig værtshuskultur i Danmark, hvor rygning er en del af samværet. Det mindretal af danskerne, som ønsker at være del af den kultur, skal ikke forfølges med forbud. De skal have deres åndehuller, hvor de frivilligt kan træde ind i de røgfyldte lokaler, som andre skyer som pesten. Ud fra det perspektiv mener jeg, at regeringen har fundet et nogenlunde fornuftigt kompromis. Rygning er forbudt i større restauranter og cafeer, men tilladt i de mindre, hvor indehaveren også tit står bag disken. I sidstnævnte er det på egen risiko at være gæst og medarbejder. Og er man utilfreds med røgen har man altid muligheden for at vælge blandt det store flertal af etablissementer, hvor rygning er forbudt. I forhold til alkohol og usund mad er det meget tvivlsomt overhovedet at tale om tredjeparts-effekter i den egentlige betydning af begrebet. Hvis vi lige her ser bort fra børn opvokset i misbrugsfamilier. Det er rigtigt, at indtagelse af alkohol kan spille sammen med asocial adfærd, vold, hærværk og meget mere. Men det er ikke en nødvendig sammenhæng. Navnlig ikke, når vi kan konstatere, at langt de fleste danskere er i stand til at indtage alkohol forsvarligt. Det er også rigtigt, at umådeholdent indtag af sukker og fedt kan føre til en belastning af sundhedsvæsenet. Men den belastning er ikke en ægte tredjeparts-effekt. Heller ikke hér er der en nødvendig sammenhæng. Nogle mener ganske vist, at rygning, alkohol og fed mad medfører så mange skatteyderbetalte sundhedsudgifter, at man kan tale om en klar tredjeparts-effekt. Men denne belastning af sundhedsvæsenet er faktisk en følge af et politisk valg, ikke et privat. Et stort flertal i Folketinget har i årenes løb valgt, at borgerne skal have fri og lige adgang til sundhedsvæsenet uanset om de selv har påført sig deres dårligdomme. Derfor er der ikke tale om en tredjeparts-effekt, men om et bevidst politisk valg. Uanset hvor utilfredse vi er med de udgifter, som rygere, alkoholikere eller overvægtige afstedkommer, har vi valgt at sikre dem behandling. En helt særlig slags tredjeparts-effekter vedrører de børn, som lider under deres forældres alkoholmisbrug eller voldelige adfærd. Mange dårlige vaner går desværre i arv hos børnene. Skal spædbørn have en forringet livskvalitet, fordi deres forældre er storrygere? Skal børn i det Men diskussionen om tredjeparts-effekter er ikke klokkeklar. Nogle ikkerygere kan jo ønske at opholde sig i røgfyldte lokaler af egen fri vilje, måske på en bar eller en cafe. I sådanne tilfælde mener jeg ikke med Note 2 Klarlund Pedersen, ( 2008). Livsstilssygdommene samfundets eller den enkeltes ansvar? 33\n3 3 hele taget have en forringet livskvalitet, fordi de får alt for meget fed og sukkerholdig mad af deres forældre? Dette er nok det mest relevante problem overhovedet i forebyggelsesdiskussionen. I modsætning til voksne kan børn ikke siges at have den information og den frihed, som skal til, for at vi kan betragte livsstil og sundhed som et personligt ansvar. Skal man så forbyde rygning i private hjem, hvor der er mindreårige børn? Skal man stille krav om, at forældre skal fodre deres poder med godkendt mad? Det ville være at gå for vidt både af praktiske og af principielle grunde. I forhold til børn gives der ingen nemme forbudsog reguleringsløsninger. Børn er forældrenes ansvar, indtil myndighederne må skride ind. Lighed i sundhed har de dårligst stillede ingen fri vilje? Man må erkende, at livsstilsproblemerne vedrører en mindre del af befolkningen, og man må erkende, at en del af dette mindretal ligefrem ønsker en bestemt livsførelse. Det efterlader en gruppe af livsstilsramte, som ønsker hjælp til at lægge vanerne om. Dem skal vi hjælpe, når de misbruger tobak, alkohol og mad. Alle ved, at der skal mobiliseres selvdisciplin, hvis man skal motionere hver dag, kvitte smøgerne, drikke mådeholdent og spise sundt. Når det er sagt, er der ingen tvivl om, at det også er langt mere overkommeligt at mobilisere selvkontrol til at efterleve sundhedsbudskaberne, hvis man har fysisk og psykisk overskud, hvis man tilhører de såkaldte ressourcestærke. Man må altså sætte spørgsmål ved, om valg af livsstil er et helt frit valg? (Klarlund Pedersen, 2008) Jeg er enig i, at det kan være vanskeligt at vælge sundt, hvis det er en daglig kamp. Men jeg nægter på forhånd at stemple de socialt dårligt stillede som mennesker med en mindre grad af fri vilje end alle andre. Midlet mod dårlige vaner kunne selvfølgelig være forbud. Nogle peger på, at befolkningen ligefrem efterspørger forbud. Politikere og organisationer er i hvert fald altid klar med nye ideer. Forbud mod gratis genopfyldning af sodavand på restauranter, forbud mod slik ved kassen i supermarkedet, forbud mod alkoholreklamer og så videre. De få undersøgelser, der er lavet af den slags forbud, tyder på, at de ikke virker. Forbud mod alkoholreklamer vil således ikke øge sundhedstilstanden i Danmark nævneværdigt. Forebyggelseskommissionens egen rapport viser, at det blot vil øge en danskers levealder 0,02 år, svarende til knap 1/3 måned. Jeg vil ikke benægte, at forbud i princippet kunne tænkes at virke. Voldsomme omvæltninger virker jo tydeligvis. Note 3 Niels Kærgård & Thea Dam, Mens den vestlige verden har oplevet en fedmeepidemi med stigende forekomst af type-2-diabetes, har udviklingen været stik modsat i Cuba, der som følge af Sovjetunionens fald og manglende støtte, oplevede en økonomisk krise i Der var mindre råd til benzin og mad. Krisen medførte et reduceret gennemsnitligt kalorieindtag fra kalorier til kalorier per dag. Antallet af fysisk aktive blev øget fra 30 procent til 67 procent. I gennemsnit havde den enkelte borger et vægttab på 5 kilo, og forekomsten af fedme faldt fra 14 procent til 7 procent. Antallet af personer med type-2-diabetes blev mere end halveret, og antallet af personer med hjertesygdom faldt med en tredjedel. (Klarlund Pedersen, 2009) Man kan således glæde sig over, at de stakkels cubanere trods alt fik lidt ud af sammenbruddet i deres økonomi. Men jeg er ikke overbevist om, at voldsomme omvæltninger er tilrådelige. Målet helliger bestemt ikke midlet. Hvis man f.eks. forbyder alkoholreklamer, bliver næste naturlige skridt at forbyde reklamer for burger-kæder, for sodavand, for chokolade osv. Det bliver skruen uden ende. Afgifter en hjælp til forebyggelsen? I stedet for deciderede forbud, giver det i teorien mening at regulere ved hjælp af afgifter. Det gør man også i vid udstrækning i forhold til tobak og alkohol. Til gengæld er det en langt vanskeligere sag i forhold til fødevarer i øvrigt. Nogle økonomer argumenterer for, at man kunne indregne alle de negative konsekvenser af bestemte fødevarer i en afgift. 