(Del II, kap. II) O. Nielsen: Københavns Historie og Beskrivelse.\nII. Kjøbenhavn under Kongerne Erik, Kristoffer,\nKristiern I, og Hans.\nMed Aar 1416 foregik en stor Forandring i Kjøbenhavns Stilling, da den fra nu af ophørte at være Bispestad, idet Kong Erik af Pommern ved Biskop Peder Jensen Lodehats Død 19. Oktober 1416 uden videre Omstændighed bemægtigede sig Byen og Slottet. Fra den Dag af gav Kronen aldrig Slip paa sit Bytte, da den nu var kraftig nok til at kunne være døv for Biskoppernes Indsigelser, der gentoges indtil Reformationen overhuggede Knuden. Hvad der i Borgernes Forhold hidtil havde været Hensyn til Biskoppen, stilledes nu lige overfor Kronen, og mange Forhold ændredes nu. Den Frygt, der i de gamle Stadsretter udtaltes for Adelige, der som Kongens Mænd kun kunde opfattes som Fjender af Biskoppens Magt, afløstes nu efterhaanden af den Omstændighed, at flere og flere af disse erhvervede sig Ejendomme i Staden, og selv den borgerlige Magistrat optog adelige Vaabenmærker, hvad den dog havde begyndt med i Bispetidens Slutning, men da var alt en længre Paavirkning sket ved at Valdemar Atterdag hele sin Regeringstid havde været Kjøbenhavns Herre. Det er ogsaa en Selvfølge, at medens hidtil vigtige Møder i Kjøbenhavn om Stadens Anliggender maa anses for meget mærkelige, idet de tydede paa, hvor uundværlig den var for Kronen, saa bliver saadanne Forsamlinger af Stormænd nu af mindre og mindre Betydning for selve Stadens Historie, eftersom den arbejdede sig frem mod at blive en kongelig Residensstad og dermed Rigets Midtpunkt. I den Retning bliver Kjøbenhavns Historie for en saa stor Del Rigets almindelige Historie, at Byens Krønike ikke vil kunne optage andet end saadanne Begivenheder, der særlig angaar dens Borgere eller i det mindste kan have gjort særligt Indtryk paa disse.\nDen 28. Oktober 1422 gav Kong Erik af Pommern\n1) Se herom videre Kjøbenhavn i Middelaldren S. 37 flg.\nKjøbenhavns Borgere vigtige Privilegier, blandt hvilke især maa nævnes den Tilladelse, at de maatte handle lige saa frit som andre Kjøbstadborgere paa Kronens Markeder og Fiskerbyer, Skanør, Falsterbo, Malmø og Dragør, og at han gav dem Toldfrihed, naar de drog til andre Markeder end Fiskemarkeder, paa hvilke Kronens Told var en af Rigets vigtigste Indtægtskilder. Endvidere gav han Magistraten den Myndighed, at dens Vedtægter, der blev indførte i den saakaldte "Stadsbog", skulde have lovlig Gyldighed for Borgerne, og tog fremdeles Staden og dens Borgere i sin kongelige Fred, Værn og Hegn "for Troskab, Villighed og Tjeneste, som Vi hidtil befundet have af dem og de og deres Efterkommere Os og Kronen og Riget i Danmark og Vore Efterkommere Konger her efter at med Troskab gøre og bevise skulle til evig Tid" 1).\nBorgernes Troskab blev snart stillet paa Prøve. Da Kongen 1425 havde indført Opkrævningen af Sundtolden ved Helsingør 2), fremkaldtes der en stor Misfornøjelse hos søfarende Nationer, navnlig foresatte Hansestæderne sig med væbnet Magt at tiltvinge sig fri Sejlads gennem Øresund. I Somren 1427 afsendte de en stolt Flaade, der skulde skaffe Gennemgang for en rigt ladet Købmandsflaade, der paa sin Fart fra Frankrig ventedes igennem Sundet. Da Krigsskibene den 21. Juli kom hen imod Kjøbenhavn, saa man imidlertid en vel bemandet dansk Flaade ligge foran Staden. En lybsk Krønike beskriver de lybske Skibe som ragende højt over Vandspejlet og de danske som lave og uanselige. Den danske Flaade satte Sejl til og styrede imod Fjenden. Den hamborgske Borgmester raabte da til Hovedanføreren, den lybske Raadmand Tideman Sten, hvad de skulde gøre, hvortil denne svarede: "Vi vil i Guds Navn løs paa dem", og en Kanonsalve lød de Danske imøde. Det lykkedes imidlertid disse strax at omringe Hamborgerne og fange deres Borgmester Heine Hoyer. Et vel udrustet dansk\n1) K. D. I. 151-53.\n2) Se Fredericias Afh. i Hist.Tidsk. 4 R. V. 1-20.\nSkib løb derpaa ind imod det lybske Admiralskib, og da dette veg til Side, fulgte de andre Førerens Exempel og hele Flaaden gjorde omkring med Undtagelse af den lybske Raadmand Johan Beres Skib, der holdt Stand og erobrede det nævnte danske Krigsskib, og et andet lybsk Skib, der tog et svensk Skib, hvorom en Fane i Mariekirken i Lybæk endnu skal minde. Næppe 3 Timer efter at Hr. Tideman Sten havde forladt Sundet, kom Handelsflaaden nordfra, og dens Ladning, der vurderedes til 400,000 Mk., blev et velkomment Bytte for de Danske. Om denne Flugt sagde man spotvis, at Hr. Tideman stak Badekosten ud, og en saadan Kost blev længe en Haan mod Lybækkerne 1).\nDen Spot og Skade, som Lybækkerne her havde lidt, skulde oprettes næste Aar. Tidlig paa Foraaret samledes den hanseatiske Flaade i Vismar Dyb, bestaaende af 260 Skibe med 12,000 Mands Besætning. Den 6. April sejlede den ind i Øresund og lagde sig foran Kævshalen. Forvirringen blev stor i Kjøbenhavn. Kongen var i Sorø og var ikke til at bevæge til at forlade sine Andagtsøvelser der. Dronning Filippa, der var tilstede paa Slottet, var derimod en modig Kvinde, hun opfordrede til tappert Forsvar, ududdelte Vaaben og lovede Belønning til de tapre. Den danske Flaade laa vel i Havnen, men kun den mindste Del var udrustet saa tidlig paa Aaret, og der var intet andet Raad end at bygge en Tømmerflaade i stor Hast, der tilligemed de sejldygtige Krigsskibe lagde sig i Dybet udenfor Havnen. Det var den populære Opfattelse, at Tydskerne kom for at hente den danske Ko og at deres Skibe ikke havde anden Ballast end Salt og tomme Tønder, hvori man vilde nedlægge Kødet af det slagtede Kvæg, som de gjorde sig Haab om at gjøre til Bytte. Til Spot tog de Danske altsaa en Ko med ud paa Tømmerflaaden og opfordrede Tydskerne til at tage den, hvis de kunde. Da Indløbet nu var spærret,\n1) Detmars Chronick ved Grautoff II. 46. Mantels i Hanseatische Geschichtsblätter I. 134-51.\ngjorde Tyskerne ogsaa en Tømmerflaade af Master og andet stort Træ, besatte den med de største Kanoner og satte denne i Gang imod den danske Flaade. Der blev en vældig, Kanontorden, ti den blev modtaget med Kugler baade fra Slottet, Skibene og Flaaden, saaledes at 200 Kanoner paa engang skal have ladet sig høre. Samtidig forsøgte Vismarerne at tilstoppe Indløbet til Havnen, idet de havde medbragt gamle Skibe til Nedsænkning, men dette mislykkedes, da Skibene kom til at ligge paa langs og ikke paa tværs i Dybet. De danske Skibe forcerede nu dette, gjorde et vældigt Angreb og Fjenden trak sig tilbage. Under Slaget laa Dronningen og hendes Jomfruer knælende omkring i Stadens Kirker og Klostre, men da det var forbi, gik hun Sejrherrerne imøde, modtog dem med Hædersbevisninger og lod de saarede forbinde. Om Aftenen var der Fryd og Glæde paa Slottet, og denne Dag, der var begyndt under ængstelig Forventning, endte med Høvedsmændenes Dans med adelige Fruer og Jomfruer. At der ogsaa har været glad Stemning tilstede omkring i Staden, kan man næppe betvivle 1).\n1429 havde Erik af Pommern udskrevet en stor svensk Krigsflaade, og det er interessant at se, at den netop stævnedes til Kjøbenhavn. Svenskerne var meget misfornøjede, de blev liggende stille hele Somren i Havnen, fortærede deres Proviant, og da de bad Kongen om Forsyning,\n1) Detmars Chronik ved Grautoff II. 50-51. Hvitfeld I. 741. Den plattyske Saxo. Kristiern Pedersens Skrifter V. 472-73. I Henrik Smiths danske Aarbog (Rørdams Monumenta I. 598) fortælles dette saaledes: "1429(!) kom atter de vendiske Søstæders Skibe i Øresund at ville været inde for Kjøbenhavn og vundet Slottet, og da de kunde ikke komme ind, fordi Kong Eriks Skibe laa der i Vejen for dem, opfyldte de nogle Skibe med Sten og sænkede dem i Dybet for Kjøbenhavn, og et af samme Skibe sank tvært for, og siden kunde Kong Eriks Skibe flyde ind til dem igennem Gabet og de andre kunde ikke komme til Kong Eriks Skibe, ti fore de hjem med stor Skade og Blusel."\nnægtede han dem dette og forbød dem paa den anden Side at drage hjem; det gik saa vidt, at de maatte sælge baade Harnisk og Klæder. Endelig fik de Hjemlov ved Mikkelsdagstid, men paa Hjemvejen blev de ved Dragør overfaldne af et Uvejr, der ødelagde de fleste af Skibene, enkelte drev over til Barsebæk i Skaane, og somme kom i Land paa Saltholm, hvor Dronning Filippa sendte dem Øl og Mad og lod dem hente med Skib til Kjøbenhavn 1).\nDa Erik af Pommern 1434 udrustede en stor Flaade mod Sverig, der led Skibbrud ved Bornholm, siges det, at den drog ud fra Kjøbenhavn 2), At Kjøbenhavn allerede ved den Tid var bleven Rigets Flaadestation, ser vi baade heraf og af ovenanførte Beretninger fra 1428 og 1429, det er ogsaa tydeligt af den Grund, at den danske Flaade ved Hanseaternes Angreb 1428 fandtes i Havnen, en stor Del af den utiltaklet saa tidlig paa Foraaret. Af Tyskeren Michael Beheims Rejseberetning 1450 ses det ogsaa, hvorledes da Krigsskibene udrustedes fra Kjøbenhavn, idet han fortæller 3) om sin Modtagelse hos Dronningen, og hvorledes denne fra Slottet viste ham et sejlklart Orlogsskib, med hvilket hun tilbød ham at fare til Kongen, der da var i Norge.\nErik af Pommern er bleven meget ulige bedømt, men han var næppe populær i Kjøbenhavn, tildels vel fordi han havde ladet Byen i Stikken ved Lybækkernes Angreb 1428. Gejstligheden ved Frue Kirke var ham ej heller taknemlig, fordi han havde indstiftet Psalteriet, den stadige Messelæsning, der hverken gav den Hvile Nat eller Dag. Forholdet til hans Frille Cæcilie, der havde været Tjenestemø hos den afdøde elskede Dronning Filippa, mishagede ogsaa, og det har formodenlig gottet mange i deres Hjerte at høre, hvorledes hun en Dag var bleven forhaanet. Den mægtige Ridder Hr. Oluf Axelsen, der bode i Vimmelskaftet, mødte en Dag Cæcilie paa Højbro, da hun gik fra Kirke op paa\n1) Klemming Svenska Medeltidens Rimkrøniker II. 15-16.\n2) Smstds. 51.\n3) Hist. Tidsk. VI. 322.\nSlottet, og spurgte hende, om hun vilde være hans Bud til Kongen, hvortil hun svarede ja. Han slog hende da med sin Haand paa det Sted, hvor man plejer at revse smaa Børn og bad hende med grove Ord sige hans Herre Konge, at hun skulde drive ham af Danmark. Kongen tog sig dette saa nær, at han drog til Kalundborg og med Rigets kostbareste Klenodier rejste til Gulland, hvor han siden, lig de fordums Beboere af Anholt levede kristelig og nærede sig af Vrag og Røveri 1).\n1443 nævnes som det Aar, da Kjøbenhavn blev Residensstad. Det er ogsaa sikkert nok, at Kristoffer af Bayern daterede Breve fra Slottet fra Avgust til Oktober dette Aar 2). Grunden hertil angives som den, at Slottet i Roskilde brændte og saaledes blev umuligt som Residens. Herom véd man i Virkeligheden intet, da den gamle roskildske Liber daticus vel nævner en Ildebrand 14. Maj, ved hvilken Domkirken med de fleste Boliger for Kanniker og Vikarer og "en stor Del af hele Staden" ødelagdes, men denne, lige saa lidt som Krøniker 3), omtaler det kgl. Slot ved denne Lejlighed; dette har vel ogsaa ligget saa isoleret, at en Ildebrand i Byen ikke har kunnet række over dets Grave og Mure. Sagen er vistnok alene den at Adgangen ad Søvejen til Roskilde var vanskelig, medens der fra Kjøbenhavn var den letteste Adgang til alle Rigets Havne. Uden Indsigelse fra Biskoppens Side kunde denne Konge selvfølgelig ej heller tiltage sig Raadigheden over Kjøbenhavn. At Kristoffer af Bayern havde Underhandlinger med Biskoppen i den Anledning, beretter Hvitfeld, hvis Ord er følgende: "Udi Kong Kristoffers Tid var handlet imellem Kongen og Bispen af Roskilde om Kjøbenhavns By og Amager til Vederlag, efterat Kronen ikke vel kunde miste samme By for dens Beliggenheds Skyld. Fire Danmarks\n1) Kristiern Pedersens samlede Skrifter V. 488.\n2) Regesta 3719-21.\n3) S. R. D. III. 275.\nRiges Raad, iblandt dem var Hr. Axel Pedersen (Thott) og Hr. Eggert Frille, finge Kjøbenhavns Slot og By ind udi Sekvester, indtil Kongen og Bispen bleve forligte og adskilte; det skede i saa Maade, at Kongen gav hannem et andet Stykke Gods derfor, hvilket var for langt her at indføre." Det er Skade, at Hvitfeld ikke har meddelt nærmere Omstændigheder, ti det Brev, som omhandlede dette, er ikke til mere. Formodenlig er Kjøbenhavn ved Kristoffers Tronbestigelse for en Tid overdraget til 4 Rigsraader, indtil man kunde enes om Voldgiftsmænd, men det er aldeles sikkert, at Kongen ikke gav noget Vederlag derfor, og at han alligevel fik Kjøbenhavn i sin Besiddelse. Formodenlig er Forhandlingerne alene foregaaede i Kongens allerførste Regeringstid, men allerede 24. Avg. 1440 daterede han et Brev "in castro nostro Hafnensi 1). Senere har han følt sig saa fast i Besiddelsen af Kjøbenhavn, at han 1443 kunde give den en Stadsret 2), der alene omtaler Kongens Højhed over Staden, med fuldstændig Forbigaaelse af Biskoppens Ret, og daterede den fra sit Slot Kjøbenhavn. Det er maaske alene denne Omstændighed, der har givet Anledning til, at dette Aar er nævnt som det, da Forlæggelsen af Residensen er foregaaet, hvis man overhovedet paa hin Tid kunde tale om en kgl. Residens.\nHvorledes dette Slot saa ud vides ikke. Det var da ikke gammelt i Bygning, thi 1368 havde Hansestæderne fuldstændig nedbrudt det, og det var næppe anseligt, da Biskopperne i Roskilde ikke brugte det uden som Fæstning. Erik af Pommern har vistnok foretaget Forbedringer derved, naar hans Dronning og han selv til sine Tider har kunnet bo der, skønt Datidens Krav til Hygge ikke var stort. Sin egenlige Indvielse som kongeligt Slot, maa det dog nærmest siges at have faaet ved Kristoffers Bryllup 26. September 1445 med Dorothea af Brandenborg. Til denne Fest har\n1) Regesta 3656.\n2) Kjøbenhavn i Middelaldren S. 67.\nKongen dog vistnok maattet ombygge og udvide det, for at det kunde tjene til Modtagelsen af saa fornemme Gjæster, om end mange af disse klagede over Mangel baade paa Hus- og Hjerterum. Ved denne Lejlighed fik han nemlig Besøg baade af udenlandske og indenlandske Gjæster. Blandt de første nævnes Brudens Fader Markgrev Johan Alkymist af Brandenborg, Hertug Vilhelm af Brunsvig, Landgrev Ludvig af Hessen, Hertug Frederik af Bayern, Hertug Balthazar af Slesien, Grev Ernst af Holsten og flere; desuden Brudens Moder og hendes Faster Hertuginden af Brunsvig. Bruden og hendes kvindelige Ledsagere kørte gennem Sæland i 2 forgyldte Vogne, hvilket vistnok var et ukendt Syn i Danmark; formodenlig er de komne til Skibs til Kongsgaarden Gedsør paa Falster og derfra rejste videre over Land. Raadet fra de nordtyske Stæder var ogsaa indbudt og kom, som Detmar siger, ikke for Brylluppets Skyld, men for at faa Stadfæstelse paa Handelsprivilegier i Sverig, hvilket ogsaa opnaades Dagen før Brylluppet. Adelen i Kongens Riger fik ogsaa Indbydelsesbreve, af hyilke Hvitfeld har opbevaret os et for den jevne Stils Skyld; det viser, at Brylluppet oprindelig har været bestemt til den 29. Avgust, og lyder saaledes:\n"Vider, at Vi med Guds Naade ville holde vort Bryllup første Søndag efter Bartholomæi Dag næstkommendes her udi Kjøbenhavn. Thi bede vi kærligen, at I rette eder der efter, saa at I kommer hid til os Søndagen før Bartholomæi Dag det seneste, saa at I fare ind med os imod vor Fæstemø, at I for Vor Skyld reder Eder kostelig ud med kostelige Klæder, Smykker og andre saadanne Stykker og med Eders bespændte Karm og fagre Heste og vel udredte Svende og gører Eder glade med os den Tid over og værer Gud og Os velkomne. In Christo valete."\nSaa stor har Glæden dog næppe været for de Svenske og Danske; man fandt ikke Gæstfriheden tilstrækkelig og følte sig tilsidesat for Tyskerne, navnlig for den bayerske Adel, der formodenlig er optraadt med en Glans, man her\nikke kendte. At det en Tid har været anset for den allerfornemste Herkomst at nedstamme fra Bayern, ses af, at saa mange indfødte danske Adelsmænd siden paastod, at deres Forfædre var indvandrede med Kristoffer af Bayern. Den svenske Rimkrønike har følgende Beretning om dette Bryllup:\n"De viedes baade (begge) om Søndag,\nDronningen krontes om Mandag,\nej fuldt tre Aar de samme bleve,\ningen Børn monne Gud dem give.\nI Købmannehavn monne Brylluppet stande,\ndid komme mange af fremmede Lande,\nHerrer, Fyrster og andre flere,\ndet Hof det kan ej prises mere,\nthi det stod ej fulde Dage tre,\nsiden skulde hver sig selv forse\nbaade om Foder saa og om Mad,\nderaf hørtes mange ond Lad.\nDe Tyske gaves nok hvor de vare,\nmen de Svenske maatte undvære,\nde vorde og mest til Enden trykte.\nMange Svenske det fortykte (syntes ilde om),\nFredagen næst efter Herrerne adskiltes,\nsaa at hver for did han vilde,\nat de Kongen raadte og bade\nde stædte dem der ej længer være,\naf alt fik Bayrerne det bedste,\nbaade Graaskind, Hermelin og Maar,\nhvad de bad, det Kongen ej spared,\nde finge og først Foder hvor Kongen gæsted,\naf Kælder og Stegerhus det bedste." 1)\n1) Detmar II. 95-96. Svenska Medeltidens Rimkrøniker. Hvitfeld I. 837.\n1447 forsynedes de kjøbenhavnske Handelshuse med mange fremmede Varer, idet Kongen opbragte en stor Mængde Skibe i Øresund og fratog dem deres Fragt, sandsynligvis fordi de ikke vilde finde sig i at betale Tolden ved Helsingør. Den svenske Rimkrønike 1) fortæller nemlig om Kongen: "\nAf alle sine Riger samlede han Folk\nog lod tage mangen Kog og Holk\naf Hollænder og Engelske i Øresund,\nde Købmænd angrer det lange Stund.\nHan fik der Gods over al Maade,\ndes værre maatte Købmændene lade (give sig).\nMest alle de Hus i Købmanhavn vare\nfyldtes med Graaskind, Voks og Købmandsvare."\nDa Kristoffer af Bayern var død i Januar 1448 og Kristiern I. 28 Sept. var hyldet til Danmarks Konge paa Viborg Ting, kom han i Oktober til Kjøbenhavn, hvor han den 28de udstædte et Brev 2). Hans Giftermaal med Kristoffers Enke havde vel fra Begyndelsen været en Betingelse for hans Valg, men Brylluppet kom dog først i Stand næste Aar, da det holdtes i Frue Kirke i Kjøbenhavn 28. Oktober 1449 samtidig med hans Kroning. En Beskrivelse af Festlighederne paa latinske Vers findes i Otto Fabritius's Danais, trykt i Slesvig 1581. Ceremonierne, som de her beskrives, ligner vel meget dem, der fandt Sted ved Kristian IV's Kroning, der vel at mærke ikke havde fundet Sted 1581, men det er rimeligt, at slige Fester har vedligeholdt de samme Former i Aarrækker, ti flere Omstændigheder godtgør, at Fabritius støtter sin Beskrivelse paa virkelige Optegnelser. Først beskrives Kongens Overfart fra Nyborg til Korsør med dets kongelige Slot og dernæst Rejsen gennem Sæland til Kjøbenhavn, hvor Enkedronningen sad paa Slottet med de høje Mure. Da Festdagen kom, var der stor Glæde i\n1) Klemmings Udgave II. 250-51.\n2) Regesta 3797.\nStaden, der strødes Blomster i Gaderne, og Husenes Gavle behængtes med Kranse, medens man smykkede dem indvendig. Frue Kirke, som Forfatteren med en Anakronisme forsyner med et nyt Taarn, beklædtes forinden med Klæde paa Væggene og Højkoret med Purpur; 2 forgyldte Lysekroner glimrede af Lys, og Altret var overtrukket med rødt Klæde. Under Klokkeklang kom et festligt Optog fra Slottet. Foran gik to Trompetere og 2 Trommeslagere og efter dem den danske og holstenske Adel med Sværd ved Siden og iført lange Kapper; derpaa kom igen 12 Trompetere og 2 Trommeslagere fulgte af de Adelsmænd, der bar Kronregalerne umiddelbart foran Kongen, der red med sin Fader Grev Didrik af Oldenborg paa højre og sin Morbroder Hertug Adolf af Slesvig paa venstre Side. Kongens Skikkelse beskrives som ragende højt i Vejret over de andre og synlig for alle Tilskuere.\nDa man var kommen til Frue Kirke, gik Kongen op i Koret og indtog sit Sæde med Biskoppen i Odense Henning Ulfeld paa sin venstre Side. Tilstede var ogsaa Rigens Hovmester Erik Ottesen (skal være Otto Nielsen) Rosenkrands og Marsken Klavs Rønnov." 1)\nKort efter kom Dronningen fra Slottet, ledsaget af en Skare fornemme Damer; hun bar en bræmmet Kappe, der var indvævet med Guld, Halskæder besatte med Ædelstene, og Haaret hang ned over Skuldrene, knyttet med gyldne Smykker. Da Kroningen var forbi, slog Kongen de mest fortjente Adelsmænd til Riddere, hvorpaa Musikken begyndte, og knælende foran Altret blev han og Enkedronningen viede; derefter vexlede de Guldringe, der var besatte med glimrende Ædelstene.\n1) Nævnes vel ikke udtrykkelig som Marsk før 1451 (se Diplom. Christierni I. S. 40), men at han var tilstede ved Kroningen ses af D. Mag. III. 323.\nDerpaa rejste Rigens Hovmester sig, takkede Forsamlingen for den Ære, den havde vist Kongeparret ved sin Nærværelse, og Kongen gik nu ud af Kirken med Krone paa Hovedet, Scepter i Haanden og Sværd ved Siden, satte sig paa en prægtig Hest og red tilbage til Slottet, medens Adelsmænd bar en Himmel over hans Hoved gennem Byens Gader, hvor 400 Borgere stod i Række iførte Benklæder (caligæ, egenlig Støvler) af lysegul og rød Farve og væbnede med Spyd og tveæggede Økser. Dronningen kørte i en gylden Karm med 4 hvide Heste for, der var rigt prydede med Guld og skinnende Brystplader og med prægtige Fjer paa Hoved og Hale. Imidlertid dundrede Kanonerne fra Byens og Slottets Mure.\n3 Dage tilbragtes nu paa Slottet i Fryd og Glæde. Paa den fjerde Dag holdt Kongens Gæster Ridderspil paa Gammeltorv (in foro patulo) og red mod hinanden med Spydstager, i hvilken Leg Kongen deltog. Priserne, der bestod af 2 Halssmykker, der var besatte med Ædelstene, og 4 "Kroner", der var vævede af det røde Guld, var stillede midt paa Torvet, og da Trompetskrald havde forkyndt Legens Slutning, uddelte 8 dertil udvalgte Møer Belønningerne til dem, der havde brudt flest Lanser.\n6. September 1478 holdt Tronfølgeren, den senere Kong Hans, sit Bryllup i Kjøbenhavn med Kurfyrst Ernst af Sachsens Datter Kristine. Med et stort Følge, deriblandt hendes Farbroder Hertug Albert, 800 Heste og 42 Vogne kom hun til Warnemünde, Rostoks Havnestad, hvor Erkebispen af Lund Jens Brostorp og Marsken Klavs Rønnov modtog dem med et stateligt Følge af Adelsmænd og med en Flaade, der førte de fremmede over til Stubbekøbing. Derfra drog man over Land gennem Falster og Sæland, og da Toget var kommet uden for Kjøbenhavn, formodenlig ved Valby Bakke, red Kong Kristiern I. det imøde i Spidsen for 500 Ryttere, der var iførte brune Klædninger med hvide og blaa Striber. Da Kongen havde hilst paa Prinsessen og hendes Følge og\nbudt velkommen, vendte han om og red henimod Staden. Nærmere ved denne kom Prins Hans i Spidsen for 700 Ryttere i Klædninger af grønt Klæde med brune, blaa og hvide Striber. Toget maatte atter holde og modtage Prinsens Velkomsthilsen, og nu fulgtes alle ad gennem Byen ind paa Slottet.\nVielsen foregik i Frue Kirke paa en Søndag, og selvfølgelig har Festen været ledsaget af de sædvanlige Festligheder. Fredagen efter skiltes Brudeskaren, og det berettes, at Kongen gav sine Gæster ved Afskeden mange kostbare Gaver, saasom henved 100 udsøgte Heste og Pelsværk af Maar, Los og Hermelin. For at faa Lejlighed til at se Landet og undgaa Sørejsen i de stormfulde Efteraardage, foretrak Gæsterne at rejse hjem til Lands; Kongen lod dem ledsage til Lybæk og gav dem fri. Underholdning undervejs. I Lybæk blev Hertugen af Sachsen prægtig modtaget og om Aftenen stod han paa Raadhuset og saa sine Hofsinder holde Ridderspil paa Torvet 1). Der er endnu en Vise bevaret, der formodenlig efter gammel Vis er afsungen ved Prinsens Bryllup, men som iøvrigt anses for en mat Efterklang af de gamle Viser, idet det af S. Grundtvig er bevist, at der siden Valdemar Sejrs Tid er forfattet saadanne kongelige Bryllups viser 2). Den begynder saaledes:\nKong Hans han sidder paa Kjøbenhavn,\nhan lader de Lønbreve skrive,\nHr. Erik Ottesen at give.\nDer berettes dernæst, hvorledes denne og flere fornemme Adelsmænd drog til Meisen, bejlede til Prinsessen og førte hende til Søs til Danmark.\n1) Hvitfeld: Kristiern den Førstes Krønike S. 272-74. I en gammel Krønike (Rørdams Mon. I. 285) nævnes følgende Priser paa den Tid: 1 Td. Smør 6 Mk., 1 Td. Honning 8 Mk., en fed Ko 3 Sk. Grot, en fed Okse 6 Sk. Grot, et fedt Lam 3 Grot.\n2) Danmarks gamle Folkeviser III. 616.\nImellem Roskild og Kjøbenhavn,\nder er saa bredt et Land,\nder tog Kongen af Danmark\nsin allerkæreste i Favn.\nIkke en Maaned efter Brylluppet, 4. Oktober stiftede Kongen Kjøbenhavns Universitet, der blev indviet 1. Juni 1479. 1)\n21. Maj 1481 døde Kristiern I. paa Kjøbenhavns Slot og blev ført derfra til Roskilde Domkirke.\nI Foraaret 1483 var der en Herredag samlet i Kjøbenhavn, og under denne blev Kong Hans og Dronningen kronede i Frue Kirke af Erkebiskop Jens Brostorp Pinsedag 18. Maj. Foran Højalteret slog Kongen dernæst flere til Riddere og førtes i Procession tilbage til Slottet, hvor der i mange Dage holdtes Gilde og paa Torvet (Gammeltorv?) Ridderspil, hvor man rendte med Spyd imod hinanden 2).\n1484 var der saa hæftig en dødelig Sygdom i Danmark baade blandt Mennesker og Kvæg, at man regner at over Halvdelen bortdøde, tillige var dermed forbundet Dyrtid 3).\n1485 stadfæstede Kong Hans de Privilegier, som hans Fader og Forgængere havde givet Kjøbenhavn, og tog Borgmestre, Raad, Borgere og Menighed i sin kongelige Fred, Hegn, Værn og Beskærmelse, foruden at han gav flere Bestemmelser; bl. a. forbød han at stævne nogen Borger for nogen anden Domstol end den i Staden selv 4).\n1494 lod Kongen sin Renteskriver Anders fængsle i Blaataarn paa Slottet paa Grund af Mistanke om bedragerisk Adfærd, og skønt Manden vel tilstod sin Brøde paa Pinebænken, men bagefter genkaldte Tilstaaelsen, lod Kongen ham dog hænge udenfor Staden; de stærke Anfald af\n1) Kjøbenhavn i Middelaldren S. 273.\n2) H. Svaning: Refutatio calumniarum Bl. N. 4. Hvitfeld Kong Hanses Krønike S. 31-32.\n3) H. Svaning: Refutatio Bl. Q. 3. Mansa: Folkesygdomme S. 115.\n4) K. D. I. 321.\nMelankoli, som Kongen siden led af, tilskrev man hans Anger over denne Domfældelse 1).\nSidst i Maj 1497 blev Prins Kristiern, der da var 16 Aar gammel, hyldet i Kjøbenhavn, men der findes ikke nogen nærmere Omtale heraf bevaret 2). -Medens Kongen i dette Aar i November blev kronet i Stokholm, fik han Underretning om, at Dronningen paa Kjøbenhavns Slot havde født en Søn, der fik Navnet Frans.\n22. Juni 1502 foregik i Kjøbenhavn en Begivenhed, der gjorde et stærkt Indtryk baade her og i hele Riget. Rigens Hovmester, den vigtigste Mand efter Kongen, Povl Laxmand, var med en Del af Flaaden netop kommen fra Sverig og førte vigtige Forhandlinger med Kongen. Da han nævnte Dag vilde gaa fra Slottet til sit Hjem, blev han paa Højbro anfalden af 2 Adelsmænd, Ebbe Strangesen og Bjørn Andersen, der havde lagt sig i Baghold for ham. De saarede ham dødelig og kastede ham i Stranden med de Ord: du hedder Laxmand, svøm nu, som din Art er. Kongen var i Begyndelsen fuld af Deltagelse, var selv tilstede ved de Sjælemesser, der i Stadens Kirker og Klostre holdtes for hans Sjæls Frelse, og lod siden sin Vogn ledsage Liget til Helsingør, hvor det blev begravet. Det var paa Slottets Grund, Mordet blev begaaet, hvorfor det paahvilede Befalingsmanden paa dette at forfølge Morderne, men disse slap bort. Da nu Kongen kort efter paa Sælands Landsting beskyldte Povl Laxmand for Forræderi i sit Forhold til de Svenske, blev Kongen almindelig anset for at være skyldig i det morderiske Overfald 3). Povl Laxmand nød vistnok stor Anseelse i Kjøbenhavn, mange var saaledes de Gaver, hvormed han fra Tid til anden havde betænkt Stadens Kirker.\n1) H. Svaning: Refutatio Bl. R. Rørdam: Monumenta I. 321.\n2) Allen I. 647.\n3) Allen I. 282-90. Paludan-Müller: De første Konger af den Oldenborgske Slægt S. 221-31.\nSamme Aar maa her have været en større Forsamling af adelige, ti i et Brev fra Esbern Skriver til Movrids Gyldenstjerne fra sidst i Avgust omtales saaledes, hvorledes Prins Kristiern efter Tilbagekomsten fra Toget i Norge blev slaaet til Ridder af sin Fader. Forud gik en Dystrenden, hvor den unge Herre red med en Greve, saaledes at begge lettedes af Sadelen 1). Paa den Tid holdtes slige Ridderspil paa Vingaarden, omkring hvilken der var en stor aaben Plads 2). Ved en saadan Dystrenden gik det ofte haardt til, og man kunde let miste Liv og Lemmer. Saaledes var der i Aaret 1517 opkommen Avind imellem den danske Ridder Iver Lunge og Jørgen Tegnagel fra Burgund, som havde foræret Kongen et udmærket Kyrads, der blev meget beundret, og de søgte den samme Post i Hæren ved det forestaaende Tog til Sverig. Kongen raadede dem til at udjevne deres Tvist og prøve hinandens Vaabendygtighed ved en Dystrenden i Vingaarden. Iver Lunges Lanse blev brudt i hans Modstanders Hjelmnæt, dennes Hest blev sky, løb imod Skranken og Muren, hvorved Lansespidsen stødtes ind i Jørgen Tegnagels Øje, og han sank død til Jorden 3).\n18. Maj 1504 sluttedes i Kjøbenhavn en Stilstand med Sverig paa et Aar, ved hvilken Lejlighed Biskop Mathias af Strengnæs og Bengt Ryning mødte paa Sverigs Vegne, for uden en stor Hob af de ypperste Svenske 4).\nS. Klare Dag, 12. Avgust 1505, indviedes S. Klare Kloster, der var grundlagt navnlig af Dronning Kristine, men ogsaa ved milde Gaver fra Kongen og adelige, der var indsamlede i Løbet af flere Aar 5).\n17. Avgust 1509 sluttedes i Kjøbenhavn en endelig Fred med Sverig, ved hvilken en aarlig Sum bestemtes til Kong\n1) Saml. til den danske Adels Historie paa kgl. Bibl. Fasc. 55. Allen II. 539.\n2) Se Kjøbenhavn i Middelaldren S. 263-65.\n3) Allen III. 229-30.\n4) Allen I. 344. Rørdams Monumenta I. 526.\n5) Jfr. Kjøbenhavn i Middelaldren S. 170.\nHans og Dronning Kristine, indtil de Svenske besluttede sig til at hylde enten ham eller hans Søn Kristiern 1).\n1510 udbrød en Krig med Lybæk, ved hvilken de danske Kyster udsattes for alvorlig Fare. Seks lybske Skibe kom i April i en Træfning med 3 danske ved Gedsør, der maatte søge Kjøbenhavns Red og lægge sig indenfor Rævshalegattet, hvorpaa Lybækkerne gjorde Landgang paa Langeland. Noget senere anfaldt de med en større Flaade Møn, hvor de sloges tilbage fra et Angreb paa Stege, og sejlede gennem Sundet til Helsingør, medens Kong Hans selv var tilstede med Krigsmagt paa Kysten, hvorfor der ingen Landgang forsøgtes, men det var næppe Lysten, der fattedes Lybækkerne til at gaa løs paa Kjøbenhavn, som deres Forfædre saa ofte havde gjort 2).\nKong Hans havde store Fortjenester af Kjøbenhavn, navnlig Orlogsværftet paa Bremerholm. Allen betragter ham som den egenlige Grundlægger af en selvstændig dansk Orlogsflaade. Han synes selv ikke alene at have haft megen Interesse derfor men ogsaa særlige Indsigter i Skibsbygningsvæsenet. Der var vel kongelige Skibsbyggerier i flere af Rigets Søhavne, men Hovedværften var i Kjøbenhavn 3). Ved sit jevne Væsen og danske Sind nød han Folkets Yndest; Hvitfeld giver saaledes følgende Skildring af ham: "Han var en passelig høj og fireskudt Mand med et bredt og tykt Liv og Bryst, trindlagt i Ansigtet og vel beskikket Legeme; han førte ingen Hoffærdighed i sine Klæder, at man paa Klæderne næppelig kunde skælne ham fra en af de andre Hofsinder. Han var ikke overflødig i Mad og Drikke, drak og ikke heller gærne, men hans Drik var mesten dansk Øl, og aad gærne gammel Mad efter dansk Vis, uden der kom fremmede Gesandter eller Rigens Raad og gode Mænd til ham, at han da skulde have dem til Gæst, da vidste han vel at traktere og fare med dem paa kongelig Vis, som det god Skik og Hæld kunde\n1) Allen I. 431.\n2) Allen I. 520-22.\n3) Allen I. 561-63.\nhave; at intet fattedes, som hørte til en kongelig Pragt og Herlighed. Og selv sad han da hos dem til Bords klædt udi en lang vid Gyldenstykkes Kjortel, som slog "ned til Skoene, bunden og omgjordet i Midjen, og havde en dansk Kaarde ved Siden, ti saadanne Sværd, efter gammel dansk Vis, gik han altid med og holdt sig altid baade med Klæder og Værge efter god gammel tarvelig dansk Sædvane og vilde ikke gærne tage paa nogen ny Vis og Skik, som nu desværre meget brugeligt er." 1)\nMan kender ogsaa hans Forhold til Borgmester Hans Bogbinder, og hvorledes han vilde opdrage sin Søn ved Omgang med Borgerstanden, i hvilken denne ogsaa erhvervede sig saa mange Venner. Hans Bogbinders Sønner blev Kristierns trofaste Tilhængere til Døden. Det er ogsaa bekendt, hvorledes den unge Prins stjal sig ud af Slottet om Natten med nogle Venner, brød ind i Borgernes Huse og gjorde Optøjer paa Gaderne. Magistraten fik Nys om Sagen og paalagde Vægterne at lade det passere i nogen Tid. Men da Udskejelserne tog til og Borgerne klagede, aabenbarede Raadet Sagen for Kong Hans, der alvorlig revsede sin Søn. Kristiern blev ikke den sidste Prins, der tillod sig slige Udskejelser.\nOm Efteraaret 1512 kom der underlige Rygter til Byen fra Slottet. Om Natten hørte man Lyd som af Hunde, der var i Slagsmaal, uagtet alle Hunde var i Staldgaarden. Dørene til Slotskapellet sloges op og i, dybe Suk som af et sygt og sorgfuldt Menneskebryst lød omkring i Bygningen. Slotsherren vaktes ofte af stort Bulder og Støj. Alterklæderne, som Klokkeren om Aftenen havde udbredt paa Alteret i Kapellet, laa om Morgenen sammenrullede og i forstyrret Tilstand. Kongen selv havde under et Gæstebud læst i en Almanak, at dette Aar skulde en mægtig og navnkundig Potentat dø, hvorover han en Stund blev stille, men\n1) A. Hvitfeld: Kong Hanses Krønike S. 306-7.\nslog dog de sørgmodige Tanker hen i Skæmt, hvorimod de hossiddende fyldtes med bange Anelser 1).\nKort efter drog han til Jylland, hvor han, efter at være falden i Tarm Kær, forkølede sig og døde i Aalborg.\n1) A. Hvitfeld: Kong Hanses Krønike S. 301.\nOpdateret: lør jan 15 19:45:09 CET 2005\nPubliceret: lør jan 15 19:45:06 CET 2005


