Anbefalinger. Forstædernes - PDF\nDownload "Anbefalinger. Forstædernes"\n1 Anbefalinger fra Forstædernes Tænketank\n2 Bæredygtige forstæder 10 anbefalinger fra Forstædernes Tænketank er udgivet af den uafhængige tænketank Forstædernes Tænketank. Tænketankens arbejde er finansieret af og oprettet i samarbejde mellem Naturstyrelsen og Realdania. Rapporten er udarbejdet af Forstædernes Tænketank ved formand Jens Kvorning, Kunstakademiets Arkitektskole. Redaktion: Jens Kvorning, Kunstakademiets Arkitektskole samt Søren Møller Christensen, Marie Leth Meilvang og Tobias Ritzau Kjærulf, Hausenberg. Layout: HVID HVERDAG ved Else Hvid Udgivet september 2012, trykt i eksemplarer hos Tarm Bogtryk A/S på Munken Polar. ISBN:\n3 Anbefalinger fra Forstædernes Tænketank\n4 Illustrationer: side 04 Kort over Brøndby, Horsens, Langeskov og Aalborg. Bruno Tournay, Kunstakademiets Arkitektskole, på grundlag af kortdata fra Kort & Matrikelstyrelsen. side 06 Aalborg Øst, City in between, COBE & MVRDV. Farum, Farum i udvikling, JWH ARKITEKTER, WE architecture, Preben Skaarup Landskab, NIRAS og Gitte Malling. side 08 Kort over byområder udbygget fra : Brøndby, Horsens, Langeskov og Aalborg. Materiale (2011) i Naturstyrelsen. side 10 Samlet energiforbrug fra Graferne er udarbejdet på basis af data fra Energistyrelsens årlige energistatistik samt data fra Jørgen Stig Nørgård, DTU. side 12 Ecological Debtor and Creditor Countries, Living Planet Report WWF World Wide Fund For Nature, Gland, Switzerland. Copyright: WWF. side 14 Glostrup, Ejby Erhvervsområde, Christensen & Co. Arkitekter, OKRA, ACT Active City Transformation og Smith. Farum, Farum i udvikling, Vandkunsten i samarbejde med Esbensen A/S, Sloth Møller A/S, Tyréns AB (SE) og Lise Gamst. Greve, Et patchwork i Greve Midtby, Vandkunsten i samarbejde med Metopos by- og landskabsdesign. Underrådgivere Moe & Brødsgaard. Konsulenter Eduard Francois, Claus Bech Danielsen og ICP. Aalborg Øst, City in between, Vandkunsten i samarbejde med Hausenberg ApS, Esbensen A/S, Sloth Møller A/S, Tyréns AB, ICP a/s og professor Peter Maskell.\n5 Forstædernes Tænketank 5 Efterkrigsforstaden og bæredygtigheden 8 10 anbefalinger fra Forstadens Tænketank Byomdannelse i stedet for byspredning Find finansiering Brug de lokale ressourcer Kortlæg og anvend dynamikken i forstaden Tilpas bystrukturen Styrk bæredygtig mobilitet Fasthold og udbyg attraktiviteten i forstaden Påvirk adfærd Forny planlægningen Afmonter administrative og lovgivningsmæssige forhindringer 36 Igangsæt forsknings-, eksempel- og udviklingsprojekter 38\n6 06 Forstædernes Tænketank Tænketankens medlemmer er: Professor og arkitekt Jens Kvorning, Kunstakademiets Arkitektskole. Formand. Professor og arkitekt Karl Otto Ellefsen, rektor for Arkitekt- og Designskolen i Oslo. Arkitekt Pernille Schyum Poulsen, partner i Tegnestuen Vandkunsten. Professor Lone Kørnøv, Aalborg Universitet. Direktør Michael Nyboe, Momentum. Forskningschef Hans Thor Andersen, Statens Byggeforskningsinstitut. Kontorchef Eske Groes, Kommunernes Landsforening. Fra de fire eksempelkommuner: Stadsarkitekt Peder Baltzer Nielsen, Aalborg Kommune Direktør for Miljø- & Kulturforvaltningen Lone Rossen, Kerteminde Kommune Planchef Pia Nielsen, Brøndby Kommune Stadsarkitekt Poul Houe, Horsens Kommune Sekretariat for Tænketanken: Hausenberg ved Søren Møller Christensen og Marie Leth Meilvang. Brøndby horsens syd langeskov AAlborg øst 1: : Meters Meters 1: : Meters Meters\n7 Indledning 07 Forstædernes Tænketank blev nedsat af Naturstyrelsen og Realdania i foråret 2011 og fik til opgave at komme med anbefalinger til, hvordan efterkrigstidens forstadsområder kan udvikles og omdannes på en sådan måde, at de fremover kommer til at fungere mere bæredygtigt i både miljømæssig, social og økonomisk forstand. Tænketankens medlemmer er udpeget, så de repræsenterer forskellige fagligheder, institutioner og aktører, der er involveret i udviklingen og omdannelsen af de danske forstæder. Tænketankens arbejde har afsæt i fire eksempelkommuner, som repræsenterer forstadsproblematikken i forskellige bystørrelser og forskellige landsdele. Eksempelkommunerne er Brøndby, Kerteminde, Horsens og Aalborg. Brøndby Kommune er et eksempel på forstadskommunen i en storbyregion, som ikke har noget tydeligt centrum. I Brøndby er fokus på hovedstruktur og boligpolitik. Horsens er den typiske mellemstore by med et klart centrum, og kommunen deltager med et villaområde, der står over for store ændringer i kraft af ny energiforsyning og ny kloakering. Langeskov i Kerteminde Kommune repræsenterer, hvad der kunne kaldes det fritliggende forstadsområde. Den optræder med en problemstilling, der handler om at styrke centret og byens identitet i forbindelse med etableringen af en ny station. Aalborg Øst er som Brøndby en del af en storbyregion, men den står over for store ændringer i form af opgradering af et stort boligområde, bygning af et nyt universitetshospital og udbygning af universitet og sportsarena. At komme med anbefalinger til, hvorledes efterkrigsforstaden kan gøres mere bæredygtig, handler om gradvis omdannelse ikke om at komme med idealforslag til, hvorledes en bæredygtig ny by eller bydel kan indrettes og realiseres. Når det gælder omdannelse af allerede udbyggede bydele, er den offentlige planlægnings muligheder for at påvirke og styre betydeligt svagere, end når det gælder udbygning af nye områder. De omdannelser, der sker i eksisterende områder, foretages i hovedsagen på grundlag af ejendomsejernes ønsker om at modernisere deres ejendomme og tilpasse sig nye boligbehov og nye markedsvilkår. Den offentlige planlægning kan nok sætte rammer for disse omdannelsesprocesser, men ikke styre dem i samme grad, som når det gælder udbygning af nye områder. Denne erkendelse har været en vigtig forudsætning for Tænketankens tilgang til opgaven. Der sker rent faktisk mange omdannelser i forstæderne, men de er betinget af meget forskellige interesser hos de involverede aktører og vil ikke af sig selv trække udviklingen i forstæderne i en mere bæredygtig retning. Men det er ikke desto mindre disse private omdannelser og investeringer, som rummer potentialet til at ændre forstaden.\n8 08 Forstædernes Tænketank TILGANG I arkitektkonkurrencen City in between om udvikling af Aalborg Øst har COBE og MVRDV formuleret tre grundlæggende strategier for udvikling og omdannelse af forstaden: Fortæt-forbind-bland. Disse strategier er på linje med Tænketankens tilgang til udvikling af en bæredygtig forstad. Det er dog vigtigt at understrege, at eksempelvis fortætning ikke handler om fortætning af alle områder i forstaden. Ønsket om et mere sammensat og rigere dagligliv og en højere grad af bæredygtighed og involvering kan opnås ved, at nogle områder fortættes og dermed påvirker naboområder til at fungere på nye måder, uden at disse nødvendigvis fortættes. Fortætning må altså ses som en strategi for et større område, og løsningerne må i det hele taget tage afsæt i og tilpasses de lokale forhold og potentialer. I arkitektkonkurrencen Farum i udvikling om udvikling af Farum Bymidte præsenterede JWH arkitekter nedenstående diagram, som fint sammenfatter både kompleksiteten i de mål, der sigtes efter og de forskellige typer af aktører, som skal inddrages, hvis omdannelsesprojekter skal lykkes og resultere i en mere bæredygtig og sammensat forstad. ATTRACTIVE SPACES ACCESSIBILITY DIVERSE CITY FORTÆT 2. FORBIND 3. BLAND CITIZENS PROGRESSIVE CITY SUSTAINABILITY SOCIAL DIVERSITY POLITICIANS CLIENT 4. MØD 5. REDEFINÉR 6. LINK PROFIT FLEXIBILITY SAFETY Diagram fra Cobe og MVRDV s forslag til Aalborg Øst Diagram fra JWH s forslag til Farum THE 40 X 40 GRID EVOLVES FROM A SET OF VALUES WHICH ARE DEFINED BY THE NEEDS OF ALL PARTS INVOLVED\n9 Indledning 09 På trods af den offentlige planlægnings begrænsede muligheder må det derfor være det offentlige, der stiller sig i spidsen for en sådan omdannelsesproces mod en højere grad af bæredygtighed ved at forsøge at påvirke og koordinere de mange omdannelsesinitiativer og skabe billeder af en ny fremtid, som kan inspirere og guide udviklingen i den ønskede retning. For Tænketanken har perspektivet derfor været, hvilke muligheder det offentlige har for at påvirke omdannelsen gennem samarbejde, koordinering, planlægning, lovgivning og forskellige former for incitamenter. Når opgaven anskues på denne måde, deler problematikken sig imidlertid geografisk. Der, hvor der allerede er mange omdannelsesprocesser i gang i kraft af stor økonomisk aktivitet, er der et sæt af muligheder for at påvirke udviklingen i den ønskede retning. Der, hvor den økonomiske aktivitet er lav, er der færre muligheder for at påvirke udviklingen, og det kræver andre typer af handlinger. Tænketanken har af ressourcemæssige grunde valgt at fokusere på de områder, hvor der er en vis økonomisk aktivitet, hvilket også afspejler sig i valget af eksempelkommuner. Der bør i forlængelse af dette arbejde igangsættes overvejelser over, hvorledes forstæderne kan omdannes i de dele af landet, som er præget af en lavere økonomisk aktivitet. Afsættet i det offentliges muligheder for at påvirke og koordinere omdannelsesprocesser i efterkrigsforstaden har også medført, at vægten ligger på de fysiske ændringer og i mindre grad på, hvordan de sociale strukturer kan påvirkes gennem specifikke politikker selvom disse forhold er forsøgt medtænkt. Tænketanken har eksempelvis ikke indgående beskæftiget sig med hvilke initiativer, der kan modvirke sociale problemer i store almene boligbebyggelser. Dette valg er fortaget ud fra den betragtning, at der allerede findes en bred vifte af forslag, som peger på, hvordan disse områder kan løftes. Tænketanken har i stedet behandlet dette problemkompleks ved at diskutere og anvise hvilke muligheder, der findes for at udvikle og forbedre de store almene bebyggelser gennem en bedre integrering i byen med nye forbindelser og udvekslingsmuligheder med omgivende bydele. Tænketankens arbejde og anbefalinger publiceres i to forskellige udgaver. Denne korte udgave, som rummer et resumé af arbejdets problemstillinger, målene og midlerne og derefter præsenterer Tænketankens anbefalinger i deres fulde omfang. Med fokus på anbefalingerne lægger denne udgave vægten på de nødvendige politikker: Hvilke former for initiativer og handlinger skal igangsættes for at omdanne efterkrigsforstaden i en mere bæredygtig retning? Den større rapport omfatter en grundigere diskussion af problemer, mål og midler, men adskiller sig især ved at have et afsnit, der mere konkret og med eksempler diskuterer, hvilke muligheder og typer af projekter der er relevante i forstadens forskellige områdetyper, og hvordan der kan arbejdes på regionalt og lokalt niveau for at skabe mere bæredygtige forstæder. Den større rapport er især tænkt som inspiration og værktøj til de planlæggere, der skal tilrettelægge omdannelsesprojekterne, mens denne korte udgave er målrettet politikere, administrative beslutningstagere i de danske kommuner samt alle andre, der ønsker indsigt i konklusionerne fra Tænketankens arbejde.