3 Og de argumenterer for, at højere afgifter på usunde fødevarer har en effekt. Det sikkert også ville have en effekt på folks forbrug af chips og saftevand, hvis prisen steg astronomisk. Det har de nok ret i. Men hvordan beregner man den rette afgift? Sagen er jo den, at selv fedtholdige og sukkerholdige fødevarer spiller en vigtig rolle i vores kost. Appelsinjuice indeholder sukker, men er sundt i en vis udstrækning. Mælk indeholder fedt, men er sundt i en vis udstrækning. Det er altså umådelig svært at definere en usund fødevare, idet ernæringen skal ses i en sammenhæng. Fedt er for eksempel godt for de ældre. Vin er sundt i moderate mængder. Men i det hele taget handler det om at spise varieret. Hvis vi kun levede af gulerødder, ville vi dø. Og hvorfor egentlig regulere folks indtag af fødevarer? Indtaget af fedt og sukker? Er det ikke mere præcist at regulere direkte på deres overvægt? Nogle mennesker spiser meget, men slider jo kiloene af med fysisk træning. Hvis økonomerne virkelig tager økonomiske incitamenter alvorligt, burde de stille et forslag om, at alle danskere med jævne mellemrum blev målt, vejet og fik fastsat om de er overvægtige. Hvorefter de så skulle betale en strafafgift for hvert eneste kilos overvægt. Se, det ville sandelig være at rette prisinstrumentet mod det rigtige mål, hvis man var tosset nok til at bruge prissystemet som undertrykkelsesinstrument. Så tossede er økonomerne heldigvis ikke. Endnu. Sand frihed består ikke i, at staten manipulerer med prissystemet. Hele ideen med prissystemet er netop, at priserne danner sig selv som følge af menneskers handlinger. 34 Livsstilssygdommene samfundets eller den enkeltes ansvar?\n4 4 Nogle økonomer påpeger, at det koster penge at leve sundt. Og de nævner som eksempel, at det er dyrere at fylde børnenes madpakke med groft rugbrød end med hvidt toastbrød. Men det er ikke korrekt. Et kilo groft rugbrød koster cirka 20 kroner, mens toastbrød koster knap 30 kroner kiloet. Og for eksempel er det altid billigere at drikke vand end saftevand, minimælk i stedet for sodavand og spise gulerodssnacks i stedet for vingummi. De store udfordringer for almindelige mennesker er ikke at finde gode billige og sunde fødevarer, men at komme af med de dårlige vaner og de nemme løsninger såsom at købe en (dyr) burger i stedet for at lave maden selv. På et tidspunkt var mange også medlemmer af Forebyggelseskommissionen interesseret i tanken om differentieret moms. Både af politiske og af faglige grunde. Politisk har jeg altid været bekymret for, at differentieret moms ville betyde, at alle og enhver kom rendende med deres lille Hassan, der skulle støttes via momssystemet fordi det var sundere end alternativet. Salg af postevand på flaske. Chokolade med et lavt indhold af sukker. Og så videre, bare for at nævne et par eksempler. Efter offentliggørelsen af Forebyggelseskommissionens rapport er tanken om differentieret moms på fødevarer heldigvis stendød. Kommissionen har analyseret en momsnedsættelse på frugt og grønt. Men kommissionen har valgt ikke at anbefale at gå videre med ideen, da effekten er minimal og omkostninger meget høje. Gode, sunde tilbud I stedet for et Forbuds-Danmark er jeg med på at fremme, hvad professor Bente Klarlund Pedersen har kaldt et Tilbudsdanmark. Jeg mener, at langt de fleste mennesker godt kan tage vare på deres eget liv og tage konsekvenserne af deres egne valg. Vi har netop set betydelige fremskridt i danskernes sundhedstilstand, uden overdrevne forbud men i kraft af oplysning. Oplysning virker. Både i den forstand, at borgerne ved, hvad der er sundt og usundt. Og i den forstand, at de handler derefter. Men det første er faktisk det vigtigste i et demokratisk samfund. Politikerne skal ikke betragte borgerne som brikker, de kan rykke rundt med efter forgodtbefindende. Oplysning fremmer selvbestemmelse Nogen vil sige, at vi til hudløshed har hørt, at vi bliver overvægtige, hvis vi spiser for megen fed mad. Men kampagner kan faktisk flytte forbruget. 90 ernes kampagner mod fedt Let sovsen Jensen og Skrab smørret har virket. De fik danskerne til at tænke over tandsmørret på brødet og den daglige fløde i sovsen. Man kan se et tydeligt fald i danskernes indtag af fedt i kostundersøgelserne på baggrund af disse kampagner. Kampagner skaber opmærksomhed og giver måske det skub der skal til, hvis folk altså har lyst til at lægge deres livsstil om. En undersøgelse fra Mandag Morgen og Tryg Fonden viser, at mange efterspørger hjælp til at lægge vanerne om (Mandag Morgen & Tryg Fonden, 2008). Jeg mener, at vi skal målrette indsatsen for at hjælpe de svagest stillede, frem for at hale forbud og regulering ned over hovedet på hele samfundet. Man hjælper ikke mennesker ved at binde dem og begrænse dem. Det er blot umyndiggørelse. Jeg ønsker ikke at leve i et gyldent bur, i et 'Regeldanmark', hvor individet fritages for at tænke selv og tage stilling til det liv, det fører. Lovgivning, forbud, restriktioner og afgifter er ikke løsningen på alle problemer hverken på statsligt eller på mere lokalt niveau. Nøglen ligger i vores holdning til vores kost. Jeg hørte engang om en mor, der skældte ud til et forældremøde, fordi pædagogerne ikke begrænsede fejringen af børnefødselsdage med kage og flødeboller. Det var såmænd ikke fordi den pågældende mor var puritansk. Nej, hun syntes bare, at det var så svært at sige nej til børnene derhjemme, når de krævede slik og kage. Og derfor skulle børnehaven ikke servere den slags, børnene fik nok derhjemme. Men hvad nytter det at kræve sund mad i børnenes institutioner og på arbejdspladserne, hvis man derhjemme fortsætter den usunde livsstil med chips, sodavand og slik? Og hvad hjælper det, at slikket i supermarkedet placeres på øverste hylde bagerst i butikken, hvis det ligger i nederste skuffe hjemme i køkkenet? Jeg vil gerne advare mod troen på, at børns kostvaner først og fremmest grundlægges i daginstitutionerne. Børns kostvaner grundlægges i hjemmet. Og det er forældrenes ansvar at sørge for, at de selv og deres børn lærer, hvad der er sundt og usundt. Forældrene må gå forrest som rollemodeller for deres børn. Det går f.eks. ikke, at far rynker på næsen over 'kaninfoderet', når salaten sættes på spisebordet. Eller at det foretrukne transportmiddel til og fra skole er bilen. På den måde lærer børnene kun, at sund mad er kedeligt, og at motion er lig med at rulle vinduet op og ned i bilen. Det er i hjemmet, at de sunde kost- og motionsvaner skal forankres. Og det er forældrene, der må sætte grænser og tage stilling til, hvad der er i orden at spise og drikke. Er det eksempelvis mælk, vand eller sodavand, der skal stå på spisebordet om aftenen? Skal slik være en del af hverdagen eller gemmes til særlige lejligheder? Og er det cyklen, bilen eller benene, der skal bruges til og fra skole? Det handler om, at man som forældre må have en holdning og mod til at sige fra. Som minister skal jeg ikke blande mig i, hvad folk vælger at spise. Det er ikke min opgave hver dag kl. 17 at stå i landets supermarkeder og lægge 'de rigtige' fødevarer ned i familiernes indkøbsvogne. De fleste ved også godt selv, når de falder for fristelsen til at putte noget fedende eller direkte usundt i indkøbskurven. Men de gør det alligevel. Vi har alle - både børn og voksne - brug for et lille frirum eller for at synde engang imellem. Og den frihed vil jeg ikke fratage familierne. Min opgave er derimod at sikre, at familierne ved, hvad de spiser, og kan træffe deres valg på et oplyst grundlag. Mit mål er derfor at skabe sunde rammer, så familierne har mulighed for nemt at vælge den sunde livsstil og fravælge den usunde. Det behøver ikke kræve yderligere restriktioner. Livsstilssygdommene samfundets eller den enkeltes ansvar? 