Sejlsportsligaen i gang i Frederikshavn – følg livetracking - Minbaad.dk\nMikkel Beha kaster glans over Sejlsportligaen. Foto: Frederik Sivertsen\nDe dobbelte danske mestre fra Frederikshavn er på hjemmebane, når ligaens 2018-sæson åbner i weekenden 26.-27. maj. Mikkel Beha åbnede stævnet, og OL-legenden Michael Hestbæk stiller op for KDY.\nAf Troels Lykke | 26-05-2018 17:17\nFrederikshavn Sejlklub er vært, når 1. division lørdag og søndag (26.-27. maj) indleder kampen om årets DM for sejlkubber. Da stævnet åbnede lørdag formiddag, var det det sejler og TV-vært Mikkel Beha Erichsen på podiet til at skyde sæsonen i gang.\nHan residerer i øjeblikket i det nordjyske, og derfor var det nærliggende for ham at lægge vejen forbi – også for at hilse på bekendtskaber fra flere af de sejlklubber, som han på forskellig vis har tilknytning til.\n"Men nu må vi se. Niveauet er steget meget i Sejlsportsligaen, så det bliver en hård kamp igennem hele sæsonen. Vi lover ikke noget – kun, at vi vil gøre vores bedste," fortæller Søren Steen i en optaktsvideo til stævnet – produceret af Kanal Frederikshavn.\nOm udsigten til at åbne sæsonen på hjemmebane, siger Kris Houmann:\n"Det er fedt at komme til Frederikshavn, men det lægger også et vist pres. Vi har desværre ikke trænet så meget ud fra havnen (i Frederikshavn, red.) de seneste mange år, så vi føler ikke, vi har en kæmpe hjemmebanefordel. Til gengæld har vi en masse opbakning, og det er vi mega glade for. Og så er det vigtigt med opmærksomheden om klubben og sporten heroppe, det er vi rigtigt glade for," fastslår Kris Houmann.\nHvem kan så tage kampen op om denne sæsons DM-titel (og guldstjerne)?..\nMåske sidste sæsons sølvvindere fra KDY, der stiller op i Frederikshavn med den firedobbelte OL-legende Michael Hestbæk som skipper.\nHestbæk har tidligere sejlet – og vundet – Champions League med KDY, men det er første gang, han stiller op som skipper i et hjemligt ligastævne.\nHellerup Sejlklub har Trine Abrahamsen som skipper i årets første stævne – suppleret af Peter Wibroe, Kristian Kvid Sørensen og Anders Halsteen.\nDermed tre fjerdedele af den besætning, der sejrede i 2017-sæsonens finalestævne i Skovshoved. Hver eneste sejlads fra stævnet i Frederikshavn kan følges på LIVE-tracking her