\n10 010 Forstædernes Tænketank EFTERKRIGSFORSTADEN Efterkrigstiden igangsatte en byekspansion med en udstrækning, som ikke var set tidligere. Byekspansionen baserede sig på en bystruktur, der var mere åben og opdelt end de historiske byer, og som krævede en mobilitet af et omfang, der ikke var set tidligere. Det er disse bydele, vi nu må revurdere for at tilpasse til nye ressourcemæssige og klimatiske betingelser og til nye dagliglivsformer. Udstrækningen af efterkrigsforstaden ved de fire eksempelkommuner er vist med mørk tone på nedenstående kort. Aalborg Horsens Langeskov Brøndby Udbredelse af byområder bygget efter 1945\n11 Efterkrigsforstaden og bæredygtigheden 011 efterkrigsforstaden og bæredygtigheden Efterkrigstidens forstad blev bygget på forestillingen om, at en åben by med adskillelse af de forskellige funktioner var den rigtige opskrift på den moderne by. Ved at adskille funktionere mente man at kunne afværge de konflikter mellem forurenende industri og boliger, som plagede den historiske, tætte by. Ved at arbejde med en lav tæthed ville man skabe en sund og grøn by og undgå den form for slum, der var så meget af i industribyerne. De adskilte funktioner og aktiviteter skulle bindes sammen af et effektivt vejnet med bilen som det dominerende transportmiddel og dermed give familierne den frihed, som bilen giver. Med denne model var det intentionen at skabe velfærdssamfundets by, hvor alle kunne få en sund bolig, og hvor der var plads til, at byens forskellige funktioner kunne udvikle sig uden at komme i konflikt med hinanden. Med disse idealer gik der efter 2. verdenskrig en byekspansion i gang i de fleste europæiske lande inklusive Danmark, som ikke havde sin lige på noget tidligere tidspunkt i historien. Byernes areal flerdobledes i den tidlige efterkrigstid, hvor man på 25 år byggede store dele af de forstadsområder, vi har i dag. De nye forstadsområder blev styret af en række statslige politikker og kommunale planer. Gennem den fysiske planlægning sikrede man, at byen blev opdelt på den måde, man mente var rigtig, og at der blev plads til den sociale service, der hørte velfærdsstaten til. Gennem andre politikker sikrede staten, at byggeindustrien blev industrialiseret, så den kunne levere tilstrækkeligt mange boliger og tilstrækkeligt mange produktionsbygninger i det nødvendige tempo. Samtidig gjorde skattepolitikken det muligt for flere familier at få råd til at bo i eget hus. På mange måder var det en imponerende indsats, der meget bevidst og målrettet moderniserede samfundet. I dag står vi med resultatet af denne store bybygningsperiode og må konstatere, at noget fungerer godt, og andet er problematisk. At noget fungerer mindre godt skyldes især, at de samfundsmæssige vilkår i dag er væsentlig anderledes, end da ideerne om den moderne by blev udviklet. Men det skyldes også, at nogle af ideerne bag modernismens by var for endimensionale til at danne ramme om et varieret socialt liv og komplekse funktionelle relationer. Vi kan konstatere, at haveboligområderne er populære: Mere end 65 procent af den danske befolkning foretrækker at bo i en havebolig i forstaden. Vi kan også konstatere, at en del af de store etageboligområder fungerer mindre godt, og at der er sket en koncentration af mange af de svageste familier i netop disse områder. Vi kan se, at mange af efterkrigsforstadens industriområder står delvist tomme, fordi den type produktion og lagerfunktion, som de blev bygget til, er flyttet til andre dele af kloden. Vi kan se, at den bystruktur, der kom ud af bestræbelserne på at skabe en funktionsdelt by og et hierarkiseret og sikkert trafiksystem, resulterer i små, adskilte bebyggelses-øer, som ikke danner nogen sammenhæng og isolerer forskellige sociale grupper. Vi kan se tegn på, at de demografiske ændringer med flere ældre, flere enlige og små familier giver problemer i forhold til forstaden. Forstadens boliger og dens institutioner er bygget til børnefamilien og har svært ved at tilbyde de boligtyper og udfoldelsesmuligheder, som enlige, små familier og ældre efterspørger. Længere ude i horisonten og mere diskutabelt kan vi ane, at forstaden har svært ved at leve op til de dagliglivsformer, der kommer med mere fleksible arbejdstider, fjernarbejde og krav om et mere sammensat og indholdsrigt hverdagsliv. Om disse problemer er reelle eller spekulative, er der forskellige meninger om. Vi kan dog konstatere, at den forestilling, som efterkrigsforstaden er bygget på, om et dagligliv, der er delt mellem otte timers arbejde, otte timers hjemmeliv og otte timers søvn, ikke svarer til den dagliglivsrytme, som er dominerende i dag. Eller sagt på en anden måde: Efterkrigsforstaden er det sene industrisamfunds byform, og den viser tegn på at have svært ved at leve op til de behov, normer og forventninger, der dominerer i en postindustriel epoke. Der er nok enighed om, at der er visse problemer med forstadens bystruktur, boligformer og bymiljøer\n12 12 Forstædernes Tænketank Samlet energiforbrug fra Peta joule pr. år RESSOURCEFORBRUGET Energiforbruget steg voldsomt i alle vestlige lande, da genopbygningen og den samfundsmæssige nyorientering mod velfærdsstaten gik i gang efter 2. verdenskrig. Efter en voldsom stigning fra 1950 til 1970'erne er det lykkedes at reducere husholdningernes ressourceforbrug, mens energiforbruget til transport har været stigende gennem hele perioden og fortsat stiger kraftigt Den nederste graf viser forskellen i omfanget af biltransport, alt efter hvilken bytype man bor i. Her træder de mindre byer frem med en markant højere bilbenyttelse, end det er tilfældet i de mere tætte byområder. Index af energiforbrug fra Index, 1972 = 100% Transport: 158 Total: 103 Husholdning: 74 Vi kan altså konstatere, at de ressourcemæssige problemer, som vi står overfor, er et generelt samfundsmæssigt problem, som vi har skabt i efterkrigstiden. Samtidig kan vi dog også konstatere, at de forstadsområder, som vi har opbygget i efterkrigstiden, så at sige er specialiserede til det store ressourceforbrug. Vi er derfor nødt til at rette særlig opmærksomhed mod efterkrigsforstaden, hvis det skal lykkes at opnå den reduktion i forbruget af energi og ikke-fornyelige ressourcer, som vi har forpligtet os til Beboernes gennemsnitlige daglige samlede transport Dagligt transportarbejde / kilometer 40 Mellemstore provingsbyer 35 Århusområdet Hovedstadsområdet 20 Afstand til centrum / kilometer\n13 Efterkrigsforstaden og bæredygtigheden 13 og med de dagliglivsformer, som bestemmes af disse strukturer. Men der er ikke enighed om, hvor store og alvorlige disse problemer er. At forstaden stadig er meget populær indikerer i hvert fald, at ikke alle ser eller oplever disse problemer. Uenigheden betyder også, at der er uenighed om, hvorvidt disse problemstillinger er noget, der kræver initiativer fra det offentlige, eller om det er problemer, der vil blive løst gradvist gennem diverse små tilpasninger. Det er Tænketankens opfattelse, at det er nødvendigt at gennemtænke og forberede løsninger på disse problemer, selvom nogle af problemerne indtil videre kun optræder i det små. Der er imidlertid andre effekter af efterkrigsforstaden, som udgør mere håndfaste og målbare problemer, nemlig de ressourcemæssige aspekter. Den åbne og funktionsdelte bystruktur, der dominerer forstaden, favoriserer bilen som det hurtige og fleksible transportmiddel, der kan sammenbinde livet i forstaden ved af forbinde dagligdagens mange adskilte mål. Vi kan konstatere, at efterkrigsforstaden er den mest ressourceforbrugende del af vore byområder. Det gælder energiforbruget til opvarmning og drift, men det gælder især energiforbruget til transport, som er konstant stigende. Vi ved, at vi er nødt til at gøre noget ved det store ressourceforbrug og vores store udledninger af CO2, og vi har forpligtet os til det gennem internationale aftaler. Hvis vi skal leve op til disse aftaler, er vi nødt til at forsøge at ændre den måde, forstaden fungerer på. Man kan indvende, at det ikke er forstaden som sådan, der står for det store ressourceforbrug, men i stedet de forbrugs- og livsformer, vi har opbygget efter 2. verdenskrig. Man kan også indvende, at det er forkert at forsøge at udskille forstæderne fra de byregioner, som de indgår i, fordi dagliglivet udspilles mellem en række forskellige delområder i hele byregionen. Men forstaden er den del af vores byområder, som er mest direkte specialiseret til disse livsformer, og forstaden fastholder og viderefører dem. Derfor er det vigtigt at fokusere på, hvilke ændringer der kan foretages i forstaden, som kan trække udviklingen i en mere bæredygtig retning. Det tredje sæt af problemer, det er nødvendige at adressere, er tilpasningen til nye klimatiske vilkår. Her er forstaden netop i kraft af sin åbenhed og sine mange grønne arealer ikke det vanskeligste problem. Men det er ikke desto mindre tvingende nødvendigt at handle på dette felt, især i de lidt ældre områder, hvis man skal undgå store tab og værdiforringelser som følge af eksempelvis oversvømmelser. Vi står altså med nogle forstæder, som vi kan konstatere, har et uholdbart stort ressourceforbrug, og som ikke lever op til de demografiske udviklingstendenser i form af aldersfordeling og husstandsstørrelser. Vi står med nogle forstæder, som vi er nødt til at tilpasse til nye klimatiske betingelser. Dertil kommer, at der er tegn på, at forstæderne har svært ved at danne ramme om de dagliglivsformer, som præger den postindustrielle æra. Men vi står også med nogle forstæder, som i hvert fald når det gælder haveboligerne er meget populære. Hvis vi skal undgå, at de erkendte problemer