35\n5 5 Jeg har netop lanceret et nyt nordisk ernæringsmærke, Nøglehulsmærket. Nøglehulsmærket skal gøre det nemmere for forbrugeren at træffe et sundt valg i indkøbssituationen. I en travl hverdag kan man hurtigt miste overblikket, når man tager en vare op af køledisken og skal forsøge at gennemskue, om den er sund eller ej. Det er ikke altid lige let. Men er der et Nøglehulsmærke på en vare, så har vi, som COOP s reklamer siger: læst varedeklarationen for dig og godkendt den. Nøglehulsmærket kan sættes på fødevarer, der opfylder særlige krav til lavere indhold af sukker, salt, fedt, samt højere indhold af kostfibre, end andre produkter i samme kategori. For brød og brødblandinger er der desuden krav til indholdet af fuldkorn. Tiltag som nøglehulsmærket er med til at gøre det nemmere at tage det sunde valg. Det er godt, men ikke nok i sig selv. Det er også vigtigt, at vi hele tiden oplyser om, hvordan en sund kost sammensættes. Fra statens side skal vi tage hånd om de familier, der har svært ved at klare hverdagen, og vi skal skabe rammerne for, at alle familier har mulighed for at vælge en sund livsstil. Dårlige vaner kan være svære at ændre. Men det kan godt lade sig gøre med information, frivillighed, flere sunde fristelser og ikke mindst bevidstheden om, at vi hver især må påtage os et personligt ansvar for vores egen sundhed. Referencer Groth M.V., Sørensen M.R., Biltoft-Jensen A, Matthiessen J, Kørup K, Fagt S Danskernes måltidsvaner, holdninger, motivation og barrierer for at spise sundt DTU Fødevareinstituttet Klarlund Pedersen, Bente Med lov skal sundhed fremmes, Politikens kronik d. 22. april. Klarlund Pedersen, Bente. 2008a. Sundhed ved lov, FoodCulture nr.15 side 8 Klarlund Pedersen, Bente Hjælp danskerne, Weekendavisen Ideer, d. 9. januar. Kærgård, Niels & Thea Dam Økonomi, moralisme og fedme, Berlinske Tidendes kronik d. 5. november. Kærgård, Niels & Thea Dam.2008a. Hellere rig og rask end fed og fattig, Berlinske Tidendes kronik d. 19. December. Mandag Morgen & Tryg Fonden Fremtidens forebyggelse ifølge danskerne, København. Mill. John Stuart On Liberty. Penguin Books Ltd, London & New York 1982 Jeg mener, at mennesker selv har et ansvar for, hvad de spiser, og dermed for deres egen sundhed. Og jeg mener, at staten skal lade være med at tage friheden fra os gennem forbud, regulering og uigennemtænkte afgifter. 36 Livsstilssygdommene samfundets eller den enkeltes ansvar?\n6 6 Sundhedsinformation: Oplysning eller en kamp om det rigtige liv? Information om sammenhængen mellem kost og livsstilssygdomme lyder som noget entydigt godt, men det er ikke så entydigt. I artiklen diskuteres informationsformidling og livsstilssygdomme. Formålet med og mulige virkninger af det offentliges informationspolitik beskrives, og der gives et bud på, hvor vi står og hvilke udfordringer, der står foran os på dette område. Laura M. Andersen Cand.scient.oecon. 2002, ph.d. 2008, forskningsassistent ved AKF 2008, adjunkt ved Fødevareøkonomisk Institut, KU siden Lars Gårn Hansen Cand.polit. 1986, ph.d. 1997, forsker, seniorforsker, docent, forskningsleder ved AKF , seniorforsker ved Fødevareøkonomisk Institut, KU siden Allan Jakobsen M.Sc. International Marketing 2006, Analysekonsulent ved GfK ConsumerScan , Senior Analysekonsulent ved GfK Consumer Tracking Scandinavia siden 2009 Sinne Smed Cand.agro. 2001, ph.d. 2008, forskningsassistent ved AKF 2008, adjunkt ved Fødevareøkonomisk Institut, KU siden Information om sammenhængen mellem kost og livsstilssygdomme lyder som noget entydigt godt, og det forekommer forholdsvis ukontroversielt at lade det offentlige bidrage til informationsformidling. Men det er hverken så enkelt eller så entydigt. Det skyldes dels at information er andet og mere end videreformidling af objektive faktuelle oplysninger, dels at borgernes brug af information er mere kompleks end som så. Disse forhold vil blive diskuteret i denne artikel med fokus på den offentlige forebyggelsespolitik. Offentlig informationspolitik og regulering En klassisk begrundelse for offentlig regulering er markedsfejl. Imperfekt information er et eksempel på en markedsfejl der kan kræve regulering. Eksempelvis hvis en forbruger, på grund af manglende eller forkert information om et produkt, ikke har mulighed for at vælge den sammensætning af sit forbrug, der er optimal i forhold til hans præferencer. Et eksempel herpå kunne være, hvis forbrug af et produkt medfører en betydelig sundhedsrisiko, som forbrugeren ikke informeres om. Uden denne information kan forbrugeren forledes til at vælge et større forbrug af varen end han ville have gjort, hvis han havde været klar over sundhedsrisikoen. Særligt i forhold til livsstilssygdomme er der en betydelig risiko for, at markedet ikke genererer den relevante information. Livsstilssygdomme viser sig ofte lang tid efter risikoadfærd, og har ofte sammensatte årsager, som det er vanskeligt eller umuligt for den enkelte forbruger at gennemskue. Her kan det offentlige have en afgørende rolle i at garantere, at information om det man kalder ikke verificerbare sundhedsegenskaber, er troværdig. Det offentlige kan også have en vigtig rolle i at regulere producenternes informationsformidling og selv producere og formidle tværgående information om fx kostråd, som den enkelte producent ikke har en afgørende interesse i at formidle. I forhold til dette rationale er den offentlige informationsindsats et svar på en markedsfejl. Det offentlige træder til med information der, hvor markedet ikke selv genererer den information, der er relevant for forbrugerne og regulerer producenternes informationsindsats, der hvor der er risiko for at denne kan blive fordrejet. Dette rationale for offentlig regulering har det klassiske ideal med borgeren som den suveræne forbruger, der har ret til og selv evner at beslutte, hvad det rigtige liv er. Eksempelvis har han ret og evner til, at afveje den umiddelbare glæde ved at ryge eller spise usundt mod de langsigtede sundhedsrisici. Den offentlige informationspolitiks rolle er at sikre, at forbrugeren har den relevante information, når han fortager dette valg mens man gennem afgifter og regler sikrer, at markedspriserne afspejler eventuelle eksterne effekter. 1 Hvor skatter og regler har velfærdsomkostninger for dem, der rammes (der ideelt modsvares af forbedringer andre steder i samfundet, hvor de eksterne effekter begrænses), er det umiddelbart en entydig velfærdsforbedring, når det offentlige sikrer relevant og troværdig information til forbrugerne. 2 Men virkeligheden er mere sammensat, og det er den offentlige regulerings- og informationspolitiks rolle også. Brugen af information er ikke omkostningsfri. Det at forstå og forholde sig til information om sundhedsrisici og veje dem mod en umiddelbar forbrugsglæde kræver en indsats. Størrelsen af denne indsats afhænger bl.a. af, hvor gode forudsætninger man har for at forstå og bruge den information, man får, og hvilken type information man udsættes for. Forbrugere foretager hele tiden hurtige afvejninger af, hvilke informationer, det er værd at overveje nærmere, og hvilke man skal ignorere. 3 Note 1 Det kan være de ekstra sundhedsudgifter, som borgere der ryger og spiser usundt påfører andre borgere gennem det offentlige sundhedssystem, eller eksempelvis gener som påføres passive rygere. Note 2 Der dog skal sammenholdes med de eventuelle offentlige omkostninger ved indsatsen. Note 3 Denne måde at orientere sig på i forhold til information kaldes også den rationelle ignorante forbruger. Det er beskrevet nærmere i Verbeke (2005). 