Hotelanmeldelser 12. januar 2016\nI centrum af Malmø blot omkring 1.500 meter fra hovedbanegården og 200 meter fra rådhuset finder man Mayfair Hotel Tunneln. Vi besøgte det historiske hotel i slutning af december for at se, hvad man ville få af hoteloplevelse på den anden side af sundet for sølle 1.000 danske kroner. Jovist, vi havde bestilt i god tid, så der var åbenbart lidt rabat at hente, da selvsamme værelse (et Dubbel de Luxe) nu koster en smule mere.\nVi ankom med toget fra København, og fra hovedbanegården er der en lille hyggelig gåtur over kanalen, hvorefter man står på Stortorget, hvor rådhuset er placeret. Rådhuset ser meget pompøst og nuttet ud, og det passer godt ind i resten af de mange historiske bygninger, som omfavner den flotte plads.\nNår man først har set hotellet på et billede, så er det bestemt ikke svært at genkende. Nøj en flot bygning, og den er bestemt ikke ligesom mange andre dødkedelige hotelbygninger. Hotellet her stråler af charme og udefra en eksklusivitet, som er langt over prisniveauet.\nPrisniveauet for en overnatning starter ved 800 danske kroner (995 svenske kroner) for et enkelt-rum, og dette inkluderer også morgenmad. Vælger man det mindste dobbeltværelse er prisen 80 danske kroner højere.\nBetjeningen er høj og effektiv og indretningen er der såmænd overhovedet ikke noget galt med. Heldigvis kører hotellet videre i den historiske stil, hvorfor der er mange spændende detaljer rundt omkring.\nUdefra ser hotellet ikke stort ud, men man får sig hurtigt et andet indtryk som gæst. Vi måtte ned af en lang snoet gang, en hel etage ned og en halv etage op, før vi var ved vores værelse. Gangene er dog ikke helt så charmende, men ift. prisen er der bestemt ikke noget at klage over.\nVi fik desværre ikke et af de værelser vi havde håbet på. Som afbilledet forneden, så kan man få et værelse med store flotte træbjælker i loftet, men det fik vi desværre ikke. Værelset fejlede dog bestemt ikke noget, da det var yderst charmerende og hyggeligt indrettet. Der var endda en lille balkon med to stole, men i slutningen af december lokker sådan en balkon ikke. Desværre var udsigten også ned i gården, hvor man kunne kigge ind i køkkenet, så nogen interessant udsigt var det ikke.\nVærelset havde et lille loungeområde med en sofa og nogle stole, ligesom der var et skrivebord med en stol. Sengen var yderst behagelig og havde hvad der lignede en historisk sengeramme, hvorfor den også faldt rigtig godt ind i stilen. Loftshøjden var lidt mindre end man er vant til, og derfor kunne man godt få lidt associationer til en eksklusiv skibskahyt.\nSe også: Anmeldelse: Skovshoved Hotel\nBadeværelset var ift. resten af værelset meget moderne og nyistandsat (heldigvis). Vi fandt dog aldrig frem til betjeningen af gulvarmen, hvorfor der nærmest var ulideligt at opholde sig (ikke fordi det var som at gå på kul, men fordi selve rummet blev så varmt).\nDer var intet strygejern, men derimod et helt strygerum, som os i de billigere værelser kunne dele. I strygerummet var også en ismaskine, hvis man skulle blive fristet til at afkøle Colaen yderligere.\nMorgenmaden var ikke specielt interessant, men til prisen var der intet at klage over. Derimod var lokalerne som man spiste maden i ganske henrivende. Den gamle kælder agerer nemlig morgenmadsrestaurant, og det er som at træde ind i et helt andet århundrede med de specielle vægge (husk at duk dig!).\nVærelse - 8/10\nMan får højst sandsynligt ikke mere værdi for pengene i Malmø end hos Mayfair Hotel Tunneln.\nRelaterede emnerFeaturedHotelanmeldelseMayfair Hotel\nYstad, i Skåne, er for de fleste blot stedet man tager færgen fra til Bornholm, men interesserer man sig lidt mere...\n[email protected]31. maj 2015