forøges og kræver meget dramatiske indgreb, er det fornuftigt at forsøge at sætte ændringsprocesser i gang nu. Men det er vigtigt, at disse ændringer tilrettelægges på en måde, så forstadens bærende kvaliteter bevares. Målene Hvad er det mere præcist, vi skal opnå med de forandringer, vi gennemfører, og hvordan forstår og bruger vi bæredygtighedsbegrebet? Det tredelte bæredygtighedsbegreb, der omfatter miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed, bliver ofte kritiseret for at være for åbent og velmenende til at kunne bruges i praksis. Tænketanken har imidlertid valgt at fastholde dette begreb netop på grund af den store bredde. Hvis vi vil gøre os håb om at gennemføre varige og ambitiøse ændringer, der kan opnå tilslutning og fastholdes på lang sigt, må vi operere med denne bredde og tilrettelægge handlinger og forandringer, der opfylder alle tre dimensioner. Målene med at arbejde med den miljømæssige bæredygtighed i forstaden er, at vi skal reducere energiforbruget, presset på de naturlige ressourcer, arbejde med affaldshåndteringen og vandforbruget og indrette forstaden til nye klimatiske vilkår. At reducere energiforbruget til drift kræver blandt andet, at alle de apparater, vi har i vores boliger, bliver mindre energiforbrugende, men det kræver i høj grad også en ændring i adfærd og en øget bevidsthed om nødvendigheden af at reducere i energiforbruget. Energiforbruget til transport er den energikompo-\n14 14 Forstædernes Tænketank bio-ressourcer WWF udarbejdede i 2008 disse to kort, som viser trækket på bio-ressourcerne. De grønne toner viser overskud af bioressourcer, mens de rød-brune toner viser overforbrug, des mørkere des større overforbrug. Det er slående, at så sent som i 1961 var det kun nogle få lande i Vesteuropa, der havde overskredet biokapaciteten i de områder, som de råder over, mens det i 2005 er alle de økonomisk fremgangsrige lande, der overskrider den biokapaciet, som er på deres egne territorier. Dette understreger, at det er den livsstil og de samfundsformer og normer, vi har opbygget efter 2. verdenskrig, som vi er nødt til at revidere. Samtidig understreger det også, at vi ikke kan tillade os at inddrage mere land til byvækst, når vi ved, at verdens dyrkbare overflade vil blive indskrænket som konsekvens af klimaændringer.\n15 Efterkrigsforstaden og bæredygtigheden 15 nent, der stiger kraftigst og dermed den komponent, som det både er vigtigst og sværest at gøre noget ved. Forstaden har et meget stort energiforbrug til transport i kraft af sin åbenhed og opdelthed og den dertilhørende afhængighed af bilen. Målet er ikke at reducere mobiliteten i forstaden, men at reducere bilafhængigheden og derved reducere det store energi- og arealforbrug, som er koblet hertil. Vi kan påvirke bilafhængigheden, hvis vi gradvist kan ændre bystrukturen i forstaden, således at der er tættere til en række af de funktioner, man har brug for i dagligdagen. Hvis vi kan skabe et mere finmasket net af fortætningspunkter, hvor der både er butikker, institutioner, sportsanlæg og andre rekreative tilbud i cykelafstand, er der mulighed for at reducere brugen af privatbilen. Hvis vi samtidig kan etablere effektiv kollektiv transport mellem disse fortætningspunkter og forbedre omstigningsmulighederne mellem de forskellige trafikarter, er der principielt set mulighed for at fastholde mobiliteten, samtidig med at vi reducerer bilafhængigheden. Bystrukturen determinerer dog ikke brugen af privatbil, adfærd spiller også en stor rolle. Bilen er ikke kun praktisk, den er også en del af livsstilen i forstaden. Hvis vi skal indfri de muligheder, der ligger i at ændre forstadens bystruktur, skal vi både påvirke adfærden gennem diverse kampagner, og vi skal gøre det meget mere attraktivt at gå og cykle ved at gøre gangforbindelser og cykelruter mere komfortable, oplevelsesrige og smukke. Arbejdet med energiforbruget handler også om at efterisolere forstadens bygninger, som for en stor dels vedkommende er bygget efter en meget lav isoleringsstandard. Det kræver både vejledning og måske også økonomiske incitamenter som fx en lettelse at finansieringsmulighederne. Den miljømæssige bæredygtighed handler ikke kun om energi- og ressourceforbrug, men også om at sikre forløbet af naturlige processer ved at lade vandsystemer og spredningskorridorer danner sammenhænge, som kan være med til at sikre, at vi ikke yderligere reducerer artsrigdommen i naturen. Et af målene er også at styrke den sociale bæredygtighed. Her er det vigtigt at arbejde med forstadens struktur i forhold til offentlige rum, forbindelserne mellem forskellige områder og forstadens evne til at give oplevelses- og udfoldelsesmuligheder for mange forskellige grupper. Det kræver, at vi ser på, hvordan vi kan skabe koblinger mellem de mange adskilte bebyggelses-øer, og det kræver, at vi skaber flere og nye typer af offentlige rum, som kan indtages af forskellige grupper. Det drejer sig om rum, der knytter sig til de eksisterende fortætningspunkter, og som skaber flere overlapninger og mere synergi mellem funktionerne og de grupper, der bruger dem. Men det handler også om at skabe nye typer af grønne rum, som kan tjene som offentlige rum og om en aktivering og bedre udnyttelse af de fortætningspunkter, der allerede findes omkring institutioner og sportsanlæg. Dette kan gøres ved at samlokalisere flere funktioner, ved at åbne dem og ved at kæde dem sammen med andre bydele. En forbedring af den sociale bæredygtighed kræver samtidig, at vi bearbejder de mange afstandszoner, der er mellem de forskellige bebyggelser, og at vi skaber koblinger og lokaliserer nye anlæg og rekreative muligheder, som kan være fælles og skabe nye mødesteder. Målet med at forbedre den økonomiske bæredygtighed er at få skabt incitamenter til, at de investeringer, som foretages i forstaden, i højere grad tænkes i forhold til at styrke den sociale og miljømæssige bæredygtighed. For at sikre dette er der behov for nye samarbejdsformer, som gør det attraktivt at tænke helhedsorienteret. I denne sammenhæng er der relevante erfaringer fra blandt andet Frankrig, Tyskland og Spanien. Overordnet set er det målet, at det ikke er developerens korte tidshorisont og skarpt afgrænsede matrikel, der bliver accepteret som økonomiens ramme, men at der i stedet anvendes kalkuler, som indtænker byggeriets fulde livscyklus og indregner de potentialer, der ligger i at tænke det aktuelle projekt ind i en større helhed. Det kræver, at det offentlige stiller krav om sådanne beregninger og indretter sine egne beregningsmodeller, så de inkluderer livscyklusperspektivet. Midlerne og tilgangen Det har været en afgørende forudsætning for Tænketankens arbejde, at det drejer sig om at forandre nogle allerede eksisterende byområder. Det handler ikke om at rive forstaden ned og komme med forslag til, hvordan man bygger en ny eller andre tilsvarende radikale indgreb. Det handler om at gennemtænke og tilrettelægge en gradvis ændring af forstaden, så den på samme tid bliver mere bæredygtig og mere attraktiv at leve i. Det er ikke modsætninger, det er en mulighed, hvis vi tænker os om og handler fornuftigt.\n16 16 OMDANNELSE Parallelt med Tænketankens arbejde har der på initiativ af Realdania været afholdt en serie konkurrencer, som har belyst omdannelsesmulighederne i forskellige dele af efterkrigsforstaden. I arkitektkonkurrencen Greve Bymidte - visioner for fremtidens stationscentre blev det undersøgt, hvordan et af efterkrigsforstadens mellemstore stationscentre kan fornys og udvikles. Målet med konkurrencen var, at fremtidens Greve Midtby skal leve op til nye økonomiske betingelser, give rum for flere aktiviteter, flere forskelle gruppers dagligliv, og at området skal forbinde sig til de omgivende kvarterer på en sådan måde, Forstædernes Tænketank bes tættere byområder med plads til nye boligtyper og serviceerhverv samtidig med, at der skabes bedre integration mellem bycentret og blandt andet et stort alment boligbyggeri. at det fremmer gang og cykeltrafik og styrker den lokale identitet. I arkitektkonkurrencen Ejby Erhvervsområde blev det undersøgt, hvordan et af efterkrigsforstadens store erhvervsområder kan bidrage til en mere omfattende fornyelse af forstaden. Dette skal gøres ved at udnytte de potentialer, som knytter sig til en ny letbane og ved at skabe et mere sammensat område, der både rummer boligbyggeri med mange lejlighedstyper og plads for både traditionelle serviceerhverv og nye typer af kontorerhverv. I arkitektkonkurrencen City in between om udvikling af Aalborg Øst blev det undersøgt, hvorledes det potentiale, som er knyttet til en stor områdefornyelse i et alment boligområde, til udvidelse af universitet, til udvidelse af et sportscenter og til opbygning af et superhospital, kan samtænkes og skabe grundlag for, at efterkrigsforstaden inklusive de omkringliggende parcelhusbyer kan komme til at fungere mere bæredygtigt. I arkitektkonkurrencen Farum i udvikling blev det undersøgt, hvordan et centralt område kan udvikles således, at der ska- BB AA SKOVKVARTERET ALLÉKVARTERET boldbure boldbane rådhuspladsen RÅDHUSKVARTERET CC C markedspladsen DD sportspladsen STATIONSKVARTERET kirkepladsen centerpladsen stationspladsen byparken DET BLÅ KVARTER SKOLEKVARTERET svømmehalspladsen SVØMMEHALSKVARTERET boldbaner CC BB B D DD AA Ejby Greve FFAR ARU RUM UM M MIID ID DTPUN DT TTP TPUN PU P UN NK KTT K fodgænger overgang port ERH EER RHVERVS R RHV HVERVS HV VERV RVS R RV VSK V VS SSK KV K VAR VA V ARTE ARTERET TEER RET cykelsti showhroom bingo genoptræning showhroom lokalt P-søgering klimacenter idrætshal Amfi multibane sportshal petanque BY BY YBÆ YB BÆ BÆ ÆK K KG G GR RU R UN UN ND NDEN DEEN D EN boldbaner fodgænger overgang skate bane workout sundhedshus showhroom grafitti mur ungehus fodgænger overgang opkørsel til P-kælder nedkørsel til P-kælder boliger liberalt erhverv boliger liberalt erhverv handelsstrøg udeserviering grøntorv handelsstrøg adgang til varegård spillested varegård midtpunktsstien varegård FFA ARUM ARU A RU RUM UM B UM BYC BYCENTER BYCEN Y YC CEEN C EENTER N EER R c tter Farum Bycenter fodgænger overgang varegård kunde parkering indkøbsvarehus overløbs bassin KU KUM KU UM MB M BEEELLK BELKV B LLKVARTER KVARTE KVARTER KV K VARTE VA V ART A RTER RT R TTEER EERE REET R ET bazar P-hus off. tagterrasse indkørsel til P-hus varegård kunde