37\n7 7 Den offentlige informations-politik spiller derfor ind i et benhårdt informationsmarked, der bugner af mange andre typer af information, som eksempelvis nyhedsmedier og reklamer. Det forhold, at der er stærk konkurrence om forbrugerens opmærksomhed, stiller teknisk/ faglige udfordringer til den offentlige informationspolitik og betyder blandt andet, at mere information ikke altid er en velfærdsforbedring. Mere information om en egenskab ved varerne kan betyde, at forbrugeren bliver mindre opmærksom på information om andre egenskaber ved varerne. Endvidere er det ofte et eksplicit mål for de offentlige informationskampagner at ændre holdninger, eller det økonomer kalder præferencer. Her er rygning et godt eksempel. Når man i kampagner og på cigaretpakker malende illustrerer risici ved rygning, er der givetvis et håb om, udover at få opmærksomhed på informationsmarkedet, at ændre rygernes grundlæggende afvejning til fordel for de langsigtede sundhedsrisici. Størst gennemslag opnås, hvis det tillige lykkes at ændre normerne for god adfærd i befolkningen. Fundamentet for normer udgøres af det forhold, at vi har holdninger til andres adfærd (også selv om den ikke påvirker os direkte) og lægger vægt på, hvordan andre opfatter os når vi fastlægger vores egen adfærd. 4 En adfærdsnorm er en fælles opfattelse af, hvad der er det rigtige at gøre for en gruppe af mennesker, og det kan være en ganske stærk adfærdsregulerende faktor også for borgere som ikke deler de præferencer, som normen afspejler. At normer kan påvirkes er velkendt blandt marketingfolk og noget de fleste forældre til teenagere har oplevet. Et nærliggende og ganske tankevækkende eksempel er rygevaner. I forbindelse med indførslen af rygeforbud i lokaler med offentlig adgang, synes der at være sket et generelt skred i normen omkring rygeadfærd. Retten til luften synes at være flyttet fra rygere til ikke-rygere, ikke kun der hvor lovgivningen har påbudt det, men i høj grad også i den private sfære. Da man for nogle år siden gennemførte en tilsvarende lovgivning i Norge skete det samme (see Nyborg og Rege, 2003). Rygeforbuddet har givetvis spillet en afgørende rolle i dette holdningsog normskred, men spørgsmålet er, om rygeforbuddet var blevet en realitet uden en forudgående langvarig og massiv informationsindsats. Uanset sammenhængen mellem disse to elementer så illustrerer det idealet for, hvordan en holdningspåvirkende informationspolitik virker. Hvis det lykkes at flytte adfærdsnormer, er budskabet trængt igennem, og folk har taget det til sig som en del af den rigtige måde at leve på. Normskredet i forhold til rygning handler selvfølgelig i høj grad om de umiddelbare gener for ikke rygere, som rygning er skyld i og så det forhold at ikke-rygerne er motiverede for at håndhæve de ændrede normer i det daglige. Men dette skred er også uløseligt forbundet med en stigmatisering af rygning som sådan: Generne fra rygning er blevet mere uacceptable, fordi rygning er blevet degraderet i vores billede af Note 4 Dette er veldokumenteret i mange psykologiske og økonomiske eksperimenter. Se fx Fehr og Fishbacher (2004a; 2004b), Rege, M. og K. Telle (2004). det rigtige liv. Dette illustrerer hvor effektive normændringer kan være men også at offentligt initierede normændringer netop derfor ikke er ukontroversielle eller entydigt velfærdsforbedrende. En effektiv ændring af adfærdsnormer indebærer, at bestemte typer af adfærd ændrer status fra at være en del af det rigtige liv til at være forkert. Dette kan skabe en gruppe af tabere, der enten ikke ønsker at ændre adfærd og så må lide under stigmatisering eller som ændrer adfærd uden at have ændret præferencer, fordi de føler et socialt pres. Nogle borgere risikerer altså at lide et reelt og måske ganske stort velfærdstab. Hvis regulerings- og informationspolitikken i forhold til livsstilssygdomme skal blive rigtig effektiv, kan det i højere grad end hidtil komme til at handle om aktivt at ændre definitionen af det rigtige liv. Debatten om hvorvidt det offentlige skal forsøge at gøre det, er i allerhøjeste grad etisk og politisk og den må ikke sendes til hjørnespark som en teknisk diskussion for fagfolk. Denne debat har dog også en teknisk dimension, som handler om hvordan man påvirker gennem information og denne dimension er - når der er tale om holdningspåvirkning, uløseligt viklet ind i den politiske og etiske debat, fordi den jo egentlig handler om, hvordan man manipulerer. Hvis man politisk beslutter sig for at holdnings- og normpåvirke, så har man også besluttet sig for, hvad det rigtige liv er og at det offentlige har ret til at få nogen til at ændre deres forkerte billede af det rigtige liv. Det er den tekniske dimension af denne debat vi forholder os til i det følgende ikke den politisk/etiske. Men netop det forhold at nogen søger at pådutte andre en bestemt opfattelse af det rigtige liv er muligvis også en af de afgørende tekniske udfordringer for informationspolitikken på dette område. Information, viden om kost og troværdighed På kostområdet har informationspolitikken primært omhandlet regler for varedeklarationer og mærkning (eksempelvis minimumskrav til indholdsdeklaration), brede generelle informationskampagner (eksempelvis 6-om-dagen ) samt særlige begrænsninger af markedsføring (eksempelvis forbud mod tobaksreklamer). Informationspolitikken ser ud til at have en vis effekt, idet der de senere år har været en positiv udvikling på flere områder. Eksempelvis spiser vi mere frugt og grønt og andelen af mættet fedt i kosten er faldet kraftigt. Trods dette, er det dog endnu kun en lille del af den danske befolkning, der lever i forhold til de officielle danske kostråd (Smed, 2008), og forbruget af tobak, sukker og alkohol er blandt det højeste i OECD landene (Forebyggelseskommissionen, 2009). Derudover er der flere og flere danskere, der har et stillesiddende job. Det betyder, at selvom andelen af voksne danskere, der er fysisk aktive i fritiden, er steget, er manglende fysisk aktivitet stadig en af de væsentligste årsager til, at danskerne dør for tidligt (Forebyggelseskommissionen, 2009). Sammenligner man kosten mellem forskellige befolkningsgrupper, er det tydeligt at uddannelse og alder har stor betydning for, hvor tæt man er på at opfylde de officielle kostråd. Vigtigst er nok, at der ikke observeres den samme positive udvikling i kostens sammensætning for yngre kort uddannede, som observeres for 38\n8 8 Figur 1: Andel der opfylder alle kostrådene i en måned 3,5% 3,0% 2,5% 2,0% 1,5% 1,0% 0,5% 0,0% < 50 år 50 år og over < 50 år 50 år og over < 50 år 50 år og over Ingen eller faglært Kort videregående Mellem til lang uddannelse Videregående uddannelse Kilde: Beregninger fra Smed (2008) på basis af data fra GfK-Danmark resten af befolkningen (Smed, 2008). Dette illustreres tydeligt i figur 1, hvor andelen af befolkningen, der opfylder alle kostrådene, når kosten betragtes gennem en given måned, er vist i hhv og Figur 2 viser andelen af populationen, der opfylder de enkelte kostråd gennem en given måned. Der tegner sig et billede af, at det især er kostrådene for fisk, sukker og fibre, hvor de yngres kost er blevet forringet i det pågældende tidsrum. Det er ikke kun på kostområdet, at der ses en ulighed i sundheden, også inden for rygning og motion er der væsentlige sociale forskelle. De mange kampagner mod rygning har reduceret antallet af rygere i middelklassen, mens antallet af rygere stort set er uændret i de lavere sociale klasser (Zimmermann et al., 2005). De lavere sociale klasser motionerer også langt mindre end middelklassen. Ligesom med kosten observeres ikke den samme positive adfærdsændring over tid