Fodbold for folkesundhed | TV2 Nord\nAalborg Kommune og DBU arbejder nu sammen for folkesundhed.\n06. nov 2015, kl. 15:03\nI et nyt partnerskab mellem Aalborg Kommune og DBU bliver fodbolden brugt som sundhedsfremmende og socialt værktøj i fire nye projekter.\n- Fodbold kan være med til at løse samfundets udfordringer - både i forhold til sundhed, integration og arbejdet med den nye skolereform. Derfor ønsker vi et tættere samarbejde med landets kommuner om at udbrede forskellige fodboldaktiviteter til glæde og gavn for flere, siger Jesper Møller, der er formand for DBU.\nPå baggrund af DBUs ønske om samarbejde med kommunerne, har DBU Jylland og Aalborg Kommune fredag underskrevet en partnerskabsaftale om, at der i årene 2015-2017 arbejdes målrettet indenfor sundhed, integration, arbejdet med den nye skolereform og fodbold.\nSamarbejdet bliver startskuddet til fem konkrete projekter:\nElever på Tornhøjskolen tilbydes fodboldundervisning som valgfag\nDer arbejdes med social inklusion på Sønderbroskolen\nDer sættes fokus på fodbold for piger på Gl. Hasseris Skole\nMænd som er tilknyttet kommunens Sundhedscenter introduceres til fodbold i en forening\nEn foreningsguide skal gøre det lettere for beboere i Vangen at blive en del af fodboldtræningen i den nærliggende fodboldforening\nI alle projekterne involveres lokale fodboldforeninger, blandt andet for at give borgerne et varigt tilbud, som også består udover projektperioden.\n- Jeg er overbevist om, at mange vil have glæde af mødet med foreningslivet, for i mange foreningsmiljøer er man gode til at skabe fællesskaber, som hverken skeler til hudfarve, indkomst, politisk overbevisning eller stjerner på skulderen - for på fodboldbanen handler det om sammenhold, siger Keld Jensen, formand for folkeoplysningsudvalget i Aalborg.\n- Partnerskabsaftalen mellem Aalborg Kommune og DBU Jylland kan blandt andet bidrage til, at vi får skabt de rette rammer og vilkår for de medvirkende foreninger, så de kan bidrage til endnu flere borgers sundhed og trivsel, siger rådmand for Sundheds- og Kulturforvaltningen i Aalborg Kommune Mads Duedahl.