parkering liberalt erhverv liberalt erhverv parkering STTAT SSTA TA TA ATIO ATI AT TTIO IIO ONSKV ON ONS O NSK NS SKVART RTTE TTERET EERET RET REETT Aalborg Øst Farum grillplads soppebassin boliger boliger\n17 Efterkrigsforstaden og bæredygtigheden 17 Der er nogle typer af påvirkninger og bæredygtighedsscenarier, der er relevante, hvis det drejer sig om at planlægge og bygge nye byområder. Men der må tænkes og handles anderledes, når det som her gælder om at tilrettelægge omdannelsesprocesser, som over længere tid og gennem mange små forandringer skal få forstaden til at fungere mere bæredygtigt. Nok foregår der et vist nybyggeri, som har en højere energistandard end det eksisterende byggeri, men nybyggeriet udgør en meget begrænset påvirkning på den samlede bæredygtighed i forhold til de allerede byggede forstadsområder. Hvis der satses på en strategi, hvor det er nybyggeriet, der skal bære ændringerne, vil omdannelsen ske over en uhyre lang periode og ikke leve op til de milepæle, der er sat i internationale aftaler. Spørgsmålet er derfor, hvordan man kan påvirke eksisterende byområder, som rummer mange forskellige aktører og områdetyper, så der i en rimelig takt sker en hensigtsmæssig klimatilpasning og en bæredygtig omdannelse. Der er hverken lovningsmæssige eller økonomiske muligheder for, at det offentlige på egen hånd kan foretage de nødvendige og komplicerede ændringer. I det hele taget er der ret få direkte påvirkningsmuligheder i forbindelse med eksisterende byområder. Denne erkendelse gør det vigtigt, at der anlægges en strategisk og processuel synsvinkel, hvor ændringerne opnås i et samspil mellem offentlige politikker, markedsdrevne forandringsprocesser og de forandringer, der foregår på initiativ af den enkelte ejendoms ejer. Det drejer sig altså om gennem en sådan koordinering at sætte gang i en omdannelse, som gradvist får byen eller byområdet til at nærme sig de klima- og bæredygtighedsmæssige målsætninger, som det er nødvendigt at opfylde. Et vigtigt startpunkt er at gennemføre en kortlægning af, hvilke forandringsprocesser der allerede finder sted i forstadsområderne, og hvilke ændringer der forventeligt vil sætte sig igennem i løbet af en forudsigelig periode. Derefter må man overveje, om disse forandringsprocesser kan påvirkes på en måde, så de trækker i den ønskede retning. Selvom store dele af forstæderne ser ud til at være meget stabile, så opdager man ved en grundigere analyse, at der faktisk foregår og i fremtiden også vil foregå ganske store ændringer. Der sker store ændringer i institutions- og detailhandelsstrukturen. De store industriområder skal bruges på nye måder. Der skal store isoleringsarbejder i gang i de enkelte bygninger. Forsyningssystemer til energidistribution skal lægges om. Der skal ske ændringer, som kan klare vandafledningen fra de voldsomme regnskyl. Alle disse ændringer skaber muligheder for gennem koordinering på samme tid at øge bæredygtighedsstandarden, gennemføre klimatilpasninger og gøre forstaden mere attraktiv at leve i og mere i overensstemmelse med fremtidens dagliglivsformer og demografiske realiteter. Det kræver dog, at de administrative rammer bliver gearet til at tænke og handle på denne måde. Den offentlige administrations sektoropdeling og forsyningsselskabernes selvstændiggørelse og privatiseringer vanskeliggør den nødvendige koordinering og helhedstænkning. Det kræver, at det offentlige finder samarbejdsformer med de mange private aktører, der skal inddrages i en sådan proces, og bliver udstyret med midler til at indgå i og fremme sådanne samarbejder. Det kræver, at der udvikles metoder i kommunerne til at skaffe sig overblik over, hvilke forandringer der er i gang eller på vej i de forskellige bydele, og at der udvikles en mere strategisk tænkning og planlægning, som kan handle på de muligheder, der opstår. Det kræver, at den kommunale planlægning er i stand til at kommunikere de langsigtede mål på en sådan måde, at de bliver forståelige, og der skabes opbakning. Samtidig kræver det en accept af, at der arbejdes med det, der kan kaldes det potentielt bæredygtige. Det er ikke sikkert, at de ændringer, der gennemføres på kort sigt, skaber synlige bæredygtighedsgevinster. Det kræver, at adfærden også tilpasses de nye muligheder. Det er derfor nødvendig at opbygge en bevidsthed om, at der arbejdes langsigtet, og at det, der sker, er en forberedelse af bystrukturen til en mere bæredygtig funktionsmåde. Hvis denne bevidsthed ikke etableres, vil det være meget let at blokere for de nødvendige initiativer. Det positive i budskabet er, at hvis vi opfører os klogt, kan vi både forberede os på et mindre ressourceforbrug og skabe nogle forstæder, som er mere oplevelsesrige at bo i.\n18 18 Forstædernes Tænketank Byomdannelse i stedet for byspredning Find finansiering Brug de lokale ressourcer Kortlæg og anvend dynamikken i forstaden Tilpas bystrukturen styrk bæredygtig mobilitet fasthold og udbyg attraktiviteten i forstaden Påvirk adfærd Forny planlægningen Afmonter administrative og lovgivningsmæssige forhindringer Igangsæt forsknings-, eksempel- og udviklingsprojekter\n19 Anbefalinger 19 Fokus i Tænketankens arbejde har været, hvorledes man gennem offentlige politikker og koordinering af private initiativer og investeringer kan påvirke omdannelsesprocesserne i forstæderne og på den måde gradvist omdanne efterkrigsforstæderne til en mere bæredygtig funktionsmåde. Både denne tilgang og principielle overvejelser over bæredygtighed peger på, at det må være de lokale og specifikke forhold, som danner afsæt for, hvilke planer og politikker man vælger. Det er derfor vigtigt at understrege, at de anbefalinger, der findes nedenfor, må ses som et bruttokatalog, som den enkelte kommune eller initiativgruppe må vælge og prioritere, alt efter hvilken områdetype, hvilke problemstillinger og hvilke sociale og økonomiske muligheder man står overfor. Det er i den forbindelse vigtigt at være opmærksom på, at anbefalingerne virker sammen. Der skal i det konkrete tilfælde vælges, hvor og hvordan man begynder, men anbefalingerne virker kun, hvis der over tid sker en inddragelse af alle de forhold, der er omtalt. Denne sammenhæng viser sig også ved, at der er en række forhold, som indgår i flere af anbefalingerne fx nødvendigheden af lokal medvirken og opbakning. Anbefalingerne er delt mellem et hvorfor og et hvordan: Hvorfor er det vigtigt at handle på dette felt, hvis der skal opnås en højere grad af bæredygtighed, og hvordan kan det ske i praksis? Det er Tænketankens håb, at denne dobbelthed af hvorfor og hvordan vil gøre det lettere at fortolke og tilpasse initiativerne til de konkrete og lokale vilkår, man står overfor. Ud over forslag til handlinger, der retter sig mod byens fysiske og sociale strukturer og den måde, planlægning, lovgivning og offentlig administration er organiseret på, er der præsenteret en række forslag til eksempelprojekter og forskningsprojekter. Eksempelprojekter er vigtige, fordi der i Tænketankens anbefalinger lægges op til et kompliceret samspil mellem en række forskellige aktører, systemer og bystrukturer. Hvordan et sådant samspil bedst kan tilrettelægges, kan kun afgøres i en dialog mellem principper og praksis. Det er vigtigt at evaluere og gøre erfaringer med denne afprøvning bredt tilgængelig. Der er også peget på en række felter, hvor der er brug for en øget forskningsbaseret viden. Samtidig er der peget på vigtigheden af, at eksempelprojekter følges og generaliseres gennem parallel forskning. Både handlingsanvisninger og anbefalinger om eksempelprojekter og forskningsindsats må ses i et dynamisk perspektiv, hvor erfaringer med gennemførte planer og processer vil pege på justeringer og nye typer af afprøvning og undersøgelser. Ligesom der peges på, at der i kommunerne bør opbygges en bedre viden om forandringsprocesserne, bør der også fra centralt hold etableres en enhed, der følger med i, hvorledes omdannelsesprocesserne i forstaden udvikler sig, og hvilke behov for nye initiativer der viser sig.\n20 20 Forstædernes Tænketank 1 BYOMDANNELSE I STEDET FOR BYSPREDNING Jordens areal er en definitivt begrænset ressource. Den beboelige overflade på jorden er en basal ressource, som ikke kan udvides og ikke kan fornyes. Vi kan forudse, at der med klimaændringer og stigende globalt befolkningstal bliver øget behov for dyrkningsarealer til fødevarer og energiafgrøder. Vi bør derfor som et land med begrænset befolkningstilvækst ikke inddrage nye arealer til byformål, som vil betyde, at vi reducerer dyrkningsarealerne og omfanget af de arealer, der sikrer regenerering af naturens processer og fastholder biodiversiteten. Byspredning øger transportbehovet. Vi bør undgå nye byudlæg, fordi vi ved, at byspredning medfører øget transportbehov især i form af øget biltransport og dermed øget ressourceforbrug. Det gælder også, selvom det skulle lykkes at udvide andelen af elbiler. ændringer, som kan få efterkrigsforstaden til at fungere mere bæredygtigt. Tæthed øger bæredygtighed. Vi ved, at lave tætheder betyder en høj grad af bilanvendelse. Vi ved også, at der med stigende tæthed er mulighed for at opnå grundlag for flere kollektive funktioner, bedre butiksforsyning, øget andel af gang- og cykeltrafik og større underlag for kollektiv transport. Minimering af byspredning. Minimering af byspredning er derfor en afgørende forudsætning for, at en række af de tiltag, som kan gøre efterkrigsforstaden mere bæredygtig, kan gennemføres. Og det praktiseres allerede i en række europæiske byer. Byspredning undergraver byomdannelse. I den udstrækning, vi tillader ubegrænset byudvidelse, vil det svække tilskyndelsen til at omdanne og genanvende udslidte og utidssvarende byområder. Det vil ramme omdannelsen af industriområder og vanskeliggøre eller umuliggøre bystrukturelle\n21 Anbefalinger 21 Miljøbidrag skal styrke byomdannelse. Nyudlæg af byzone og byggemodning af eksisterende byzone skal udløse et miljøbidrag, som overføres til en pulje, der skal have som mål at styrke bæredygtigheden i forstæderne gennem støtte til byomdannelsesprojekter. Puljen bør administreres i et tæt samarbejde mellem forstadens interessenter. Puljen skal gøre det muligt for kommuner og andre at realisere omdannelsesforslag og gøre det økonomisk attraktivt at omdanne og videreudvikle den eksisterende bebyggede byzone til nye formål. Tilbageføring af uudnyttet byzone. Der gennemføres en gennemgang af alle kommuneplaner for at identificere uudnyttet byzone i forstæderne. Udlæg, som ikke rummer stor samfundsmæssig værdi, føres tilbage til landzone. Mindre parcelhusgrunde. Den nedre grænse for parcelhusgrundes størrelse fjernes, og det eksisterende loft på kvadratmeter sænkes til kvadratmeter for at sikre bedre arealudnyttelse og muliggøre flere boligtyper og funktioner i eksisterende områder. Omdannelse af nedslidte og svagt udnyttede byområder. Der er store udviklings- og fortætningspotentialer i omdannelse af nedslidte industriområder og fortætning af lavtudnyttede institutionsområder.