for de lavere sociale klasser, som for resten af befolkningen (Zimmermann et al., 2005). Det centrale spørgsmål er her, om det skyldes mangel på information, forskelle i forståelsen af informationen eller måske, at der er forskelle på hvad man opfatter som det rigtige liv i forskellige grupper af befolkningen. Et nærliggende spørgsmål kan være hvordan det rigtige liv harmonerer med de offentlige budskaber om det sunde liv i forskelle samfundsgrupper. I en spørgeskemaundersøgelse foretaget af FØI/AKF i 2008 i samarbejde med GfK-Danmark 5 (CONCEPTS spørgeskemaet, se Andersen, 2009) til omkring 2000 repræsentative forbrugere svarer 86 % rigtigt på spørgsmålet om, hvor meget frugt og grønt en voksen bør spise om dagen. Hele 71 % ved ydermere at kartofler ikke regnes med. Dette varierer ikke nok over uddannelsesgrupper til at forklare den store observerede forskel i aktuel sundhedsadfærd. Eksempelvis er der 80 % af de kort eller ikke uddannede og 90 % af de mellem eller langt uddannede der svarer rigtigt på spørgsmålet og 63 % hhv. 76 % når det gælder spørgsmålet om kartofler er inkluderet, som det ses i Figur 3. For fisk er forskellen endnu mindre. For alkohol kender næsten 80 procent af befolkningen sundhedsstyrelsens anbefalede maksimum indtagelse af alkohol og hele 60 % ved at det er usundt at drikke mere end 5 genstande ad gangen. Figur 2: Ændring fra 1999 til 2004 i andel der opfylder de enkelte kostråd i en måned Ændring i procent point 15% 10% 5% 0% -5% -10% < 50 år 50 år <50 år 50 år < 50 år 50 år <50 år 50 år < 50 år 50 år <50 år 50 år < 50 år 50 år <50 år 50 år < 50 år 50 år og over og over og over og over og over og over og over og over og over Ingen/faglært Kort vid. udd. Mel/lang vid udd. Ingen/faglært Kort vid. udd. Mel/lang vid udd. Ingen/faglært Kort vid. udd. Mel/lang vid udd. Kostråd vedr. fisk Kostråd vedr. fibre Kostråd vedr. sukker Kilde: Beregninger fra Smed (2008) på basis af data fra GfK-Danmark Note 5 Projektet er finansieret af Forskningscentret for Økologisk Jordbrug, FØJO 39\n9 9 Figur 3: Kendskab til kostrådene for forskellige uddannelsesgrupper % af gruppen der svarede rigtigt 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% Figur 5: Tillid til eksperterne Hvor enig? Eksperterne anbefaler altid noget nyt, så jeg er holdt op med at høre efter % der svarer 50% 45% 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% Hvor mange Tæller kartofler Hvor mange gram Hvor mange Hvor mange stykker frugt og med i mængden fisk skal man genstande bør genstande bør grønt skal man af frugt og grønt- spise om ugen? kvinder højst mænd højst spise om dagen? i fødevarestyrel- drikke om ugen? drikke om ugen? sens anbefalinger? 0% Ingen Faglært Kort Mellemlang eller videregående videregående lang videregående uddannelse uddannelse uddannelse Helt eller delvist uenig Hverken enig eller uenig Delvist eller helt enig Ingen videregående uddannelse Faglært Kort videregående uddannelse Mellemlang eller lang videregående uddannelse Kilde: Egne beregninger på basis af CONCEPTS spørgeskemaet, 2009 Kilde: Egne beregninger på basis af CONCEPTS spørgeskemaet, 2009 Figur 4: Interesse for og forståelse af information % af gruppen der svarer 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Ja, noget Næsten aldrig Ofte eller næsten aldrig Ofte eller eller meget næsten altid næsten altid Interesserer Hvor ofte læser du varedeklaration- Har du svært ved at forstå du dig for en på en ny vare? varedeklarationen? information om sund kost? Ingen videregående uddannelse Faglært Kilde: Egne beregninger på basis af CONCEPTS spørgeskemaet, 2009 Kort videregående uddannelse Mellemlang eller lang videregående uddannelse Og det er ikke så underligt, at folk kender til kostrådene. I forbindelse med et PhD projekt (Smed, 2008) blev der indsamlet avisartikler i danske medier, der omtaler en sammenhæng mellem eksempelvis sundhed og indtaget af frugt og grønt, eller en sammenhæng mellem eksempelvis indtaget af sukker og sundhed. For mange af disse sammenhænge er antallet af artikler steget voldsomt fra 1997 til i Så umiddelbart ser de store forskellige i sundhedsadfærd ikke ud til at skyldes mangel på information. Men måske skyldes forskellen i adfærd, at der er forskel på, hvor motiveret man er til at omsætte informationen til brugbar viden,eller hvor vanskeligt den er at bruge i forhold til de daglige beslutninger man tager. Hvis man i CONCEPTS spørgeskemaerne fra 2007 og 2008 kigger på, hvor mange der interesser sig noget eller meget for information om sund kost, er der ikke megen forskel uddannelsesgrupperne imellem (figur 4). Heller ikke den andel, der altid eller næsten altid læser varedeklarationen på en ny vare, varierer meget mellem uddannelsesgrupperne. Derimod er der lidt større forskel på hvor mange, der siger de ofte eller næsten altid har svært ved at forstå, hvad der står på varedeklarationen. Forskellen i sundhedsadfærd kan måske til dels skyldes, at uddannelse gør det nemmere at forstå og bruge eksempelvis varedeklarationer i forbindelse med de mange daglige indkøbsbeslutninger hvilket gør 40\n10 10 Figur 6: Reaktion på kiksekagesagen for forskellige uddannelsesgrupper 0,035 0,030 0,025 0,020 0,015 0,010 0,005 0,000 Budgetandel Pasteuriserende æg Lang Mellem Kort jul aug sep okt nov dec jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov Kilde: Simulerede budgetandele for pasteuriserede æg baseret på estimater fra Smed og Jensen (2005) som tillod fleksible ændringer i niveau og trend. det nemmere at efterleve de generelle kostråd. Men der syntes at være en endnu mere markant forskel i tilliden til eksperternes råd, som det ses i figur 5. Adspurgt herom i CONCEPTS spørgeskemaet, erklærer 45 % af respondenterne uden videregående uddannelse sig helt eller delvist enig i, at de er holdt op med at høre efter eksperterne, mens dette kun gælder for 30 % af de mellem eller langt-uddannede. Hele 50 % af disse er helt eller delvist uenige i udsagnet. Eksperternes troværdighed kan måske være en mindst lige så afgørende forklaring på forskellene i sundhedsadfærd, som modtagerens evne til at omsætte den formidlede information til praktisk handling. Et tankevækkende eksempel på, hvordan grupper med forskellig uddannelse reagerer på information, der handler om det samme, men har forskellig indpakning og afsender, er kiksekagesagen i januar Denne henviser til en sag, hvor en far og hans mentalt handikappede søn døde som følge af at have indtaget en kiksekage med salmonella. Analyser af disse nyheders betydning for indkøbet af pasteuriserede æg (Smed og Jensen, 2005) viser, at folk med mellemlange eller lange uddannelser i forvejen havde et støt stigende forbrug af pasteuriserede æg, og ikke reagerede på hændelsen. Figur 6 viser et stiliseret billede af de estimerede resultater fra analysen af forløbet for forskellige uddannelsesgrupper. Kort uddannede reager tydeligt på nyheden ved fra den ene uge til den anden at fordoble andelen af æg købt som pasteuriserede. Måske ser denne gruppe historien om far og søn, der døde af en salmonella-forgiftning, som en mere gennemskuelig og mere troværdig indikation af faren for salmonella-forgiftning end ekspertudsagn. Længere uddannede reagerer ikke på denne sag, men synes at reagere på den almindelige baggrundsinformation (typisk ekspert udtalelser) om risikoen for salmonella fra æg, der i stigende grad blev refereret i forskellige medier i