Autisme- og Aspergersforeningen\nMultikulturel Kvindeklub Amager\nEn af Foreningshusets lejere er ”Highfive sammen om Amager”, som drives af social koordinator Sisse Elmer Thomsen, der har kontorplads i huset.”Highfive sammen om Amager” består af to social-caféer på Holmbladsgade 87 og Tingvej 89a 1. sal. Caféerne er for alle børn i området fra 5-15 år, og har åbent mandag kl. 16-18.30 på Holmbladsgade og onsdag kl. 16-18.30 på Tingvej.\nBegge caféer er tilknyttet et beboerhus, der fungerer som kontakt,-trivsels-og fællesskabsplatform for kvarterets børn/unge og beboerne. Projektet er med til at øge trygheden, integrationen og trivslen i socialt udsatte boligkvarterer.\nAltid brug for frivillige\n”Highfive sammen om Amager” har faste ugentlige aktiviteter som street-sport, fællesspisning, lektiehjælp, kreativt værksted, fritidsjob konsulent samt samvær og netværk. Der er altid brug for flere hænder, kreative tanker og frivillighed til at holde de to caféer åbne. Som frivillig har du rig mulighed for at bidrage med dine egne idéer, og projektet er altid åben over for nye tiltag.\nHjælp til fritidsjob\nFra 2017 har ”Highfive sammen om Amager” åbnet op for fritidsjobkonsulenttilbuddet ”Highfive Sammen om Studiejob”, som er et tilbud til unge, der har brug for hjælp eller støtte til at finde et studie-eller fritidsjob. Det kan for eksempel være hjælp til at skrive en ansøgning eller til at kontakte en potentiel arbejdsgiver.\nLæs mere om de mange aktiviteter eller om at blive frivillig på www.highfivesammenom.dk eller på www.facebook.com/highfivesammenom.


Med vind i ansigtet\n275,00 DKK pr. enhed\n192 sider, 22x28 cm, Hard back.\nIsbn nr.: 978-87-99014-9-2\nFra bagsiden læses:\nChristina Kjelsmark er kunstner hele vejen igennem. Inspirerende, vild og farverig på sin egen jyske facon. Multifacetteret, temperamentsfuld, høj i hatten og samtidig dyb og eftertænksom. Kontant til det smertelige og hyperfølsom med en skøn forudsigelighed. Denne bog er om kunstneren, fyldt med liv og gnist.\nBogen tager dig med på en rundtur i Christinas verden af motiver, imens hun formidler, hvad det er for et virvar af inspirationskilder, som får gnisterne til at springe og medvirker til at danne de billeder, hun maler. Bogen er en billedkavalkade af mennesker, dyr, fugle og landskaber. Den videregiver nogle af de stemninger og oplevelser, som udtrykkes i farver og flader på lærred.\nChristina fortæller om dele af sit liv, om små og store oplevelser, om årstider, dyr og natur, om stemninger, lys og dufte, om sin verden af farver og motiver.\n"Med fotos, skitser og malerier fortælles historier fra de steder som har gjort størst indtryk på mig. Helt fra den enkelte lille blomst i min egen andedam til de nordiske fjelde, sydens efterår og Afrikas gigantiske naturrigdom".\nFrisk vind fra nordvest\nÅkander, nattergal, gøgeurt, rådyr og vore fugle.\nOldtidsvejen, vesterhavet, Bovbjergmalerne og hjemmelavet vanilijeis.\nHestene, Gudernes hest og de farvestrålende Paints\nBison, den vestjyske prærie\nStubbergård og flynder sø, det vestjyske landskab.\nBornholm, røde tage og røget sild\nFantastiske fabulerende Færøerne\nSkønhed og vildskab\nBrændte farver og duft af rosmarin, Rom\nJeg bliver fyldt med minder når jeg læser indholdsfortegnelsen af min biografi, med vind i ansigtet. For udenforstående stikker overskrifterne til alle sider, men for mig er det jo mit liv. At være alle vegne, at have en finger med i spillet alle steder. De første 100 sider af bogen er handlingen henlagt til udsigten ud af mit vindue. Engen, mosen og de store vidder.\nDen anden halvdel af bogen foregår på Færøerne, i Italien og i Kenya. Disse tre steder som inspirerer mig meget til mine billeder. Siden er nye steder og nye motiver dukket op, men de må komme i biografi bind 2, sikkert når jeg fylder 60 og skal se tilbage på et aktivt liv.\nGod fornøjelse med bogen.. du får uden tvivl vind i ansigtet.


Intet over og intet ved siden af af Morten Messerschmidt\nDe seneste år er EU-domstolen begyndt at spille en stadig større rolle i den politiske debat. Domme, som er gået imod den danske udlændingepolitik, har vakt opsigt, fordi de er svært forenelige med, at Danmark har forbehold over for EU's udlændingepolitik. Og senest har det vakt opsigt, at EU's dommere har truffet afgørelser med vidtrækkende konsekvenser for tildelingen af velfærdsydelser som børnepenge og SU.\nCand.jur. Morten Messerschmidts bog er den første danske, samlede beskrivelse af den aktivisme og arbejdsstil, som fører til disse kontroversielle domme. I en række kapitler gennemgår han EU-domstolens betydning gennem historien. Fremstillingen har en kritisk tilgang; eller er, som titlen antyder og forfatteren siger, et forsvar for folkestyret.\nBogen er et forsøg på at bevidstgøre både politikere og alle samfundsinteresserede i problemets omfang og rod, ligesom der gives en række bud på, hvordan aktivismen kan reduceres og medlemslandene således kan kæmpe suverænitet tilbage til de folkevalgte organer.\nB: 150mm H: 221mm D: 26mm\nBoganmeldelser · Intet over og intet ved siden af


0 registrerede 19 gæster og 81 søgemaskiner online.\n#26023 - 03/09/2018 10:06 Re: Skæbne og tro [Re: Arne Thomsen]\nJeg kom i tanker om:\nHar du stærke fysiske smerter, så er der hjælp at få.\nHar du stærke psykiske smerter, så er der også hjælp at få.\nHar du ikke dette, så er det vel værd at overveje, om du kan få noget godt ud af din aktuelle eksistens.\nEr du sikker på, at du har udtømt alle muligheder?\nEller er situationen den, at du stiller krav, som ikke kan opfyldes?\nI så fald er du sikker på, at dine krav er rimelige?\nBlot nogle tanker om din situation, som jeg har forstået den\n#26028 - 03/09/2018 15:02 Re: Skæbne og tro [Re: Arne Thomsen]\nJeg tænkte nu mere på andre legemer end mit eget. Mit legemes tilstand (lungekapacitet på 62%) er vist min egen skyld. Manglende motion og for mange smøger. Det kan jeg stadigvæk nå at rette lidt op på. Alle mister dog lungekapacitet med alderen siger lægen. Så min anbefaling til andre er...bliv ved med at dyrke motion og skær evt. ned på smøgerne. Ingen grund til at begå de samme dumheder som mig. For 17 år siden løb jeg 12 km af gangen...nu kan jeg måske løbe 300 meter men jeg har heller ikke lavet noget videre de sidste 17 år. Havde jeg holdt tingene ved lige, så havde jeg måske ligget på 90-95%.\nNår jeg desuden skal afgøre sådanne ting som vi snakker om, så spørger jeg mig selv, om jeg ville fødes som en grøntsag? Fuldstændigt handicappet. Og der må jeg bare sige nej tak. Det har jeg ingen interesse i. Så hellere forblive i intetheden. Altså ikke være til. Det eneste som kan få mig til at sige okay er, at jeg en dag får et velfungerende legeme. Ellers er jeg jo bare med i et show som ikke har min interesse at være med i. Der er selvfølgelig værre skæbner end dette...10 års tortur. Hvis du kan sige ja til disse skæbner, så kan vi begynde at snakke om tingene, men er du ikke villig til at leve disse liv selv, så mangler der noget i din argumentation. Det er nemt at sige...lad os fortsætte...men vil du fortsætte, hvis jeg giver dig disse liv at leve? Mon ikke du så ville stoppe op og genoverveje det hele? Skal vi fortsætte? Ender det hele med tilintetgørelse? Hvorfor udskyde tingene? Bliver det ikke på bekostning af en masse mennesker? Hvordan gribe tingene an? Du vil gerne bestemme over dit eget liv, men kan du undvære alle os andre? Hvis vi tager dødspillen, så bliver du alene tilbage, og så er der vel ikke meget ved at leve? Hvorfor skulle vi tage hensyn til dig? Tog du hensyn til mig, da du sagde...lad os sætte et barn i verden...og jeg så fik et grøntsagslegeme? Det er fint at du vil gamble med dit eget liv, men andres liv har du da ikke lov til at gamble med? Hvorfor skulle vi sige ja til at blive født? Hvor mange vil komme til at fortryde dette ja? Mangler vi ikke at gennemtænke tingene? Vi kan jo ikke sortere alle dem fra som siger nej...er det ikke et problem? Skal der ikke være enighed? Hvordan overbevise alle om at sige ja? For det vil du vel gerne have alle til at sige?\n#26029 - 03/09/2018 16:52 Re: Skæbne og tro [Re: ABC]\nLad mig lige slå fast, at jeg ikke vil bestemme over andres liv - og heller ikke vil have andre til at bestemme over mit liv.\nJeg anerkender, at livet kan være så uudholdeligt, at det kan være bedst at skippe det.\nDet er der en læge i dag, her i Danmark, der får dom for at have rådgivet om, og jeg mener, han skal frifindes.\nHvis du vælger det samme, at ophøre din tilværelse, mener jeg, det bør være din gode ret, jeg har blot foreslået dig nogle grundige overvejelser forinden.\nJeg kan ikke se, hvordan du kan få alle andre end mig med på at følge dit valg om udslettelse, så det ser jeg som en urealistisk fantasi.\nBestem du over dit liv - og lad alle andre have samme rettighed - det er min holdning.\nDu skriver et sted:\nHvorfor skulle vi sige ja til at blive født?\nDet er - for mig at se - et absurd spørgsmål, for du har - efter min mening - hverken fået mulighed for at sige Ja eller Nej.\nBedste ønsker - og v.h. Arne\n#26043 - 04/09/2018 14:43 Re: Skæbne og tro [Re: Arne Thomsen]\nHvorfor ikke tage tingene fra begyndelsen?\nVi har en masse børn som skal fødes på jorden. De kan ikke så godt udtale sig om noget, så vi må tale om tingene på deres vegne. Altså sætte os i deres sted. Har de nogen interesse i grøntsagslegemer? Eller 10 års tortur? Kan du overbevise mig om at sige ja? Hvorfor skulle jeg sige ja? Hvad hvis jeg siger nej? Vil du så stadigvæk sætte mig i verden?\nHvordan kan vi lade være med at bestemme over andres liv? Gør vi ikke det hele tiden? Når vi ikke trykker på den røde knap, så bestemmer vi jo at folk skal igennem tortur og alt sådan noget.\nLever du i en urealistisk verden?\nHvor meget kan jeg bestemme, hvis jeg bliver kidnappet, tortureret og halshugget? Jeg kan jo ikke bare sige...hov, hov...Arne har en holdning om at det må du ikke gøre\nHvorfor ikke trykke på den røde knap?\nMåske skulle der indføres et nyt fag i skolen - den røde samtale\n#26044 - 04/09/2018 16:47 Re: Skæbne og tro [Re: ABC]\nHvad er det for en leg, du leger?\nDu har jo ikke nogen "rød knap".\nDer er jo ikke nogen "rød knap".\nDu har som alle os andre fået tilbudt en tilværelse.\nHvis du ikke vi have den, kan du "stå af".\nMen jeg synes ikke om, at du vil være massemorder ved at afgøre noget på andres vegne - og hvis du forsøger det, skal du pacificeres.\nDet er min - og også samfundets - holdning til dig.\nSamfundet idømmer dig dog ikke dødsstraf efter fuldbyrdet selvmord\nHvor er din talnemmelighed for, at du overhovedet har fået lov at eksistere?


Bypass- og backup-pumpning – Xylem Inc.| Xylem Danmark\n< Se alle Industri generelt\nBypass- og backup-pumpning\nBack-up pumpning til løftestationer\nLøftestationer er en afgørende komponent i mange kommunale eller industrielle spildevandsanlæg. De fleste indsamlingssystemer er faktisk ikke bæredygtige uden en løftestation.\nFor at sikre uafbrudt flow af spildevand er mange løftestationer udstyret med Dri-Prime Backup Systems (DBS) som nødplan for pumpestationer. DBS leverer selvstændigt drevet backup-pumpning til en række forskellige nødsituationer og gør den ideel til områder, der er udsat for orkaner, kraftige regnfald eller intens sneafsmeltning.\nBrug backup-systemer fra Xylem\nHævning af spildevand og overførsel af affald er barske betingelser. Derfor giver en backup-pumpe til løftestationer troen på, at driften fortsætter…under selv de hårdeste forhold.\nNår Xylem-teamet designer en løftestation eller et backup-system, ser det på flowhastighed, total dynamisk løftehøjde (TDH), konstruktionsmaterialer og vedligeholdelsesplaner. Vores ekspertteam matcher derefter en pumpe og et system med dit miljø.