\n22 22 Forstædernes Tænketank 2 find finansiering Pressede offentlige budgetter. De offentlige budgetter bliver mere og mere trængte, i takt med at aldersstrukturen ændres, og et øget skattetryk ikke er en mulighed, Det er derfor nødvendigt at finde alternative finansieringskilder til de omdannelses- og tilpasningsprojekter, som er nødvendige for at skabe en bæredygtig og klimatilpasset forstad. kan anvendes i denne sammenhæng, og det miljøbidrag, som er omtalt ovenfor, vil også kunne være en del af løsningen. Økonomien til omdannelsesprojekter eksisterer latent. Mange af de omdannelsesprojekter, som skal gøre forstaden mere bæredygtig, er forbundet med værdiøgninger i de områder, de berører. Når anvendelsen eksempelvis ændres fra erhverv til blandet anvendelse, vil der opstå værdistigninger. For at sætte omdannelsesprocessen i gang, er der dog ofte brug for investeringer, som kan øge områdets samlede attraktivitet. Disse investeringer er ikke økonomisk bæredygtige for den enkelte grundejer, og offentlige investeringer er i de fleste tilfælde ikke realistiske, sådan som de kommunale økonomier ser ud i dag og de kommende år. Vi kan altså konstatere, at en bæredygtig udvikling vil kunne finansieres af de værdiøgninger, der ligger latent i områderne, men det forudsætter, at disse værdiøgninger frigøres fra den enkelte parcel og kan anvendes til investeringer i det samlede område. Der findes rundt om i Europa modeller, som\n23 Anbefalinger 23 Udbygningsaftaler. Planlovgivningen indeholder bestemmelser om udbygningsaftaler, der gør det muligt at aftale, at private investorer finansierer og gennemfører en række af de investeringer i infrastruktur og uderum, som traditionelt afholdes af det offentlige. En udvidelse af dette aftalekompleks vil kunne bane vejen for finansiering til en del af de omdannelsesinitiativer, der er omtalt i denne rapport. Udviklingsselskaber. Udviklingsselskaber, som har eller overtager ejendomsretten til et omdannelsesområde, er en velkendt og uhyre effektiv model til at aktivere de værdier, der ligger i et givet område. Selskaberne kan anvende områdets værdier til at gennemføre en række af de basisinvesteringer, der øger værdien af det samlede område og dermed gør det muligt at gennemføre omdannelse uden at tilføre offentlige investeringer. Societé d economie mixte. I Frankrig eksisterer muligheden for at udpege et fornyelsesområde, en såkaldt ZAC, hvor der gælder særlige regler. Disse regler omfatter blandt andet oprettelsen af et selskab med blandet privat og offentlig økonomi, som dannes ved, at alle ejendomsejere lægger deres værdier ind i et fælles selskab, som herefter kan operere som et udviklingsselskab. Frivillige aftaler. I nogle eksisterende projekter, som eksempelvis Sydhavnen i København, er der indgået frivillige, men forpligtende og formaliserede, aftaler mellem de involverede developere og kommunen. Disse aftaler vedrører fordeling af investeringer og opgaver, og hvilken standard og kvalitet der skal skabes af de enkelte projekter, således at standarden i det samlede område forøger værdien af de enkelte ejendomme. En sådan model kunne være mulig i nogle af forstadens industriområder, idet den er af interesse for de fleste af de involverede aktører. Miljøbidragspulje. Den tidligere foreslåede miljøbidragspulje vil kunne være med til at finansiere den bæredygtige omdannelse af forstæderne og gøre det økonomisk attraktivt at omdanne og videreudvikle den eksisterende byzone. Puljen vil muliggøre, at kommuner kan realisere omdannelser. Noget for noget. I mange omdannelsesprojekter rundt om i Europa arbejdes med fleksible rammer, der gør forhandling mellem investorer og kommunen mulig. I i Barcelona er der eksempelvis opstillet en overordnet målsætning for området. I den udstrækning developere binder sig til at bidrage til de funktionelle, brugsmæssige og æstetiske krav, belønnes de med højere udnyttelsesgrad, men forpligter sig til gengæld til at bruge omkring 30 procent af gevinsten på fysisk og social infrastruktur for hele området. Det samme system afprøves i flere franske byer.\n24 24 Forstædernes Tænketank brug de lokale ressourcer Ejerskab. Det er veldokumenteret, at inddragelse af de lokale beboere i et områdes udvikling skaber ejerskab, engagement og opbakning hos beboerne. Beboerne får mulighed for at påvirke projekterne og deres by, hvilket muliggør udviklingsprojekternes succes og den fortsatte udvikling af byen. Aktivering af området ressourcer. Beboerne vil ofte kende områdets muligheder og latente ressourcer bedre end den kommunale forvaltning. Aktivering, tæt samarbejde og uddelegering vil kunne skabe projekter, som genudnytter og kombinerer lokale ressourcer til gavn for bæredygtigheden. Ejerskab og adfærd. Mange omdannelsesprojekter vil etablere det, der kan kaldes potentiel bæredygtighed, i form af nogle rammer og muligheder, som forudsætter adfærdsændringer, for at bæredygtighedspotentialet i projekterne kan realiseres. Lokalt ejerskab er særligt afgørende i sådanne tilfælde, hvor fysiske forandringer er koblet til adfærdsmæssige forandringer. Det engagement og den forståelse, som opstår gennem aktivering af de lokale ressourcer, vil i de fleste tilfælde være en forudsætning for, at bæredygtighedspotentialerne reelt sætter sig igennem. Aktivering af civilsamfundets ressourcer. Mange steder er der stor lokal opbakning til at udvikle forstaden i mere bæredygtig retning; socialt og miljømæssigt. Ved at inddrage og støtte op om lokale projekter bliver det både muligt at skabe en mere omfangsrig og en dybere forankret forandring.\n25 Anbefalinger 25 Identificer nye grupper og udviklingstendenser. Kortlægning af forskellige grupper, der kan inddrages i byudviklingen, gør det muligt at aktivere deres ressourcer. Disse grupper kan både starte og drive egne innovative projekter eller være en aktiv part i en kommunalt eller privat initieret udvikling. Skab nye former for samarbejde. Samarbejde mellem det offentlige og private og partnerskaber, der inddrager det private erhvervsliv og civilsamfundet, kan skabe det ejerskab og den fælles oplevelse af forpligtelse, som aktiverer de lokale ressourcer. Skal de lokale ressourcer sættes i spil, handler det således om at forandre relationen mellem civilsamfund og kommune fra at være et spørgsmål om inddragelse til at være en samarbejdsrelation. Skab råderum for borgergrupper, grundejer Foreninger og andre organiseringer. Gennem fordelagtige lån og uddelegering af kompetencer kan nye grupper se muligheder i at deltage mere aktivt i byudviklingen. Dette kendes blandt andet i Tyskland, hvor grupper af borgere kan få særlige lån, hvis de bygger bæredygtigt.\n26 26 Forstædernes Tænketank 4 kortlæg og anvend dynamikken i forstaden Der foregår mange forandringsprocesser i forstaden. Selvom efterkrigsforstaden er udbygget, og mange områder synes statiske og upåvirkelige, foregår der mange forandringsprocesser, og der vil komme flere til i de kommende år. Hvis disse forandringer kortlægges og koordineres i en offensiv planlægning, kan dette trække forstaden i retning af en mere bæredygtig funktionsmåde uden store offentlige investeringer. Varme og energiforsyning. I de fleste forstadsområder vil der i de kommende år skulle gennemføres store ændringer i energiforsyning. Det vil i nogle tilfælde betyde store anlægsarbejder, som uden væsentlige ekstraudgifter kan anvendes til at skabe nye byrum, nye forbindelser og sammenhænge og nye eller forbedrede rekreative områder. Klimatilpasning. Det vil i mange særligt ældre forstadsområder være nødvendigt at indføre systemer, der kan afvikle store mængder overfladevand. Det kræver ændringer på både offentlige og private arealer, som gennem en omhyggelig planlægning og koordinering uden væsentlige ekstraudgifter kan anvendes til at skabe nye sammenhænge og tilføre nye kvaliteter til veje og rekreative arealer. Bygningsændringer. De stigende energipriser betyder, at isoleringsstandarden på eksisterende huse bliver en væsentlig parameter. Der vil derfor i de kommende år blive gennemført omfattende bygningsændringer i forstæderne, og i en del tilfælde vil nedrivning være økonomisk fordelagtigt. Disse ændringer rummer muligheder for at gennemføre fortætninger og tilføre nye boligtyper i parcelhusområderne. Institutionsændringer. Der foregår og er planlagt store ændringer i de offentlige institutioner. Børneinstitutioner og skoler bliver sammenlagt til større enheder. Sundhedshuse er en ny kommunal opgave. Mindre hospitaler bliver nedlagt, og nye superhos pitaler bliver bygget. Alle disse anlæg strukturerer dagliglivet på forskellige niveauer og bør inkluderes i en planlægning, der ser dem som muligheder for at skabe nye lokale og regionale samlings- og fortætningspunkter. Ændringer i detailhandelsstrukturen. Mange små lokalcentre er truet af lukning, samtidig med at investorer og kæder presser på for at få lov til at bygge nye storcentre og placere nye lavprisbutikker. Disse ændringer bør inddrages og ses som potentialer for at skabe nye fortætningspunkter eller fastholde eksisterende, velbeliggende lokale centre. Ændringer i demografi og boligefterspørgsel. Flere ældre, flere små husstande, flere enlige og nye dagliglivsrytmer vil stille andre krav til forstaden, end den oprindeligt blev planlagt til at opfylde. Som konsekvens af disse ændringer kan der opstå en situation, hvor nogle boligområder vil blive vurderet som mindre attraktive end tidligere. Alle disse sociale og kulturelle aspekter må indlemmes i en planlægning, som evner at se dem i sammenhæng, opfylde nye behov, skabe et mere varieret boligudbud og skabe nye kvaliteter ved udnyttelse af synergier mellem funktioner og socialgrupper.