perioden. Meget tyder altså på, at kendskabet til kostrådene og lysten til at læse varedeklarationer ikke varierer ret meget mellem forskellige uddannelsesniveauer. Til gengæld har højtuddannede større tillid til eksperter, og nemmere ved at forstå varedeklarationerne, når de læser dem. Samtidig viser undersøgelser, at højtuddannede generelt spiser sundere end folk med lavere uddannelsesniveau. Det ser altså ud til, at de signaler, der sendes ud om kost, modtages og huskes lige godt af alle, men at bearbejdningen og måske påvirkningen af kostvaner varierer mellem forskellige segmenter af befolkningen. Kendskabet til de dybereliggende sammenhænge og årsager til de markante forskelle i sundhedsadfærd og reaktioner på forskellige typer af information er fortsat ganske mangelfuld. Men det syntes klart, at både afsenderen af informationen og indpakningen er vigtig for gennemslagskraften. Det er formodentligt ganske vigtigt, hvis informationen skal bruges aktivt, at den kobler til og harmonere med de forudsætninger, begreber og årsagsmodeller, som folk har i forvejen. Alene af denne grund, er der givetvis brug for differentiering og målretning af informationen, når der kommunikeres med forskellige grupper i samfundet. Dette gælder i høj grad, når der kommunikeres omkring madvaner, da den mad vi spiser er et centralt element i den menneskelige identitet. Mad bruges til at bekræfte tilhørsforholdet til en bestemt gruppe, og det kan i høj grad også bruges til at markere, hvilken gruppe man i hvert fald IKKE tilhører. Eksempelvis viser flere både danske og udenlandske undersøgelser (Jensen og Holm, 1999; Buus et. al., 1995; Marshall et al., 1995; Anderson et al., 1996 og GfK-Danmark, 1998) at der forskel på, hvordan forskellige typer af mad betragtes blandt kvinder og mænd, (kvinder får højere status når de spiser kylling og salat, mænd får højere status når de spiser røde bøffer og sovs lavet på fløde), men uddannelsesniveauet og social klasse spiller også en rolle. Det er formodentligt vigtigt, at ny information er i overensstemmelse med den madkultur, som en målgruppen har, hvis informationen skal have nogen effekt. Endelig er spørgsmålet om tillid central, fordi mad er noget meget personligt og næsten intimt. Tillid til eksperterne kan handle om identifikation. De sundhedsforskere og ernæringseksperter der udtaler sig, og dermed definerer den rigtige måde at spise på, tilhører typisk den veluddannede klasse. Mange af budskabsmodtagerne tilhører mindre veluddannede klasser, og dette kan skabe et modsætningsforhold mellem dem og os og dermed mindre tilbøjelighed til at følge de råd der bliver givet. Konklusion Hvis informationspolitikken fremover skal rykke ved udviklingen omkring livsstilssygdomme, handler det næppe om at give forbrugerne mere objektiv viden om de relevante sammenhænge mellem kost og sundhed. Formodentligt handler det om at informere målrettet med det formål at ændre de gældende normer for det rigtige liv i forskellige befolkningsgrupper (muligvis i samspil med andre former for regulering). Dette indebærer nogle betydelige tekniske udfordringer. I første omgang skal vi, langt bedre end vi gør i dag forstå, hvordan information med forskelligt indhold, indpakning og afsender bruges og spiller sammen med gældende normer inden for forskellige målgrupper. Dette er 41\n11 11 nødvendigt for at kunne designe en effektiv informationspolitik og påvirke gruppens præferencer. Det er også nødvendigt for at kunne forstå og få et overblik over de velfærdsomkostninger, en sådan politik kan medføre for nogle grupper, og om muligt designe politikken, så disse omkostninger minimeres. I et samfund med ytringsfrihed er det et grundvilkår, at mange agenter med forskellige dagsordener, forsøger at påvirke definitionen af det rigtige liv (virksomheder gennem reklamer, religiøse grupper, folkelige og politiske bevægelser osv.). Det er imidlertid ikke meget debatteret, hvor meget eller hvordan det offentlige kan tillade sig at påvirke. Selv om der syntes at være en folkelig accept af et større offentlige engagement på kostområdet 6, er der også protesterer mod den mere paternalistiske drejning, regulerings og informationspolitikken har taget. Som eksempler kan nævnes De tykkes befrielsesfront med sloganet Forskellighed er en ideel kropsstørrelse, Kim Larsens antirygelovskampagne under sloganet Tillykke med rygeforbudet - gesundheit macht frei og den liberale tænketank CEPOS, der angriber forebyggelseskommissions kommissorium for at mangle en debat om rimeligheden i, at staten påtager sig en forældrerolle over for dens borgere. Igangsættelsen af en mere målrettet holdnings- og normpåvirkende regulerings- og informationspolitik indebærer nogle vigtigte etiske og politiske problemstillinger, og der er givet behov for en politisk afklaring af, hvor grænserne går for det offentliges rolle på området. Litteratur Andersen, L M (2009): Documentation of CONCEPT questionnaires. Working Paper, Institute of Food and Resource Economics. Available at Anderson AS, McKellar S, Reynolds J, Lean MEJ, Mela DJ. (1996): Vegetables and fruits: Barriers and opportunities for greater consumption. Nutrition and Food Science vol. 5, pp Buus H, Haastrup L, Marosi K. (1995): Kan man spise flere kulhydrater? Resultater fra spørgeskemaundersøgelse af 725 kvinders madvaner i børnefamilier. Kræftens Bekæmpelse og Levnedsmiddelstyrelsen, København. Kahan, D.M., D.Braman, J. Gastil, P. Slovic og C.K. Mertz (2007) Cultural and Identity- Protective Cognition: Explaining White-Male Effect in Risk Perception. Journal of Empirical Legal Studies vol 4 (3) pp Fehr, E og U. Fishbacher (2004a), Social norms and Human cooperation, Trends in cognitive Science vol 8, no 4. Fehr, E og U. Fishbacher (2004b), Third-party punishment and social norms, Evolution and Human Behaviour, 25, pp Forebyggelseskommissionen (2009): Vi kan leve længere og sundere Forebyggelseskommissionens anbefalinger til en styrket forebyggende indsats, April 2009 GfK Danmark A/S (1998): Brug af opskrifter i danske hjem. En kvalitativ undersøgelse gennemført for Danske Slagterier og interessegruppen omkring opskriftprojektet. Jensen K.O og L. Holm (1999): Review: Preferences, quantities and concerns: Socio-cultural perspectives on the gendered consumption of food, European Journal of Clinical Nutrition, Vol. 53 pp Marshall D, Anderson A, Lean M, Foster A.: (1995): Eat your greens: The Scottish consumer s perspective on fruit and vegetables. Health Education Journal Vol. 54 pp Nielsen, J S og M Linding (2008): Sikkerhed og sundhed bag rattet, TSU Simulatorcenter, tilgængelig på Nyborg, K. and M. Rege (2003), On social norms: the evolution of considerate smoking behavior, Journal of Economic behavior and organization vol 52, pp Rege, M. og K. Telle (2004), The impact of social approval and framing on cooperation in public good games, Journal of Public Economics, 88, pp Smed S. (2008): Emirical studies on Health, information and consumer behavior. PhD thesis, PhD series no University of Copenhagen. Smed, S. og J.D. Jensen (2005): Food Safety Information and Food Demand. British Food Journal, 107(3): Verbeke W. (2005): Agriculture and the food industry in the information age, European Review of Agriculture Economics, Vol. 32(3), pp Zimmermann E., O. Ekholm og T. Curtis (2005): Arbejdsnotat om udviklingen i social ulighed i selvvurderet helbred og sundhedsadfærd i Danmark, Statens Institut for Folkesundhed, København. Note 6 Eksempelvis mener 55 % af den danske befolkning, ifølge ugebrevet A4 (23. marts 2009 /nr. 11), at fedme påfører samfundet så store omkostninger, at samfundet har ret til at blande sig i den enkelte borgers vægt. 42\nLivsstilsproblemer samfundets eller den enkeltes ansvar? Det er i den enkelte borgees interesse at undgå livsstilsrelaterede sygdomme som følge af rygning, alkohol og fedme. Imidlertid har den samfundsøkonomiske