Ungdomshold slår sig sammen – SIK Håndbold\nUngdomshold slår sig sammen\nAf SIK Håndbold 16. august 2017\nFra næste sæson slår Hald Ege – Ravnstrup KFUM og SIK Håndbold U16-drenge sig sammen grundet faldende spillerantal.\nU16 håndbold: Et nyt samarbejde blandt U16-drengeholdene fra Hald Ege – Ravnstrup KFUM og SIK Håndbold har set dagens lys. Grundet færre spillere har de to håndboldklubber set sig nødsaget til at slå årgangen sammen.\n– Vi gør det, fordi det har blødt lidt begge steder i forhold til antallet af spillere, så jeg synes, samarbejdet indikerer, hvad det hele handler om. Nemlig at bevare de unge mennesker i håndboldsporten, siger Simon Olsen, der er ungdomskonsulent i SIK.\nHan støttes af Laila Strand Nielsen, bestyrelsesmedlem i Hald Ege – Ravnstrup KFUM, som ser potentiale i det ligeværdige samarbejde mellem klubberne.\n– På den lidt længere bane tænker vi, at samarbejdet kan være en lille reklame for, at man sagtens kan snakke og samarbejde på tværs af klubberne i kommunen, så man får boostet sporten og holdt gang i de unge spillere, der gerne vil spille håndbold.\nTræning i begge klubber\nSamarbejdet, der begynder fra 1. august og løber et år frem, betyder, at holdene kan stille to U16-hold. Træningerne, som derved bliver med et større fremmøde, kommer til at foregå én gang hvert sted i løbet af ugen, og ifølge både Laila Strand Nielsen og Simon Olsen har forældre og spillere taget godt imod det nye samarbejde.\n– Folk har taget rigtig godt imod det og ser ingen udfordringer i hverken at køre det ene eller andet sted hen. Det, som de er glade for, er, at vi som foreninger har startet et samarbejde, der gør, at de kan blive ved med at spille håndbold på deres respektive årgang, siger Simon Olsen.\n– Vi får drengene til at fungere som et samlet hold, og at de synes, det er en fed idé. Det gør de heldigvis, så vi glæder os ufatteligt meget til at komme i gang med samarbejdet og se, hvordan det spænder af, siger Laila Strand Nielsen.\nHvem skal være årets SIK´er?\nHåndboldskole i uge 7


Kan stressramte profitere af fysioterapeutisk træning? | Hartmanns\nKan stressramte profitere af fysioterapeutisk træning?\nI Hartmanns tilbyder vi fysioterapeutisk træning på vores forløb for stressramte. Ikke som et middel til at forbedre de sportslige præstationer men med fokus på at styrke vores kandidaters mestringsevne.\nFor raske mennesker øger hård motion forbrændingen, iltoptaget, styrker hjertet, muskler og knogler, forebygger depression, beskytter mod diabetes type 2 samt mod visse kræftformer og meget andet.\nMen for stressramte kan det have den modsatte effekt. Hvis man dyrker hård motion som eksempelvis sprint eller styrketræning, producerer kroppen et højt niveau at stresshormoner – adrenalin og cortisol, selv efter blot 30 minutter, og det er netop disse hormonstoffer, man har for mange af som sygemeldt med stress.\nVed hård træning kan stresshormonsystemet derfor brænde sammen, hvilket kan føre til kronisk stress. Derfor skal man ”ikke bare løbe sig en tur”, hvis man er sygemeldt med stress. Som stressramt kan hård motion derfor bl.a. give forringet søvn, forhøjet blodtryk, øget puls, ukontrolleret sult, svagere knogler og øget stress.\nDerfor har Hartmanns følgende helt fundamentale anderledes tilgang til fysisk træning og stress.\nI Hartmanns tager mange af vores daglige anvendte redskaber afsæt i den positive psykologi i kontakten med vores kandidater. Vi anvender bl.a. Albert Banduras teori om mestringsoplevelsers betydning for troen på egne evner. Albert Banduras teori om mestring indgår i den 1½-årige uddannelse, MOVE, som alle konsulenter i Hartmanns afslutter eksamen i.\nMestringsevne handler om menneskers evne til at håndtere belastende hændelser eller udfordringer. Det er noget, vi alle gør, uanset om den mestring vi anvender er konstruktiv eller ej. Mestring kan defineres som: ”de tankemæssige og adfærdsmæssige bestræbelser på at håndtere bestemte ydre eller indre krav, som personen vurderer som krævende, eller som vedkommende ikke har ressourcer til at klare.”\nFormålet med den fysioterapeutiske træning er dermed ikke at igangsætte træningsøvelser udelukkende med henblik på øget muskelstyrke eller kondition. I stedet er træningsøvelserne tilrettelagt med præcis den nøjagtige sværhedsgrad, som kandidaten kan klare som et redskab til at påvirke en øget tro på sig selv og dermed øge sandsynligheden for en længerevarende hensigtsmæssig og sund adfærdsændring og sund mestring af sit liv.\nat understøtte med en passende mængde bekræftende feedback\nat have fokus på at fjerne stress gennem øvelserne\nat den fysiske formåen forøges gennem nænsomt udvalgte øvelser\nat bemærke de fremskridt der sker under træningen sammen med kandidaten\nDer er altid en uddannet fysioterapeut tilknyttet de fysiske træningsforløb i Hartmanns til supervision.\nVi tror på, at dette på den lange bane vil medføre en større tro på, at det for kandidaten er muligt at træffe flere hensigtsmæssige valg om bl.a. livsstil og helbred.\nResultaterne er gode. Kun få af vores stresseramte kandidater falder fra den påbegyndt fysisk træning, og mange melder tilbage, at de oplever træningen som konsoliderende for selvtillid og evne til at kapere hverdagens problematikker.


Pocheret æg – Christel Irmov\nWritten by christelirmov on marts 17, 2018 in Frokost, Morgenmad\nUhmm en lækker start på dagen, med et perfekt æg på ristet surdejsbrød.\nPocheret æg langt fra så besværligt, som mange går og tror. Min enkle måde er, at fylde en stegepande med vand og lade det varme op til lige inden kogepunktet. Det må hverken buldrer eller boble, blot være rygende varmt.\nKnæk forsigtigt dit æg i vandet, og lad det være indtil blommen ikke er synlig men dækket af hviden. Løft det forsigtigt ud med en hullet ske, og voila!\nÆg brød Morgenmad\nTweet Share Pocheret æg på surdejsbrød, med emmentaler, spinat og chili" data-pin-custom="true" target="_blank" count-layout="vertical" title="Pin it to Pinterest" class="pinterest pin-it-button">Pin It Print


Dilemma: Politikere skal vælge mellem naboer og svineproduktion | amtsavisen.dk\nSvineproduktionen i staldene på Bodevej 21 i Bode skal ændres, og det kræver en politisk godkendelse. Et flertal i miljø- og teknikudvalget har sagt ja, men sagen kommer i byrådet på tirsdag. Arkivfoto: Mette Mørk\nPå tirsdag skal politikerne i Norddjurs tage stilling til en principiel sag, der kan få betydning for mange landbrug og beboere på landet. Nemlig, om en svineproducent kan få dispensation til ændret produktion af slagtesvin i udkanten af en landsby.\n14 dec. 2019 kl. 07:05\nBode: På tirsdag skal politikerne i Norddjurs tage stilling til en sag, som handler om en dispensation fra kravene om begrænsning af lugtener fra en svineproduktion. Sagen er klassisk - på den ene side står lokale landmænd, der gerne vil optimere deres produktion. På den anden side naboerne, der i forvejen er plaget af lugtgener og frygter at få endnu flere.\nSagen er også principiel, for staldene ligger i udkanten af landsbyen Bode nær Ørsted. Og hvis byrådet i Norddjurs giver dispensation, kan det danne præcedens for en række lignende sager i andre landsbyer, som kommunen er ved at behandle.\nDispensation fra lugtkravene kan forlænge restlevetiden for stalde med en uheldig placering i forhold til naboer.\nNaboerne er til gengæld i risiko for at få endnu større gener, end de har i dag.\nI miljø- og teknikudvalget gik medlemmerne, med undtagelse af SF´s Alexander Myrhøj, ind for at give dispensationen. Myrhøj begærede den principielle sag i byrådet. Han mener, at en dispensation kan danne præcedens til lignende sager, og det har stor betydning for bosætning i landområder.\n- Jeg forholder mig til, at forvaltningen påpeger at lugtgerne ikke vil blive større end de er i dag.\nNiels Basballe (S), næstformand i miljø- og teknikudvalget\nDen konkrete sag i Bode handler om produktionen i staldene på ejendommen Bodevej 21, der ligger i udkanten af Bode. Staldene er lejet ud til et lokalt interessentselskab, der producerer 2700 slagtesvin årligt på stedet. Selskabet har søgt om at ændre produktionen for at få større fleksibilitet, og det kræver kommunalbestyrelsens tilladelse, da det kan indebære forøget forurening eller andre virkninger på miljøet.\nI den aktuelle sag er lugtgenekravet til samlet bebyggelse ikke overholdt. Den nærmeste samlede bebyggelse er Bodevej 14, der ligger 123 meter væk. Geneafstanden til samlet bebyggelse er 240 meter. Også ejendommen Bodevej 17 ligger for tæt på staldene i forhold til lugtgener. Landmændene ønsker derfor dispensation fra afstandskravet. Niels Basballe (S), der er næstformand i miljø- og teknikudvalget, har ligesom flertallet i udvalget sagt ja til dispensationen.\n- Jeg forholder mig til, at forvaltningen påpeger, at lugtgerne ikke vil blive større, end de er i dag. Desuden vil der blive lavet tiltag, der kan minimere lugtgenerne, siger han med henvisning til, at der med dispensationen vil blive stillet krav om hyppig gylleudslusning, hvor gyllen i kanalerne under stalden bliver udsluset til fortanken mindst hver syvende dag. Noget, der i følge Miljøstyrelsen vil reducere lugtgener med 20 procent.\nNiels Basballe påpeger, at det ikke er definitivt sikkert, at dispensationen går igennem på byrådsmødet, for nogle socialdemokrater kan godt have en anden holdning, end han selv har.\n- Jeg mener, at landbrug er erhvervsvirksomheder som alle andre, og skal have muligheder for at udvikle sig. Men jeg kan ikke tolerere, at der kommer flere gener, siger Niels Basballe. Han understreger, at denne sag ikke nødvendigvis vil danne præcedens for lignende sager, der er på vej.\n- Hver sag bliver vurderet enkeltvis.\nI et høringssvar påpeger naboerne blandt andet, at de i forvejen er meget generet af støj og lugt fra dyreholdet på Bodevej 21. Gennem de senere år er de mere og mere generet af støj fra kornblæser og gyllestank, som er så slem, at deres vinduer og døre sjældent kan stå åbne, da stanken sætter sig i deres møbler og tøj. De kan stort set aldrig tørre deres tøj ude i den friske luft på grund af stanken, der går i det nyvaskede tøj.\nLandmændene vil, hvis de får dispensation, ud over at lave hyppig gylleudslusning, tilsætte et stof til gyllen, der skal nedsætte lugten fra produktionen.\nNye regler for godkendelse\n1. august 2017 trådte nye regler for tilladelse og godkendelse af husdyrbrug i kraft, hvorefter der i stedet for et antal dyr meddeles tilladelse til et antal kvadratmeter produktionsareal.\nDen nye husdyrregulering bygger på ny faglig viden. Den tidligere antagelse var, at lugten blev øget med antal/kg svin på stald.\nDette har med den nye faglige viden vist sig ikke at være korrekt.\nDerfor er principperne for lugtberegning lavet om i den nye regulering. Lugten beregnes nu som produktionsarealets størrelse gange den emissionsfaktor, der er for den pågældende dyretype pr. kvadratmeter.\nNiels Basballe (S) mener ikke, at sagen nødvendigvis kommer til at danne præcedens for andre lignedne sager. Arkivfoto


Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g med PrisGaranti - kr. 15.00\nHjem / Kreativ / DIY / Modellervoks / Cernit Modellervoks / Cernit Modellervoks Glamour / Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g\nVarenummer (SKU): 5411711427362 Kategorier: Cernit Modellervoks, Cernit Modellervoks Glamour, Kreativ / DIY, Modellervoks Tag: Cernit\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g … læs mere her\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g beskrivelse:\nNavn: Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g\nLæs mere om Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g her.\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g – Garn og strik er blevet moderne\nMåske har du også lagt mærke til det – der er mange i dag, der er, begyndt på det gamle håndværk strikning og hækling- og mange overraskes, når de ser at det ikke er den ældre generation af kvinder, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Man ser lige så mange unge i dag der finder stor glæde ved at strikke som hobby. Rito.dk er landets førende webshop indenfor garn, og det der hører sig til. Skulle du være i tvivl om prisen, så giver de dig, prisgaranti og et helt års returret, så få nu bare fyldt den kurv med Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g.\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g med prisgaranti\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g ligger på hylden i det store sortiment der er i den eftertragtede varegruppe Kreativ / DIY > Modellervoks > Cernit Modellervoks > Cernit Modellervoks Glamour. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g. Mange er udmærket klar over, at man køber din Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g fra den meget brugte forhandler Rito.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, det kan jo passende være Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nCernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g med 365 dages returret\nHusk at når du køber varer i webshops, er du stillet lidt bedre, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det at sammenlligne priser bliver en leg, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Når du handler online er du også fri for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “Cernit Modellervoks Glamour 115 Grøn 56g” Annuller svar\nHama Midi Perler 205-70 Lysegrå – 6000 stk


Curry Jerusalem artiskok mouclade: en original opskriftidee - Information - 2022\nCurry Jerusalem artiskok mouclade: en original opskriftidee\nSiden sin ankomst til Frankrig i det 17. århundrede har artiskok kæmpet for at påtvinge sig vores plader. Og alligevel har det nogle fordele ... og nogle gode opskrifter.\n1 purre hvid\n½ l muslinger\nCurry Jerusalem artiskok mouclade\nHæld hvidvinen i en stor gryde.\nTilsæt timian, laurbærblad, hvidløg og endelig muslingerne.\nÅbn muslingerne over høj varme, omrør lejlighedsvis.\nTillad 5 til 8 minutters madlavning. At slukke ilden.\nTag muslingerne med en skimmer og lad dem køle af i en salatskål. Hold madlavningssaften fra muslingerne.\nAfskall muslingerne og læg dem til side.\nSkræl jordskokkerne, så skån dem groft.\nSved det hakkede løg og porre i en spiseskefuld olie i en hollandsk ovn. Tilsæt jordskokkerne i Jerusalem og drys karry over.\nTilsæt madlavningssaften fra muslingerne. Komplet med vand til højden af grøntsagerne. Kog i 20 minutter og bland derefter. Drys Jerusalem artiskoksuppe med de skrællede muslinger. At tjene.\nEn betegnelse født af forvirring\nToüoupinambaoults… dette er navnet på den brasilianske stamme, der gav sit navn til rodgrøntsagen. I 1613 blev seks af dets medlemmer udstillet ved hoffet af kong Louis XIII. Samtidig bragte navigator Samuel de Champlain tilbage fra en rejse til Canada en stadig ukendt knold. Den spænding, der blev genereret af denne dobbelte ankomst, ville have ført til denne forvirring på sproget. Fra slutningen af det 18. århundrede, den Jordskok stod over for hård konkurrence fra kartoflen, også importeret fra den nye verden. Kun besættelsen tillader det at genvinde et sted på vores tallerkener, fordi jordskok ikke er underlagt rekvisitioner. En parentes, der lukker i slutningen af konflikten i 1945.\nAt læse: hvordan man dyrker jordskok godt\nI dag har den industrielle dyrkning af jordskok mange anvendelser. Det anvendes især til fremstilling af ethanol, sødestoffer eller medikamenter. Alligevel er de kulinariske interesser for denne rodgrøntsag, der er tilgængelig fra november til april, mangfoldige. Dens søde, cremefarvede kød minder om smagen af artiskok. Den tilberedes lidt på samme måde som kartoflen. Det har også den fordel, at det er fri for stivelse, i modsætning til traditionelle kartofler.\nAt læse: sundhedsmæssige fordele og dyder ved jordskok\nVisuelle kreditter: artiskok 1: © M.studio - stock.adobe.com Jerusalem artiskok 2: © Volff - stock.adobe.com Jerusalem artiskok 3: © SoniaC -stock.adobe.com Mouclade af jordskokker med karry: © Philippe Dufour / Interfel\nVideo: moules mouclade - moclade mussels (Juli 2022).\nHø gryderet kylling\nRøget laks tagliatelle\nPerlehønsalat med tørrede frugter\nSilketræ: vedligeholdelse, beskæring og blomstring\nSpinat Croque Madame\nCopyright 2022 \_ Curry Jerusalem artiskok mouclade: en original opskriftidee...


Tip til udvikling af en sikker mobilapp Appsikkerhed er vigtig. Her er nogle tip til at sikre, at din nye appbestræbelse er, som en bruger kan stole på.\nDet er altid en smerte at samle kvitteringer for udgiftsrapporter efter en tur. I slutningen af måneden er den sidste ting, en medarbejder skal bekymre sig om, at grave de nødvendige dokumenter til en udgiftsrapport. Dog er der ingen app til det.\nI et forsøg på at give medarbejderne lidt ekstra tid tilbage, er her fem apps, der kan sikre dine udgifter med lethed.\nMed 4, 6 stjerner og næsten 20.000 anmeldelser i iTunes app store er Expensify den mest populære udgiftsrapporteringsapp. Appen kan importere udgifter og kvitteringer fra kreditkort, mobiltelefonscanninger, e-mails eller online.\nOmkostninger: $ 5 / måned pr. Medarbejder til grundlæggende plan\nHvis du har en masse papirkvitteringer, er Shoeboxed vejen at gå. Ved hjælp af deres funktion kaldet The Magic Envelope vil Shoeboxed sende dig porto betalte konvolutter hver måned, som du kan sende alle dine kvitteringer i. Virksomheden scanner og uploader derefter dine kvitteringer til Shoeboxed-appen og producerer udgiftsrapporter. Du kan også bruge Magic Envelope til at spore skattemæssige afskrivninger eller styre visitkort. Shoeboxed er især nyttigt for freelancere eller små virksomheder i henhold til anmeldelser.\nOmkostninger: fra $ 15 / måned for 50 digitaliserede kvitteringer\nUdgiftsrapporter indsendes typisk til finansiering og tager dage at blive godkendt. Abacus fremskynder denne proces med sin automatiserede godkendelsesarbejdsgang. I appens administratorpanel kan du udpege visse udgifter, der automatisk skal godkendes eller manuelt gennemgås.\nOmkostninger: fra $ 9 / måned med startplan\nRydoo er en app til at få indblik i virksomhedens udgifter. Medarbejdere kan registrere udgifter via appen, online eller via e-mail. Brugere kan derefter se på medarbejderkøb efter kategori, kontorplacering eller projekt, hvilket hjælper med budgetplanlægning. Arbejdsgivere kan også tilføje virksomhedens forbrugspolitikker til appen, så de automatisk bliver underrettet, hvis en medarbejder registrerer en udgift, der ikke er i overensstemmelse med virksomhedens politik.\nOmkostninger: fra $ 7 / måned på teamplanen\nFor pendlere eller hyppige rejsende er MileIQ en værdifuld ressource. Når du kører ind i bilen for at køre til arbejdsformål, skal du bare åbne appen og logge dine miles med et enkelt klik. Afslut sporingen, når du afslutter dit drev, og dine miles vil blive logget! Du kan derefter eksportere posterne for at oprette en automatisk genereret rapport til din chef.\nOmkostninger: Gratis for op til 40 turer / måned; $ 5, 99 / måned for ubegrænset\nLogning og indsendelse af udgiftsrapporter kan være en lang proces for forretningsforhold, disse fem apps gør processen smertefri.\nMed Expensify, Shoeboxed, Abacus, Rydoo og MileIQ kan brugerne både spore udgifter og modtage udgiftsrapporter meget hurtigere.\nIkke flere aflukke eller private kontorer på Microsoft Asia Pacific's Singapore-kontor Lær slutbrugere, hvordan de kan være produktive med tabletter 10 ting, du skal vide om Windows XP Backup Undersøgelse: Høj efterspørgsel efter HTML5, PHP, mobilapp-projekter\nDen anden kommer fra HPs skiferlinje: Hvorfor kedeligt kan være lige det, HP har brug for\nCrimeware: Sådan fungerer det\nSikkerhedskopiér e-mail-klienter og webbrowsere med et nyt værktøj\nMini-ordliste: Virtual reality-termer, du skal kende