Modernitet er både en historisk periode i Vestens historie og en indstilling til livet. Det forklarer professor Hans-Jørgen Schanz fra Aarhus Universitet i denne artikel om modernitetens oprindelse.\nModerniteten har i mere eller mindre realiseret form eksisteret i omkring 250 år. Først i 1900-tallet blev den fuldt ud realiseret, og i dag er den i Vesten nærmest en selvfølgelighed. Ofte så stor en selvfølgelighed, at vi slet ikke bemærker det. (Foto: Shutterstock)\nNår ordet moderne anvendes i en eller anden sammenhæng, hvor det optræder i udtryk som 'den moderne familie' eller 'den moderne pædagogik',\nvil langt de fleste mennesker formentlig ikke studse eller komme i vildrede. Ordet bruges i dag ganske hyppigt som adjektiv – og der synes ikke at være problemer med det.\nMen når vi begynder at tale om 'det moderne' eller 'modernitet' uden videre, opstår der problemer. For hvad er egentlig det moderne eller modernitet?\nEn kort bestemmelse af modernitet er, at det er to ting, som hænger sammen: Dels en fase i Vestens historie fra ca. 1750 og frem til i dag. Og dels er modernitet karakteriseret ved, at fire af livets dimensioner – forholdet til naturen, forholdet til andre mennesker, forholdet til sig selv og forholdet til det guddommelige – skal have helt bestemte indhold.\nTeorier om det moderne har faktisk eksisteret siden sidste halvdel af 1700-tallet.\nI starten var det sjældent, at ordet modernitet blev anvendt, det kom lidt efter lidt i 1800-tallet. Fænomenet modernitet var nu blevet ganske tydeligt. Der var dog en forløber for brugen af ordet.\nEfter renæssancen opstod der en strid blandt lærde om, hvorvidt det var den klassiske antikke kunst og kultur eller den såkaldte moderne kunst og kultur, der var den mest rigtige, og som skulle være forbillede. Her blev ordet moderne brugt afgrænset og begrænset: Det angik alene en karakteristik af kunsten og til dels videnskaberne.\nMen i 1700-tallet begyndte ordet, sammen med en række andre ord, der angik nutiden og dennes umiddelbare fremtid, fx 'det borgerlige samfund', at blive anvendt meget bredere, nemlig som en historisk fase – og altså ikke kun som en kvalificering af kunst.\nMan opdagede den historiske mekanisme\nOpfattelsen af, at nutiden og fremtiden kunne og ville blive radikalt forskellig fra den umiddelbare fortid, hang ikke mindst sammen med ændringer i opfattelsen af, hvad historie var for noget. For her i sidste halvdel af 1700-tallet mente man videnskabeligt at have opdaget historiens hemmelighed.\nTidligere var historie noget, som var overladt til historieskrivningen. Den beskæftigede sig med fortidens begivenheder, der var værd at erindre, og som stort set ikke rummede andet end nogle moralske indsigter. Nu mente man derimod, at selve den historiske udviklingsgangs mekanisme kunne afsløres videnskabeligt.\nDet var i første omgang i økonomiske teoridannelser, at denne tanke opstod. Det blev hævdet, at historiens gang ikke var cyklisk, ikke styret af forsynet eller Gud, ligesom historien ikke var tilfældig eller kaotisk. Den var ganske enkelt styret af menneskenes former for naturbeherskelse.\nI begyndelsen levede man i et jæger-fiskersamfund, hvor menneskene – sagde man – levede direkte af naturen (de amerikanske indianere udgjorde her den empiriske støtte). Senere fulgte nomadestadiet, hvor naturen, nemlig husdyrene, delvist blev tæmmet. Fasen blev efterfulgt af det landbrugsmæssige stadie (middelalderen), hvor hele naturen i princippet blev behersket.\nOg det sidste stadie, som man lige var trådt ind i, var det såkaldte borgerlige stadie. Her var naturen principielt i alle dens former til at beherske, og samtidig havde man altså nu opdaget den historiske mekanisme.\nDer har været et utal af modernitetsteorier\nFremkomsten af ideen om historiens hemmelighed førte umiddelbart til en ide om, at historien også kunne skabes – ikke bare berettes. Og vel at bemærke skabes med bevidsthed om, at den blev skabt, mens det skete.\nHer har vi startskuddet til modernitetsteorier, som jo er teorier, der vil sige noget om, hvordan samtidens grundtræk ser ud – og hvordan de glider ind i fremtiden for at forme denne. Fremførelsen af modernitetsteorier var oprindeligt – og er det for så vidt stadig – et vestligt fænomen.\nSiden da har der været fremført et utal af modernitetsteorier. Her fremlægges en modernitetsteori, som er stykket sammen af en række teorier med vidt forskellig baggrund. Foruden teoridannelser er der indoptaget historiske erfaringer med de kampe og stridigheder, der har været omkring ideerne om det moderne liv.\nEn ting er nemlig sikker: Når man i dag beskæftiger sig med modernitet som fænomen, er det tydeligt, at moderniteten aldrig fra starten forelå som en fiks og færdig ide, der blot skulle realiseres.\nDet er der mange grunde til: Dels har der været et utal af modernitetsteorier, som ofte gensidigt udelukkede hinanden og altid var i konkurrence med hinanden, dels har de forskellige teorier måttet indarbejde og korrigere sig selv via de historiske erfaringsdannelser og kampe, som har fundet sted.\nModerniteten har i mere eller mindre realiseret form eksisteret i omkring 250 år. Først i 1900-tallet blev den fuldt ud realiseret, og i dag er den i Vesten nærmest en selvfølgelighed. Ofte så stor en selvfølgelighed, at vi slet ikke bemærker det.\nMenneskets forhold til naturen skal gælde uden religiøse mellemregninger\nVed modernitet skal der forstås to forskellige, men sammenhængende ting. For det første angiver modernitet en fase i Vestens historie fra omkring 1750 og frem til og med i dag. For det andet er modernitet udtryk for en bestemt indstilling i og til livet.\nDenne indstilling gør sig især gældende i fire dimensioner: menneskenes forhold til naturen, menneskenes forhold til hinanden, menneskenes forhold til sig selv og menneskenes forhold til Gud eller det guddommelige.\nFor menneskenes forhold til naturen skal gælde, at forholdet er helt uden religiøse eller mytiske mellemregninger. Naturen ønskes\nbehersket både i forhold til at tilbagerulle dens\nluner (fra oversvømmelser til kræft) og i forhold til at aftvinge den brugsværdier til tilfredsstillelse af menneskelige behov. Redskabet hertil er teknologi, videnskab og arbejde i bred betydning.\nDet private rum er rum for individualisering og socialisering\nFor menneskenes forhold til hinanden skal gælde, at forholdet er bestemt af en adskillelse af det offentlige og det private. Hvor skellet går, svinger historisk, men det skal være der.\nDerudover skal de love, der regulerer menneskenes adfærd i det offentlige rum, være fastlagt ud fra menneskelig erfaring og fornuft og uden religiøse begrundelser. Og disse love skal kunne vinde demokratisk legitimitet – altså støttes af et flertal.\nSlutteligt gælder det, at det private rum er rum for individualisering og socialisering med frembringelse af intimitet og nærhed.\nDe fire dimensioner skal realiseres\nFor menneskenes forhold til sig selv skal det gælde, at forholdet skal stimuleres i retning af myndighed og selvbestemmelse, hvor det enkelte individ selv udvikler dømmekraft.\nOg endelig skal det gælde, at menneskenes forhold til Gud eller det guddommelige principielt skal udfolde sig i det private rum. Det er ikke et offentligt anliggende. Samtidig skal det være selvvalgt af det enkelte menneske. Og det skal altså også kunne vælges fra.\nDisse fire dimensioner skal alle – og ikke bare en eller to eller tre af dem – være realiseret, for at vi har modernitet. Hvis ikke alle dimensioner med dette indhold er realiseret samtidigt, har vi noget andet – som vi evt. kan kalde modernisering, men altså ikke modernitet.\nTotalitære stater er kun mulige i moderne verdener\nModernitetens menneske behersker universet. Apollo 17 på månen i 1972. (Foto: NASA)\nDet er også derfor, at vi kan have modernisering uden modernitet. Det gælder i en bred skala fra sekulære og religiøse autoritære stater til fuldblods totalitære stater. Det er interessant, at totalitære stater på den ene side kun kan opstå, efter at verden eller dele af den er blevet moderne, samtidig med at totalitære stater forsøger at udrydde moderniteten.\nAt totalitære stater kun er mulige i en verden, der er blevet eller er\nved at blive moderne, kommer af, at det først er her, at der historisk udvikles naturbeherskelsesteknologier, organisationsformer samt kommunikationsteknologier, som muliggør totalitarismen.\nPå den anden side søger totalitarismer altid at negere tre af modernitetens dimensioner, nemlig det indhold, som er givet i de tre dimensioner omfattende menneskenes forhold til hinanden, til sig selv og til det guddommelige. Det er kun naturbeherskelsesdimensionen, totalitarismer deler med moderniteten.\nForholdet til det guddommelige skal vælges eller fravælges\nI det moderne er der normer, stærke normer, som samtidig er stærkt afgrænsede. Generelt gælder det, at naturdimensionen er uden normer. Her er der kun tale om ren teknisk pragmatik. Det er i øvrigt et af de punkter, hvor moderniteten i dag kan være ved at korrigere sig selv, for – som den danske teolog K.E. Løgstrup (1905-1981) sagde:\n»Kan vi i forhold til naturen kun begå dumheder og ikke skamløsheder?«\nI de andre dimensioner er der imidlertid normativitet: At der i menneskenes forhold til hinanden kræves love, der skal have demokratisk tilslutning og være baseret på almen fornuft, er helt tydeligt noget normativt.\nLigeledes er det også klart normativt, når der i menneskenes forhold til sig selv kræves socialisering med selvbestemmelse som mål. Og endelig når der i forholdet til det guddommelige kræves, at det vælges eller fravælges af den enkelte, er det også en tydelig normativitet.\nEksistentielle grundvilkår er ikke en svaghed\nMen er disse normativiteter afgørende for det moderne, så er de tillige stærkt afgrænsede. De er afgrænsede bl.a. på den måde, at de langtfra omfatter alle menneskelige livsytringer. Generelt gælder det, at modernitetens særegne normativiteter er tavse i forhold til en række grundlæggende eksistentielle spørgsmål og vilkår.\nNår et menneske fx er kommet ud i afgrundsløs sorg, søger man jo ikke at hjælpe ved at sige:\n»Du trænger bare til noget mere demokrati eller selvbestemmelse, så skal det nok gå.«\nKombinationen af afgrænset normativitet og eksistentielle grundvilkår, som ikke er belagt med modernitetens løsninger, er ikke en svaghed ved det moderne, men en styrke. Styrke, fordi forholdet selv er med til at understrege både normativiteten og afgrænsningen af den.\nHertil kommer, at netop afgrænsningen viser, at det moderne ikke er alt. Mange, rigtig mange forhold midt i moderniteten har intet med modernitet at gøre. At vi kan undre os, at vi glædes, at vi kan bære sorg eller være opmuntrede – det har ikke ret meget med modernitet at gøre, men er menneskelige grundvilkår.