En stor portion byggemarkeder yder til alt held alverdens billige leveringsmetoder til badeværelsestæppe. En af de mest populære er lige nu pakkeshoppen, og så kan du bare gå forbi efter pakken når du har tid. Leveringsformen er altså ret let gængelig, og ofte ydermere den prisbilligste leveringsudgave.\nDu kunne også prøve at vælge levering hjem til dig privat eller til når du er på job. Fragtformen er af og til en lille smule mindre billig, men på den anden side ekstremt smertefri for badeværelsestæppe online. Den prisbilligste leveringsmåde kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, som desværre stiller krav om at du opholder dig med kort afstand til internet firmaets byggemarked, fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på badeværelsestæppe er selvfølgelig særligt vigtig i tilfælde af at man står og skal bruge pakken med det samme, så i det øjemed er det jo meningsfuldt at man undersøger den forventede leveringstid på badeværelsestæppe. Størstedelen af byggecentre – eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – udlover billig levering på næstkommende hverdag på en lang række af deres varenumre online, der dog regnes ud fra at ordren placeres forinden et givent klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få pakken sendt afsted før de logistikansatte drager hjemad.\nFlere internet forretninger frembyder portofri levering på badeværelsestæppe online, men typisk er det så præmissen at der indkøbes for en konkret pris. Derudover burde man beslutte sig for den prisbilligste fragtmetode, hvilket i mange tilfælde vil være at få fragtfirmaet til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nEn række byggecentre tildeler afhentning hvor du bestiller billig badeværelsestæppe online og selv henter i byggemarkedet. Fx Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Bygma, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg og Davidsen. Byggekæderne foreslår bl.a. klik-og-hent på badeværelsestæppe i følgende byer:\nBallerup, Vordingborg, Roskilde, Ishøj, Brønshøj, Risskov, Holbæk, Odder, Slagelse, Fredericia, Allerød, Frederikshavn, Virum, Brønderslev, Gladsaxe, Rødovre, Brabrand, Esbjerg, Lystrup, Skive, Frederiksværk, Birkerød, Hillerød, Herlev, Randers, Charlottenlund, Viborg, Aarhus, København, Herning, Tårnby, Albertslund, Helsingør, Aalborg, Næstved, Ikast, Nakskov, Taastrup, Vallensbæk, Greve, Grenaa, Valby, Nykøbing Falster, Frederiksberg, Struer, Brøndby, Søborg, Kolding, Højbjerg, Haslev, Værløse, Hjørring, Nyborg, Farum, Lyngby, Stenløse, Horsens, Ølstykke, Kokkedal, Hedehusene, Vanløse, Hvidovre, Skanderborg, Lillerød, Aabenraa, Ringsted, Korsør, Køge, Svendborg, Jyllinge, Varde, Frederikssund, Vejle, Thisted, Middelfart, Nørresundby, Hedensted, Silkeborg, Tilst, Haderslev, Kalundborg, Glostrup, Hobro, Rønne, Rudersdal, Nærum, Gentofte, Holstebro, Solrød Strand, Odense, Dragør, Hørsholm, Sønderborg, og Åbyhøj, .\nClick-and-collect ift. badeværelsestæppe er muligt i de fleste dele af landet: Sjælland (Bornholm, Nordsjælland, Falster, Hovedstaden, Amager, Sydsjælland, Vestsjælland, Midtsjælland, Østsjælland, Lolland), Fyn (Østfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn) og Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland).\nVed kig i tallene er det klart, at internet shoppere tit søger bl.a. badeværelsestæppe tilbud og billig badeværelsestæppe. Foruden dette ser vi ofte folk søge efter blandt andet badeværelsestæppe priser, køb badeværelsestæppe og badeværelsestæppe online, foruden de gængse byggecentre som Davidsen, Silvan, XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Bygma, Harald Nyborg, Stark og Jem og Fix.\nDet har vist sig at være ekstremt gnidningsløst for alle at vurdere tilbud på billige badeværelsestæppe online fra flere e-butikker, og altså har en lang række firmaer på nettet set sig nødsaget til at stampe salgspriserne på badeværelsestæppe betragteligt, og derudover præstere fragt uden gebyr.\nDet kan alligevel blive lønsomt at efterprøve flere webshops efter tilbud og rabatter på badeværelsestæppe online før du gennemfører dit køb, så du er sikker på at få fat i den mest betalelige pris. Kig ikke blot på de velkendte byggekæder som Silvan, Bygma, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen og 10-4.\nDu skal bare ikke overse, at såfremt en shop frembyder billige badeværelsestæppe online til en udsalgspris som er enormt billig, så kan det tit være et karakteristika der viser en uægte netbutik. Køb med gængse betalingskort er trods alt omsluttet af en foranstaltning, som forsvarer køber imod snydagtige netbutikker.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du drage nytte af en billig afdragsordning som f.eks. ViaBill, for så vidt du vil afbetale beløbet til badeværelsestæppe ude i fremtiden. Dette tilbydes normalt i specialiserede netshops, men dog sjældent de gængse byggemarkeder som eksempelvis 10-4, Stark, XL-Byg, Bauhaus, Bygma, Harald Nyborg, Silvan og Davidsen.\nNår vi kigger i tallene bliver det markant, at netshoppere mange gange søger eksempelvis badeværelsestæppe tilbud og badeværelsestæppe priser. Vi ser derudover typisk internet shoppere kigge efter bl.a. køb badeværelsestæppe, badeværelsestæppe online og billig badeværelsestæppe.\nTrustpilot resulterer i super anstændige chancer for at dechifrere en lang række tidligere kunders domme og herved er det prisværdigt, at du verificerer online firmaets anmeldelser før du handler billige badeværelsestæppe online.\nFacebook fører til for øvrigt i højeste grad fine metoder til at få indblik i netbutikkens troværdighed. Derudover ser vi en del online shops i Danmark hvor folk kan levere en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket også burde benyttes til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nForud for at folk køber billige badeværelsestæppe online hos en shop kunne man uden tvivl skimme shoppens forretningsvilkår, dog er det undertiden en omfattende opgave, især med de udbredte byggekæder som Silvan, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, Bygma og 10-4.\nEt nemt alternativ er at kontrollere hvorvidt webshoppen er godkendt af e-mærket, som typisk er et signal om at internet butikken føjer dansk lovgivning, tillige med at netshoppen ofte monitoreres af fagfolk der forstår reglerne.\nDette er desuden en god lejlighed til støtte, når du bliver udsat for besvær som følge af din bestilling af badeværelsestæppe. For øvrigt anbefales det at du er omhyggelig omkring de mest relevante vedtægter i forbindelse med købet af badeværelsestæppe online, eksempelvis den ombytningspolitik e-forhandleren lover.\nDerfor er det ydermere vigtigt, at man stadigvæk opbevarer ens e-mail kvittering, således man en anden gang vil kunne vidne om sin bestilling af badeværelsestæppe, uagtet om man bestiller ved Silvan, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Stark, Bauhaus eller Harald Nyborg.