Side 2 – Gode råd om privat udlejning og ejendomsadministration.\nTag din udlejningsforretning med på farten!\nNiels Erik Bidstrup / 22. august 2018 28. august 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nTag dit udlejning med på farten, uden at miste overblik!\nOpret lejere og lejekontrakter, uanset hvor du er\nUpload dokumenter og bogfør data eller nøgletal på lejemålet\nHav altid overblik over din økonomi og dine lejemål\nEndnu flere funktioner på vej – vi arbejder på højtryk og kan snart præsentere vores modul til forbrugsregnskab\nHusk at tage billeder af dine lejemål, og upload dem nemt til din konto på EINDOM med få klik. På den måde har du altid en digital dokumentation for standarden på dit lejemål det rette sted.\nLeave a Comment on Tag din udlejningsforretning med på farten!/\nSoftware til boligudlejning\nNiels Erik Bidstrup / 12. august 2018 28. august 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nTil dig der har et eller flere lejemål, og som gerne vil have styr på din udlejning.\nEINDOM er Danmarks letteste software til udlejning og ejendomsadministration.\nMed EINDOM kan du let oprette lejemål\nLejere og ventelister giver dig et hurtigt overblik\nData- og dokumenthåndtering\nVi tilbyder gratis og lovlige skabeloner til indflytning og fraflytning\nLejekontraktsgenerator med guides og tips til §11\nFunktioner der snart er klar:\nOpret dig gratis på app.eindom.dk\nSoftware til Ejendomsadministration fra Eindom.\nLeave a Comment on Software til boligudlejning/\nVi flytter din ejendomsdata gratis!\nNiels Erik Bidstrup / 8. august 2018 28. august 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nMangler du et system til din udlejning eller er du træt af dit gamle program?\nSå flytter vi gratis din ejendomsdata til EINDOM. Du får al stamdata fra dit gamle program overført til EINDOM. Og dine lejere og lejemål? Dem flytter vi naturligvis også med.\nNår vi har flyttet dit materiale, laver vi alle dine lejemål, så du hurtigt er klar til at lave nye lejemål i EINDOM. Ring til os på 70 20 90 97 og hør mere, eller skriv til support@eindom.dk\nLeave a Comment on Vi flytter din ejendomsdata gratis!/\nDokumenter til privat udlejning\nNiels Erik Bidstrup / 1. august 2018 28. august 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nLovlige og nyttige dokumenter til privat udlejning\nDer er en række formkrav man skal overholde, for at være på den sikre side når man lejer ud. Find dem alle på app.eindom.dk\nStandard lejekontrakt i typeformularen A9, har vi lavet med en udførlig guide, så du let kommer igennem papirarbejdet.\nGodkendte skabeloner til indflytningsrapport kan du downloade helt gratis. Det er lovpligtigt at afholde indflytningssyn iht. den nye lejelov. Sørg for at dokumentere lejemålets tilstand med fotodokumentation.\nVed fraflytningssynet findes der en tilsvarende skabelon. Den har vi også givet dig gratis adgang til. Læs mere på app.eindom.dk\nLeave a Comment on Dokumenter til privat udlejning/\nEINDOM lancering 2018\nNiels Erik Bidstrup / 20. juli 2018 20. juli 2018 / Historien om EINDOM\nLeave a Comment on EINDOM lancering 2018/ eindom, ejendomsadministration, henrik sylvester pedersen, iværksætteri, nickolaj vejle madsen, niels erik bidstrup, udlejning\nLøs problemerne før de opstår\nNiels Erik Bidstrup / 9. juli 2018 9. juli 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nIngen mennesker syntes at konflikter er rare\nUanset hvilken udlejer eller lejer du er som menneske, så er jeg overbevidst om, at størstedelen af os alle helst er fri for konflikter.\nDet gælder både i vores privatliv, arbejdsliv og det gælder også ift. udlejning.\nHvem ønsker at skulle slås med sine lejere? Og hvilken lejer har lyst til at slås med sin udlejer, hverken når det gælder små eller store ting. INGEN!\nSå klart kan det siges. I den ideelle verden, fik vi alle tingene løst som aftalt og alle udfordringer ville blive løst med et smil.\nAlligevel virker det som om der er sket en optrapning i konflikter. Den nye lejelov har gjort vilkårene for lejere endnu bedre, og behovet for dokumentation med indflytningrapporter og udflytningsrapporter har aldrig været større. Samtidig ser man en umiddelbar stigende tendens til at hhv. udlejere og lejere går i dækning i hver deres skyttegrav.\nLLO kæmper på lejernes side hvis de ser den mindste mulighed for at komme i huslejenævnet mod en kendt udlejer. Omvendt opretter udlejere lukkede grupper på facebook, hvor informationer om dårlige lejere deles, til skræk og advarsel for andre. Uanset at intentionerne på begge side af bordet, sikkert er gode, så virker det blot som en optrapning hvor en konflikt i sidste ende er uundgåelig.\nI en god handel er både køber og sælger tilfredse\nHvis man sammenlignede sin udlejning med en handel, eller et samarbejde mellem kunde og sælger, så ville tonen sikkert få en anden lyd.\nFor alle ved, at hvis tonen bliver for skarp, så kommer kunden næppe igen. Omvendt er jeg klar over, at kunden ikke altid har ret.\nMen udgangspunktet om at udlejning skal være som en god forretning må være til stede.\nDerfor anbefaler vi i EINDOM, både udlejer og lejer at holde en god og sober tone. En positiv og konstruktiv dialog.\nSørg for at have aftalegrundlaget i orden med en lovlig lejekontrakt, der indeholder de punkter der matcher din udlejning.\nHusk endelig at foretage indflytningsrapporter ved overdragelse af lejemålet til lejer, samt fraflytningssyn sammen med lejer ved lejemålets ophør.\nLad det være nemt og enkelt!\nDet er i sidste ende bedst for alle parter.\nLeave a Comment on Løs problemerne før de opstår/ Konflikt\nFraflytning, fraflytningssyn og tidsfrister\nNiels Erik Bidstrup / 5. juli 2018 / HUSK dette når lejer skal fraflytte\nBEMÆRK: 1.juli 2015 er en vigtig dato at kende for dig som udlejer.\nLEJEAFTALER INDGÅET FØR 1. JULI 2015\nHvis lejeaftalen er lavet før denne dato, kan du som udlejer kræve at lejer afleverer lejemålet nyistandsat, hvis lejemålet blev overtaget nyistandsat.\nSå kan du som udlejer istandsætte alt fra gulve og vægge til køkken og bad, så det fremstår nyt\nLEJEAFTALER INDGÅET EFTER 1. JULI 2015\nVær opmærksom på at den nye lejelov alene tilllader at du som udlejer må foretage det der kaldes en “normalistandsættelse”, det beskrives som en nødvendig hvidtning, maling og tapetsering samt maling af træ og jern\nTidsfrister du skal være opmærksom på som udlejer\nEjer du mere end et lejemål, skal du ifølge lejeloven altid afholde indflytnings- og udflytningssyn.\nLejemålet skal synes senest 2 uger efter, at du som udlejer er gjort bekendt med, at lejeren er flyttet ud.\nIndkald lejeren til fraflytningssyn med mindst 1 uges varsel.\nIndkaldelsen kan sendes digitalt, hvis lejekontrakten er indgået efter 1. januar 2018. Er lejekontrakten indgået før 1. Januar 2018, kan du kun indkaldes digitalt, hvis I i lejekontraktens § 11 har aftalt at benytte digital kommunikation. Med enkelte undtagelser kan udlejer ikke forlange, at du betaler for udbedring af mangler, hvis tidsfristen på mindst 1 uge ikke overholdes.\nLeave a Comment on Fraflytning, fraflytningssyn og tidsfrister/ Fraflytning, fraflytningsrapport, istandsættelse, lejekontrakt, udflytningsrapport, varsling ved opsigelse\nOphæv eller opsig din lejer\nNiels Erik Bidstrup / 5. juli 2018 5. juli 2018 / Problemer med din lejer?\nOphævelse af lejeaftale\nEn ophævelse sker med øjeblikkelig virkning, og er vel den yderste konsekvens at du som udlejer kan foretage dig overfor lejer, for det betyder at din lejer skal flytte fra lejemålet.\nDet kræver dog, at din lejer har foretaget sig væsentlige overskridelser af jeres lejeaftale. Helt konkret er det en overtrædelse af Lejelovens § 93, der berettiger at en lejeaftale kan ophæves.\nEksempler på forhold som gør at du kan ophæve lejeaftalen:\nManglende huslejebetaling over en længere periode, og du som udlejer har givet en betalingsfrist på 14 dage, hvor lejeren stadig ikke har betalt. Dit påkrav kan først afsendes 3 hverdage efter seneste betalingsdato. Påkravet skal indeholde krav på huslejen, samt påmindelse om lejeforholdets ophør, hvis lejen ikke betales.\nLejer anvender lejemålet til andet end det i har aftalt i lejekontrakten, fx. til erhverv istedet for bolig. Som udlejer skal du gøre indsigelse overfor lejer, og hvis denne så stadig anvender lejemålet til andet end hvad der er aftalt, har du som udlejer ret til at ophæve lejeaftalen.\nHvis lejer nægter dig adgang til lejemålet – Hvis du og din lejer har aftalt, at du som udlejer har adgang til lejemålet fx. ifm. håndværkere der skal udbedre en mangel, og lejer nægter dette, kan du ophæve lejemålet.\nStår lejemålet tomt – Hvis din lejer er flyttet selvom I har aftalt at lejemålet skal beboes for en sikkerhedsskyld, kan lejemålet ophæves.\nVanrøgt – Hvis din lejer ødelægger eller påfører skade på dit lejemål, kan du ophæve lejeaftalen straks, hvilket normalt betyder at lejer skal være ude indenfor et par dage.\nOverladelse af lejemål til andre – din lejer må ikke blot overlade lejemålet til andre mennesker, som ikke i forvejen bor i husstanden.\nLejer er til gene og overholder ikke god skik og orden\nHvis din lejer er til gene for enten dig som udlejer eller de øvrige beboer i ejendommen kan lejeaftalen ophæves, som f.eks:\nLejer truer eller udøver vold mod udlejer eller de øvrige beboer\nLejers adfærd er til gene, både på et sundhedsmæssigt utrygt, og støjende uacceptabelt niveau\nLejers husdyr er til væsentlig gene, pga. støj, lugt, frygt mm.\nOpsigelse af lejeaftale\nEn opsigelse fra udlejers side skal altid ske jf. Lejelovens §§ 83 og 87, der fastsætter, at opsigelsen skal være skriftlig samt indeholde oplysning om årsagen til opsigelsen.\nSom udgangspunkt kan du som udlejer ikke opsige din lejer, hvis I har indgået en tidsubestemt lejeaftale, med mindre der foreligger grunde som er nævnt i Lejelovens § 83 og §84.\nGenerelt kan du opsige din lejer hvis\nDin lejer overholder ikke god skik og orden. Hvis du har lavet en husorden, har lejer lov til at rette op på sin adfærd, så det kræver flere påbud overfor lejer og god dokumentation for at lejer har overtrådt husordenen og iøvrigt er adfærdmæssigt er til gene dig eller de øvrige beboere.\nDin ejendom/lejemål skal rives ned\nDu flytter selv ind i lejemålet, og kan derfor opsige din lejer med et års varsel. Uanset om det er ejer eller andelsbolig. Du skal dog ikke have andre lejemål og samtidig skal du have ejet boligen da lejeaftalen blev indgået.\nOpsigelse af lejer i et værelse\nHvis din lejer blot har lejet et værelse, i noget som er en del af din bolig er der minimum én måneds varsel.\nLeave a Comment on Ophæv eller opsig din lejer/ Fremleje, lejekontrakt, lejer, lejere, ødelagt lejlighed, Ophæv lejemål, opsig lejemål, opsigelsesvarsel\nUdlejning eller fremleje?\nNiels Erik Bidstrup / 5. juli 2018 5. juli 2018 / HUSK dette før udlejning af din ejendom\nHvis det er dig der er ejer af det du ønsker at udleje, er der tale om udlejning.\nEllers er der tale om fremleje. Altså en lejebolig som du ikke ejer, og som du ønsker at videreudleje helt eller delvist. Det er formelt kaldet et fremlejemål.\nDet er vigtigt at du sætter dig ind i reglerne for udlejning før du lejer ud.\nHvis du ønsker at fremleje, er det nødvendigt at du har tilladelse til det i din lejekontrakt.\n“Nice to know” ved fremleje\nFremlejeaftaler skal altid indgåes skriftligt mellem fremlejegiver og fremlejetager.\nNår fremlejekontrakten er udfærdiget, skal din udlejer have en kopi af lejekontrakten, inden fremlejeperioden starter, og inden fremlejetager flytter ind, jf. lejelovens § 69, stk. 3.\nDet er gratis at anvende lejekontraktsgeneratoren på EINDOM, som er den autoriserede A9 typeformular. På den måde sikrer du dig, at fremlejeaftalen er gyldig og kommer omkring alt, hvad den bør gøre.\nNår du skal lave fremlejekontrakten, kan du tage udgangspunkt i din egen lejekontrakt og tilpasse den, hvor det er nødvendigt.\nI lejekontraktens § 1 skal du eksempelvis huske at vælge “Lejeforholdet er et fremlejeforhold”. Du skal også huske at angive lejeperioden i § 2.\nSørg for at være opmærksom, hvis du angiver en periode i lejekontrakten, da den som udgangspunkt så er uopsigelig. I aftalen §11 kan I dog aftale et opsigelsesvarsel, hvis du vil bevare muligheden for at komme hjem før tid. Dette gælder dog begge veje, så du risikerer dermed også at din lejer siger op, hvilket jo ikke er sjovt hvis du er bortrejst til udlandet ifm. studie eller arbejde.\nHusk at du ikke må kræve højere husleje end den du selv betaler, samt at du maks må kræve 3 måneders forudbetalt husleje og 3 måneders forudbetalt leje.\nLeave a Comment on Udlejning eller fremleje?/ bolig, eindom, Fremleje, udlejning\nTeamet bag EINDOM\nNiels Erik Bidstrup / 4. juli 2018 14. september 2019 / Historien om EINDOM\nEindom er ægte vandkantsguld – alle i teamet er opvokset på Lolland Falster. Eindom har kontor i Bredgade i København og hovedsæde i Nykøbing Falster. Ikke omvendt.\n40 procent af udlejerne i Danmark er privatpersoner med udlejning som bierhverv. Og rigtig mange af dem befinder sig udenfor de store byer – og har i øvrigt større overskud.\nI dag bor 2,4 millioner danskere til leje. Og tallet er stigende. Eindom.dk sikrer både lejere og udlejere, og gør det nemt at administrere alt det praktiske og få juraen på plads. Helt gratis.\nFordi vi inden længe lancerer tilkøbsmoduler, som større virksomheder der udelukkende lever af udlejning har brug for. Til en konkurrencedygtig pris og med højere brugervenlighed. Derfor kan vi tilbyde en freemium version, som letter administrationen og sikrer dig som udlejer og lejer. Hvad du vil bruge al den ekstra tid og manglende bekymringer til, blander vi os ikke i.\nNiels Erik Bidstrup\nNiels er uddannet indenfor shipping – faktisk i den bygning som i dag danner rammerne om EINDOM i Nykøbing Falster. I 2006 stiftede han Nelma og har således 12 års erfaring med ejendomsdrift- og administration.\nForuden ejendomsdrift- og administration har Niels oparbejdet stor erfaring med software og app-udvikling igennem sin anden virksomhed Vinterservice Danmark, som siden 2010 er vokset stærkt og nu også dækker det tyske marked.\nI Danmark servicerer Vinterservice cirka 500 ejendomme og bruger, som de eneste i Danmark, SmartCars med sneplove.\nHenrik Sylvester Pedersen\nHenrik har programmeret siden har var 10 år gammel, og er en særdeles passioneret og engageret it-udvikler.\nHenrik har specialiseret sig i sikkerhed, tech innovation og performance optimering og arbejdet med alt fra WordPress plugins til backend-udvikling for en af Danmarks største spilsider.\nHenrik er EINDOM’s product owner og i øvrigt en respekteret tech blogger på blandt andet Medium.\nLeave a Comment on Teamet bag EINDOM/ eindom, ejendomsadministration, iværksætteri, udlejning