Fælles EU-kampagne - Kontrolkampagne 2021 - Kontrol af import og e-handel af FKM af bambus-melamin\nFødevarestyrelen gennemfører i efteråret 2021 en kontrolkampagne med fokus på import og salg over internettet af fødevarekontaktmaterialer fremstillet af bambus-melamin. Læs her om kampagnens baggrund og formål m.v.\nDe seneste år er der kommet mange bambus-melaminprodukter på markedet beregnet til fødevarekontakt. En stor del af produkterne har været målrettet små børn, i form af spisestel og bestik, men også to-go-kopper og andet køkkenservice har været at finde i butikkerne. Bambus-melaminprodukterne har ofte grønne anprisninger som naturlige, økologiske, bæredygtige, grønne og lignende.\nProdukter, der er fremstillet af en plastpolymer og tilsat findelte naturmaterialer som fyldstof, betragtes som plast. Det kan eksempelvis være melaminplast tilsat bambusfibre. Produktet betegnes som plast, så længe det er plasten, der udgør den strukturelle hovedbestanddel af materialet, dvs. den del, der holder materialet sammen. Dette gælder, uanset hvor stor en del af materialet der er plast.\nDisse produkter skal dermed overholde EU's forordning om fødevarekontaktmaterialer af plast. Det vil bl.a. sige, at der skal være dokumentation for, at indholdsstofferne er opført på positivlisten i forordning EU 10/2011, og at de tilhørende migrationsgrænser er overholdt.\nBambus må ikke anvendes som fyldstof i melaminmateriale, der anvendes til fødevarekontakt\nI september 2020 blev det slået fast fra EU-Kommissionen, at bambus er ulovligt at tilsætte som fyldstof i plast, som anvendes til fødevarekontaktmateriale. Der har tidligere været tvivl om, om bambus kunne gå under definitionen "træ" på positivlisten over tilladte fyldstoffer til plast. EFSA har slået fast, at anvendelsen af træ og andre plantematerialer, som eksempelvis bambus, som additiver i plast, skal vurderes enkeltvis. Bambus som additiv til plast er ikke opført på plastpositivlisten og er derfor ikke omfattet af definitionen af "træ" på positivlisten. Derfor er det ikke tilladt at anvende bambus som fyldstof til plast.\nDer er tre udfordringer med bambus-melamin produkterne:\nDet er ulovligt i EU at markedsføre produkter af bambus-melamin til fødevarekontakt, da bambus ikke er på positivlisten over tilladte fyldstoffer til plast.\nDer er flere undersøgelser, der tyder på, at migrationen af melamin og formaldehyd fra disse produkter er højere end fra almindeligt melaminplast. Der er migrationsgrænseværdier for begge stoffer i plastreglerne (EU 10/2011).\nDet er vildledende at anprise produkterne som naturlige, økologiske, bæredygtige eller lignende.\nInformation om forbuddet mod at markedsføre bambus- melamin\nFødevarestyrelsen informerede i efteråret 2020 de danske importører, producenter og engrosforhandlere om, at bambus-melamin er forbudt at markedsføre i EU. Styrelsen forventede på den baggrund, at virksomhederne stoppede salget af produkterne. Forbrugerne blev ligeledes informeret om, at produkterne var ulovlige, samt at materialet var forbundet med en risiko for forhøjet migration af melamin og formaldehyd. \nFødevarestyrelsen har kontrolleret, at markedsføringen af produkterne ophører, når vi har fundet dem i forbindelse med vores kontrol.\nBehov for en fælles EU indsats, idet bambus-melaminprodukter fortsat er på markedet\nSelv om mange virksomheder har fjernet bambus-melaminprodukterne fra markedet, kan de ifølge informationer fra EU-Kommissionen stadig findes på markedet i EU. Også i Danmark kan man fortsat støde på bambus-melaminprodukter i såvel fysiske butikker som på internettet. Senest har Forbrugerrådet Tænk i januar og juni 2021 anmeldt en række virksomheder til Fødevarestyrelsen for markedsføring af bambus-melaminprodukter.\nFødevarestyrelsen har efterfølgende foretaget kontrolbesøg hos virksomhederne og oplyst dem om, at produkterne af bambus-melamin er ulovlige at markedsføre i EU. De fleste af virksomhederne havde fjernet deres produkter efter Tænk's henvendelse, og produkterne var derfor fjernet, da Fødevarestyrelsen udførte kontrol.\nPå baggrund af den fortsatte markedsføring af bambus-melamin i EU har EU-Kommissionen lagt op til en fælles EU-kontrolkampagne, som omfatter grænsekontrol, kontrol med internetbutikker og information til forbrugerne. Budskabet til forbrugerne er, at produkterne er ulovlige, at der kan være en risiko for afsmitning af kemiske stoffer fra plasten og at anprisningerne om, at produkterne er bæredygtige eller lignende, er vildledende. Forbrugerne vil blive opfordret til at kassere de produkter, de tidligere har købt.\nLink til EU-Kommissionens webside om den fælles EU-kontrol\nFormål – Hvad går kampagnen ud på?\nat kontrollere og reducere salg af FKM af bambus-melamin i den danske internethandel,\nat kontrollere og reducere ulovlig import af FKM af bambus-melamin,\nat informere forbrugerne om, at FKM af bambus-melamin er ulovligt, at der kan være risiko for skadelig afgivelse af kemiske stoffer, og at anprisninger som bæredygtigt, naturligt eller grønt er vildledende.\nat understrege overfor branchen, at det er forbudt at importere og markedsføre bambus-melaminprodukter.\nUdbytte – Hvad vil vi opnå med kampagnen?\nMindske import og salg af FKM af bambus-melamin, med fokus på salg via digitale platforme.\nAt forbrugerne får viden om, at FKM af bambus-melamin er ulovligt at sælge i EU, og at der er en øget risiko for afsmitning af sundhedsskadelige stoffer fra bambus-melaminen til maden. Informationen skal få forbrugerne til at stoppe med at efterspørge og købe FKM af bambus-melamin, samt anvende det bambus-melamin-FKM, de allerede har, til andet end fødevarer.\nGrundlag – Hvilke regler ser vi på?\nBekendtgørelse nr. 681/2020 om fødevarekontaktmaterialer mv.\nForordning nr. 1935/2004 om materialer og genstande bestemt til kontakt med fødevarer\nForordning nr. 10/2011 om plastmaterialer og -genstande bestemt til kontakt med fødevarer\nForordning nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed\nBekendtgørelse nr. 999/2002 af lov om fødevarer\nImport og offentlig kontrol:\nForordning nr. 284/2011 om importrestriktion for plastkøkkenartikler fra Kina/Hongkong\nForordning (EU) nr. 2017/625 om offentlig kontrol og andre kommercielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler\nBekendtgørelse nr. 22 af 11. januar 2021 om indførsel af bl.a. fødevarekontaktmaterialer med særlige restriktioner (Restriktionsbekendtgørelsen)\nVirksomheder, som har importeret FKM af bambus-melamin i kontrolperioden.\nVirksomheder, som sælger FKM af bambus-melamin via digitale platforme.\nKampagnen forløber fra 14. september til 31. december 2021.\nÆndret 9. marts 2022


» Billig 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort – 199 kr.\nMed 2117 of Swedens nye Vedum-jakke, får du en regnjakke, der holder dig tør og komfortabel på de mest regnfulde og blæsen… (Læs mere)\nNavn: 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort\nEn masse forretninger på nettet tilbyder i vore dage diverse forskellige fragtmetoder. En af de populære er lige nu at få leveret til en pakkeshop, så du selv kan hente de købte produkter lige når det passer dig. Fragttypen er jo ualmindeligt fleksibel, samt desuden ydermere den billigste fragttype ved køb af 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort.\nDu kan omvendt beslutte dig for at bestille levering til din adresse eller ud på din arbejdsplads. Løsningen er gennemsnitligt en anelse dyrere, men også i høj grad enkel. Den mindst kostelige leveringsversion kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, hvilket er betinget af at du lever med kort afstand til internet forhandlerens adresse.\nLeveringstiden på Regnjakker er naturligvis ret så betydningsfuld såfremt man står og skal bruge dine nye varer øjeblikkeligt, og herved er det fuldt ud fornuftigt at man kontrollerer den forventede leveringsdato ved det pågældende produkt.\nEn masse online forretninger tilsiger levering på næstkommende hverdag på mange af shoppens varer, eksempelvis 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort, der dog påkræver at handlen gemmenføres før et konkret klokkeslæt, sådan at de garanteret kan nå at få ordren distribueret inden personalet drager hjemad.\nVisse internet virksomheder lover fragt uden gebyr, men ofte er det forbeholdt når man bestiller for et fastslået beløb. Derudover kan du beslutte sig for den billigste slags levering, som typisk – uanset om man befinder sig i Vejle, Middelfart eller Gilleleje – vil være at få dem til at levere din pakke til en pakkeshop.\nDet er jo ualmindeligt problemfrit for almindelige mennesker at vurdere prisniveauet fra diverse internet outlets, og ergo har flere 2117 Of Sweden online virksomheder været nødt til at reducere salgsværdien på deres varer – til drenge og piger, og ligeså til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange byde på fragt uden beregning.\nDet kan dog alligevel være profitabelt at checke diverse e-firmaer efter tilbud på 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort forud for at du køber, så du er skråsikker på at få den mindst kostelige pris.\nMan skal imidlertid ikke undervurdere, at hvis en online forretning udlover varer for en udsalgspris der kan ses som grænseløst fremragende, så er det mange gange være en indikator for en uærlig butik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis en del af en vedtægt, hvilket passer på dig overfor uærlige internet forhandlere.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller MobilePay. Som et alternativ kan du bruge en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, hvis du efterspørger at afdrage omkostningerne over et længere tidsrum.\nInden nogen køber i en 2117 Of Sweden online virksomhed kunne de ideelt set gennemløbe deres forretningsaftale, dog er det mange gange ikke super interessant.\nAlternativet kan være at tjekke om e-butikken er støttet af e-mærket, da det burde være et signal om at webbutikken understøtter gældende dansk lovgivning, tillige med at webbutikken undertiden vurderes af fagfolk som har ekspertise inden for retningslinjerne. Desuden får du mulighed for opbakning, hvis du udsættes for besvær i processen med din ordre.\nLigeså kan det være til hjælp at køber er vaks omkring de mest vitale reglementer der kan have indvirkning på transaktionen, som eksempelvis den returpolitik virksomheden kører med. I den relation er det tilmed vigtigt, at man permanent beholder sin faktura, således man senere vil kunne bevidne handlen af 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort, ligegyldigt om man søger efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot yder fuldstændig anstændige chancer for at bese en lang række forhenværende brugeres tanker og på grund af dette kan det være til hjælp, at du betragter online forretningens anmeldelser af 2117 Of Sweden Vedum Rain Jacket Women – Regnjakke Til Dame – 36 – Sort før du køber.\nFacebook giver dig desuden ret hensigtsmæssige chancer for at få indtryk af internet selskabets troværdighed. Her ses en del internet virksomheder hvor man kan give en evaluering af virksomhedens service, som lige så vel burde udnyttes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nVores website er finansieret af reklameindtægter. Vi har aftaler med en gruppe butikker på nettet og annoncerer butikkernes varer, og indtjener betaling for så vidt en af vores besøgende fuldfører en transaktion.\nFakta om varer og webbutikker vedligeholdes fra tid til anden, men der gives ikke garantier imod ændringer der eventuelt er udført efter seneste opdatering af vores oplysninger.