Første trailer til ‘Obi-Wan Kenobi’ – Lyd & Billede\nSerien får premiere på Disney+ d. 25. maj.\nPubliceret 09/03/2022 - 21:58\nEfter ‘The Mandalorian‘ og ‘The Book of Boba Fett‘ er den næste Star Wars-serie allerede på vej til dit TV: Den 25. maj vender Ewan McGregor nemlig tilbage som Obi-Wan Kenobi på Disney+.\nHandlingen foregår i perioden efter Star Wars: Revenge of the Sith. Vi følger Obi-Wan Kenobi på Tatooine, hvor han holder et vågent øje med den helt unge Luke Skywalker, altimens han bliver jagtet af Imperiets svar på den spanske inkvisition.\nLæs også Premieredato for Obi-Wan Kenobi Gør dig klar til endnu en Star Wars spin-off-serie på Disney+.\nI serien spiller også Hayden Christensen, der vender tilbage i rollen som Darth Vader. Øvrige skuespillere i serien er bl.a. Moses Ingram, Joel Edgerton, Bonnie Piesse, Kumail Nanjiani, Indira Varma, Rupert Friend, O’Shea Jackson Jr., Sung Kang, Simone Kessell og Benny Safdie.\n‘Obi-Wan Kenobi’ instrueres af Deborah Chow, som nogle måske kender fra serier som ‘Better Call Saul‘, ‘The Man in the High Castle’ og ‘American Gods’.\nDen første trailer til den kommende Disney+ serie kan du se herunder.


Administrere dine kontaktoplysninger - SharePoint\nAdministrere dine kontaktoplysninger\nI denne artikel beskrives muligheder for at dele din kontakt med andre brugere. Du kan også administrere kontakter på din liste over kontakter.\nVise din kontaktperson i adresselister\nSende din kontakt til andre personer\nSe din digitale fingeraftryk\nAngive dine kontaktoplysninger i adresselister\nSom standard er din kontoidentitet angivet i din lokale netværksadresseliste. Den oprettes ikke automatisk i den offentlige adresseliste med konktaktpersoner i Workspace. Du kan ændre den måde, dine kontaktoplysninger angives på i disse adresseliste under kontopræferencer. Hvis du ofte bruger SharePoint Workspace sammen med folk uden for virksomhedens netværk, kan du oprette dine kontooplysninger i den offentlige adresseliste med kontaktpersoner i Workspace for at gøre det nemmere for disse folk at finde dig.\nDe kontaktoplysninger, der vises i disse adresselister, afhænger af, hvilke felter der er udfyldt i dialogboksen Rediger identitet, som er knyttet til kontaktidentiteten. Derudover kan du vælge, om du kun vil have vist identitetsnavnet eller alle kontaktoplysninger.\nÆndre den måde dine kontaktoplysninger vises på\nBenyt følgende fremgangsmåde for at ændre den måde, dine kontaktoplysninger vises på i adresselister:\nHvis det er nødvendigt, skal du markere den identitet, der skal ændres, i rullemenuen.\nVælg den ønskede indstilling på rullemenuerne.\nNår du har foretaget dine valg, får du vist en besked, om at du skal bekræfte handlingen. Bemærk, at efterfølgende ændringer i identitetsoplysningerne øjeblikkeligt sendes videre til andre brugere, som har dine kontaktoplysninger i deres kontaktpersonlister eller arbejdsområder.\nIngen steder. SharePoint Workspace indsætter ikke din kontoidentitet i adresselisten. Hvis kontaktoplysningerne allerede er angivet, fjerner denne indstilling kontaktoplysningerne fra adresselisten.\nKun navn. Viser kun visningsnavnet som angivet i feltet Fuldt navn i dialogboksen Rediger identitet.\nAlle kontaktoplysninger. Angiver alle oplysninger som anført i dialogboksen Rediger identitet.\nFjerne dine kontaktoplysninger fra en adresseliste\nSådan fjernes din kontaktperson fra en adresseliste:\nHvis det er nødvendigt, skal du markere den identitet, der skal fjernes, i rullemenuen.\nVælg Ingen steder fra rullemenuen.\nSende dine kontaktoplysninger til andre\nDu kan sende din kontakt til andre personer som en vedhæftet fil i en e-mail-meddelelse eller i en SharePoint Workspace-meddelelse. Bruge e-mail, hvis du endnu ikke har modtagerens kontakt, eller hvis modtageren ikke har SharePoint Workspace.\nSådan sendes dine kontaktoplysninger til andre i en e-mail:\nKlik på Send kontaktperson med e-mail.\nDer vises en advarsel om, at denne indstilling åbner din e-mail-klient. Klik på Ja for at fortsætte.\nDin e-mail-klient åbnes med en meddelelse, som indeholder tekst med en vejledning til, hvordan man henter SharePoint Workspace.\nAngiv adresseoplysninger og eventuelle andre oplysninger i e-mailen, og send den.\nSe dit digitale fingeraftryk\nSharePoint Workspace tildeler et entydigt "digitale fingeraftryk" til din kontoidentitet. En digitale fingeraftryk vises som en lang tekststreng bogstaver og tal (med tegnsætningstegn for læsbarhed). Andre brugere kan beder dig om at bede dem om din digitale fingeraftryk for at kontrollere din identitet, før de dele oplysninger med dig. Du kan også bruge digitale fingeraftryk for at bekræfte identiteter af andre brugere.\nSådan får du vist dit digitale fingeraftryk:\nHvis det er nødvendigt, skal du markere den ønskede identitet fra rullelisten for at få vist det tilknyttede digitale fingeraftryk.\nHvis du kun har én identitet på din konto, hvilket er det normalt, får du ikke vist en rullemenu.\nDet digitale fingeraftryk for den valgte identitet vises under overskriften Digitalt fingeraftryk.


6. februar 1916, Dünaburg (Daugavpils, Latvia)\nTak for brevet igår, og pakken i dag med Kage. Jeg har det rigtig godt, er sund og rask. I går aften da jeg kom hjem fra en lille tur, stod N. Skau her og væntede på mig. Vi sad her lidt, men han skulde være hjemme kl. 9 for Hestenes skyld. Jeg har jo ingen bestemt tid, jeg har tjæneste, når jeg er der, og er jeg der ikke, venter det på mig. Jeg takker for Hilsenen og for alt hvad han har fortalt mig derhjemme fra. Han var ellers helt glad ved, at han havde været hjemme, og over at han havde set hjemegnen igen.\nJeg var nu med ham i hans Bolig, og vi gik ganske langsom, og han fortalte derhjemmefra. Jeg gik så alene hjem og måtte igen en halv Time på Buroet, og kl. 12 da jeg vilde gå til ro, var det så stille, og jeg hørte en surren gennem Luften. Lyskasterne fra Dynaborg spillede over hele Himmelen, og der så man et Luftskib glide helt langsomt over os, og vi hørte så efter en 20 minutters forløb Eksplosionerne i Dynaborg eller i hvert fald i den retning. Så var alt stille, og vi gik til ro.\nI dag er der igen kommen en Transport an. Der var en tre Underofficerer, som jeg kendte, ellers var det blot nye. Niels fortalte, at hjemme var det regnvejr hver dag, vi har her et dejligt Solskin vintervejr, lidt Frost, men slet ikke kold. Jeg har også modtaget Raserapparatet og er i fuld gang. Jeg har ingen lyst til at skrive i de dage, da jeg sidder på Buroet hele dagen, vi har så meget at skrive i denne tid, det er angående hvorledes Skyttegravene skal laves for en Stillingskrig, så I må undskylde mig i disse dage.\nOgså tak for de 5 Mark fra den gamle i Birkelev, men jeg kender ikke hendes adr.\nOprettet: 22-03-2011 17:07:57 | Rettet: 05-07-2014 20:15:30