Festtøj mænd. FESTTØJ TIL HERRER\nFesttøj guide til mænd | Herretøj mode Herretøj, festtøj, udsalg skitøj damer og smykker til mænd, grooming- mænd personlig pleje produkter, herre parfumer og dufte - i alt mere end Hvad enten du leder efter nye skjorter, pullovers, jeans, poloshirts, jakker eller andet tøj til mænd, finder du det hos os. Vi deler på denne måde også informationer med vores sociale medie, analyse og marketing platforme Læs mere om sidens cookies her. I det fleste tilfælde kan du vælge til firmafest et tøjsæt, bestående af en sprød skjorte helst med slipssmarte bukser, en trendy blazer og et par gode sko. Det skal være nemt, hurtigt og sikkert at købe herretøj online hos Mr, og derfor tilbyder vi dig fri og hurtig levering ved køb over ,- kr, når du køber herretøj online hos os. Så nemt er det.\nFESTTØJ MÆND - slæbende pik. Festtøj guide til mænd\nFesttøj mænd, filmstriben undervisning DRESSCODE - hvad betyder de forskellige dresscodes?\nKlar-parat til foredrag i dobbeltradet habit, pink slips, himmelblåt silkelommetørklæde og håndrandsyede brune sko fra Klemann i Hamborg. For et par dage siden var jeg atter på scenen for at underholde om herremode og god tøjstil. Venus & Mars XL tilbyder et stort udvalg af festtøj til mænd i store størrelser, herunder habitter, dressede skjorter og slips, smokings og smokingskjorter. Tøj til gommen og festtøj til mænd købes bedst hos Jardex. Vi har et stort udvalg i bryllupstøj til mænd. hvorfor leje når man til næsten samme pris kan købe!. Man kan roligt sige at tøj til mænd er et vidt begreb, men vi kan i hvert fald nå frem til enighed om, at tøj til mænd er en beklædningsform, vi alle er nødsaget til at benytte af praktiske årsager. For et par dage siden var jeg atter på scenen for at underholde om herremode og god tøjstil. Jeg skulle blandt andet besvare, hvad der er velvalgt festtøj til mænd. koncert i parken\nYou can check the labels for the number of catchins, epigallocatechin gallate or EGCG, contained in a festtøj of green or white tea. If you brew loose tea at home, a cup of green tea will contain about 127 milligrams of catechins, more than twice as many as oolong tea and four times as many as black tea, according to the U. Department of Agriculture.\nIf you purchase tea bags or bottled mænd tea, the number of catechins may be significantly lower.\n1. jun Oprindelig betød den, at mænd skulle i tøj, der nærmede sig selskabstøj ( smoking), fx blåt jakkesæt, hvid skjorte og sort slips, som de. Komplette jakkesæt med jakke, bukser og vest samt sko og accessories til jakkesæt, fx pæne sko, slips og butterfly. Køb jakkesæt til mænd hos SELECTED . Mangler du smart festtøj, så kig forbi Tøjekspertens webshop. Vi har forskellige habitter og jakkesæt til mænd – hvad end du er til grå, blå eller sort, så har vi. Kjole og hvidt, Jardex har stort udvalg af festtøj til mænd, Køb Online eller besøg vore butikker og få kvaliceret rådgivning. 1. jun Oprindelig betød den, at mænd skulle i tøj, der nærmede sig selskabstøj ( smoking), fx blåt jakkesæt, hvid skjorte og sort slips, som de. Komplette jakkesæt med jakke, bukser og vest samt sko og accessories til jakkesæt, fx pæne sko, slips og butterfly. Køb jakkesæt til mænd hos SELECTED . Mangler du smart festtøj, så kig forbi Tøjekspertens webshop. Vi har forskellige habitter og jakkesæt til mænd – hvad end du er til grå, blå eller sort, så har vi. På denne side har vi samlet vores videoer som omhandler festtøj til mænd. Her kan du få tips til alt fra bryllupstøj til smoking. Husk at du altid er velkommen til at . Festtøj til mænd finder du hos Jardex, vi har et stort udvalg gallatøj og bryllupstøj til mænd. Bliv inspireret, se vort store gallatøj side.\nFESTTØJ MÆND - kronborg hovedpude. Festtøj guide til mænd\nHerretøj online hos Mr festtøj mænd Tøj til gommen og festtøj til mænd købes bedst hos Jardex. Vi har et stort udvalg i bryllupstøj til mænd. hvorfor leje når man til næsten samme pris kan købe! Du kan på nettet finde et kæmpe udvalg af tøj til mænd og kvinder. Måske står du og mangler en lækker skjorte, en stor dejlig vinterjakke.\nStort udvalg af herretøj online. Køb tøj til mænd fra populære mærker. Levering: 1 -2 dage. Gratis levering ved køb over kr. 14 dages returret. Hos Ting kan du finde et stort udvalg af herretøj. Vi har både jakkesæt, skjorter, slips, butterflies og elegante sko til festlige lejligheder. Stort udvalg af herretøj online. Køb tøj til mænd fra populære mærker. Levering: 1 -2 dage. Gratis levering ved køb over kr. 14 dages returret.\nKøb herretøj på tilbud online hos Kaufmann. Stort udvalg af tøj til mænd på udsalg. Hurtig levering på dage. Landsdækkende bytteservice. lavt selvværd parforhold\n1. aug Man kan roligt sige at tøj til mænd er et vidt begreb, men vi kan i hvert fald nå frem til enighed om, at tøj til mænd er en beklædningsform, vi alle. Hos Ting kan du finde et stort udvalg af herretøj. Vi har både jakkesæt, skjorter, slips, butterflies og elegante sko til festlige lejligheder.\nStort udvalg af herretøj online. Køb tøj til mænd fra populære mærker. Levering: 1 -2 dage. Gratis levering ved køb over kr. 14 dages returret. Køb herretøj online hos Mr. Mr er førende inden for tøjmode til den kvalitetsbevidste mand. Bytteservice i hele landet og fri fragt på ordrer over ,-. Komplette jakkesæt med jakke, bukser og vest samt sko og accessories til jakkesæt, fx pæne sko, slips og butterfly. Køb jakkesæt til mænd hos SELECTED . Polo Ralph Lauren designer og fremstiller tøj til mænd af høj kvalitet og klassisk design, så du kan få glæde af deres tøj sæson efter sæson.\nFesttøj mænd, være den du er DRESSCODE - hvad betyder de forskellige dresscodes?\ndec Festtøj til mænd - herretøj guide. Tidens julefrokoster og fester er oplagte anledninger til at købe noget nyt herretøj og gå lidt amok med moden!. Tøj til mænd - det fedeste herretøj til markedets bedste priser. Køb nyt herretøj online hos STYLEPIT. ✓ LAVE PRISER ✓ HURTIG LEVERING ✓ 50 DAGES. FESTTØJ. Bliv klar til sæsonens mange fester med en ny og opdateret festgarderobe! Udforsk den nye kollektion fra Vero Moda, der præsenterer dig for alt lige fra. Jeg skulle blandt andet besvare, hvad der er velvalgt festtøj til mænd. For 40 eller 50 år siden kunne man mere eller mindre bare svare: en smoking. Det er bluser, bukser og skjorter, jakker, frakker og blazere, sportstøj, badetøj og festtøj På Zalando er der herretøj til mænd af alle aldre. Stort udvalg af herretøj online. Køb tøj til mænd fra populære mærker. Levering: dage. Gratis levering ved køb over kr. 14 dages returret. Alle produkter\nVi har altid gode tilbud på tøj til fyre med hang til mode og så har vi GRATIS fragt. Markedet for modetøj til mænd er stort, og det er en jungle at navigere i. breezer grænsehandel\nFølge: Ballerup kostumer » »\nTidligere: « « Sperm donation indlands imperium\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Festtøj mænd cremun.venstremand.com