Elektronisk kopi INDHOLDSFORTEGNELSE. Klinisk biokemisk afdeling, KB Diagnostisk Center Kvalitetshåndbog Udgave 16 - PDF\nElektronisk kopi INDHOLDSFORTEGNELSE. Klinisk biokemisk afdeling, KB Diagnostisk Center Kvalitetshåndbog Udgave 16\nDownload "Elektronisk kopi INDHOLDSFORTEGNELSE. Klinisk biokemisk afdeling, KB 3-01-1 Diagnostisk Center Kvalitetshåndbog Udgave 16"\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE INDHOLDSFORTEGNELSE... 2 FORORD KLINISK BIOKEMISK AFDELING Juridisk identitet Uafhængighed og integritet Ansvarsforhold, indberetningspligt og informationspligt Fortrolige oplysninger FORMÅL OG OPGAVER Klinisk biokemisk afdelings formål og opgaver Forskning Undervisning og uddannelse Rekvirerede undersøgelser Prøvetagning og klinisk biokemiske analyser Rådgivning ORGANISATION OG LEDELSE Rigshospitalets organisation og ledelse og Rigshospitalet Klinisk biokemisk afdelings organisation Ledelse, ansvar og kompetence Ledelsesudvalg med medarbejderrepræsentation Medarbejderinformation Arbejdsmiljøorganisation PERSONALE Ansættelsesforhold Grundlæggende uddannelse Intern uddannelse og efteruddannelse Personalemappe og dokumentation af kvalifikationer LOKALER OG LABORATORIER Indretning Drift, vedligehold og rengøring Adgang PRØVETAGNING OG -HÅNDTERING Prøvetagning og transport Mærkning og registrering af prøver Opbevaring og bortskaffelse af prøver Sikkerhed i omgang med prøver UDSTYR OG REAGENSER Udstyrspolitik Anskaffelse og godkendelse af udstyr Kalibrering og sporbarhed Drift, vedligehold, rengøring og kassation Registrering og dokumentation for udstyr Indkøb af reagenser, varer og ydelser IT-udstyr KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 2 af 43\n3 8 KLINISK BIOKEMISKE ANALYSEMETODER Principielle krav Udvikling Validering, afprøvning og ibrugtagning Analyse- og betjeningsvejledninger Metodeliste DOKUMENTER OG DOKUMENTSTYRING Princip Udarbejdelse af dokumenter Godkendelse af dokumenter REGISTRERINGER OG ARKIVERING Registreringer Laboratorieinformationssystem Laboratorieregistreringer Korrektion af registreringer Afvigelser Identifikation af afvigelser Rapportering af afvigelser Patientsikkerhed og opfølgning på afvigelser Arkivering SVARAFGIVELSE AF ANALYSERESULTATER Godkendelse af analyseresultater Rettelse af analyseresultater Information til rekvirenterne Anvendelse af akkrediteringsmærke og henvisning til akkreditering Klager over analyseresultater KVALITETSSYSTEM Kvalitetspolitik Kvalitetssystemets opbygning Ansvar for kvalitetssystemet Intern auditering Ledelsens evaluering REFERENCER OVERSIGT OVER KB PROCEDUREVEJLEDNINGER Bilag 1. Rigshospitalets organisation Bilag 2. s organisation Bilag 3. Permanente udvalg i Klinisk biokemisk afdeling Bilag 4. Lokaleoversigt for Klinisk biokemisk afdeling LOGBOG FOR KVALITETSHÅNDBOGEN KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 3 af 43\n4 FORORD Klinisk biokemisk afdeling blev etableret sidst i 1980erne ved sammenlægning af Rigshospitalets to klinisk kemiske afdelinger, centrallaboratoriet ved Finseninstitutet og koagulationslaboratoriet ved Kommunehospitalet. Klinisk biokemisk afdeling indgår i Rigshospitalets og hermed i Region Hovedstaden. Klinisk biokemisk afdeling varetager både rutineopgaver til de kliniske afdelingers daglige diagnostik og behandlingskontrol og specialopgaver i forbindelse med forskning og udvikling. Afdelingen udfører omkring 300 forskellige analysetyper og afleverer cirka 6 millioner svar årligt. I de kommende år forventes molekylærgenetisk diagnostik udbygget for store medicinske og kirurgiske sygdomme. For at sikre en høj teknisk standard i det daglige arbejde og dokumentere troværdighed og pålidelighed, har man valgt at etablere og vedligeholde et kvalitetssystem omfattende flest mulige analyseopgaver. Systemet er beskrevet i indeværende kvalitetshåndbog og størstedelen af analyserepertoiret blev i 2002 akkrediteret efter den internationale standard ISO/IEC  af DANAK og siden februar 2007 efter DS/EN ISO , der er specielt rettet mod medicinske laboratorier. Desuden er laboratoriets bidrag til patientbehandlingen vurderet af surveyors (Institut for Kvalitet og Akkreditering i Sundhedsvæsenet, IKAS) i henhold til Den Danske Kvalitetsmodel . Linda Hilsted Overlæge, dr. med. Lars Bo Nielsen Klinikchef, professor, dr.med. KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 4 af 43\n5 1 KLINISK BIOKEMISK AFDELING 1.1 Juridisk identitet Klinisk biokemisk afdeling (KB) er en afdeling i (DIA), Rigshospitalet, Region Hovedstaden. Klinisk biokemisk afdelings adresse er: Klinisk biokemisk afdeling Afsnit Rigshospitalet Blegdamsvej København Ø Tel Fax Mail: Internet: Rigshospitalet hører under Region Hovedstaden, der har pligt til at drive sygehusvæsenet (jf. Lov om regioner 5 ). Regionens pligter i forhold til sygehusdriften er nærmere beskrevet i Sundhedsloven , mens tilrettelæggelsen af de konkrete opgaver og specialer fremgår af hospitalsprofilen i Region Hovedstadens hospitalsplan : Rigshospitalet skal fortsat være regionens spydspids på hospitalsområdet med mange højt specialiserede afdelinger. Hospitalet har særstatus, da der varetages mange funktioner for hele landet, Grønland og Færøerne. Alle specialer, der varetages på Rigshospitalet, varetages på specialfunktionsniveau og for de fleste specialers vedkommende kun på specialfunktionsniveau (uddrag). 1.2 Uafhængighed og integritet Klinisk biokemisk afdelings status blev fastlagt i Aftale mellem Rigshospitalets direktion og centerdirektøren . Aftalen respekterer de overordnede målsætninger, der er fastlagt af Region Hovedstaden, og tager endvidere udgangspunkt i den overordnede hospitalsprofil for Rigshospitalet. Aftalen sikrer, at det er klinikchefen, der fastlægger niveauet for afdelingens tekniske kompetence, således at laboratoriets opgaver kan udføres i overensstemmelse med kravene i kvalitetssystemet. 1.3 Ansvarsforhold, indberetningspligt og informationspligt Afdelingens arbejde skal udføres i henhold til de love og bekendtgørelser, der er fastsat for udøvelse af lægelig virksomhed, herunder lægeloven  og lov om patienters retsstilling . Det klinisk biokemiske analysearbejde er ansvarspådragende, og afdelingen er omfattet af ordningen om patientforsikring . Desuden har Rigshospitalets juridiske afdeling på Rigshospitalets intranet samlet en række relevante henvisninger der vedrører juridiske forhold i forbindelse med patientbehandling. Laboratoriet følger kravene til indberetningspligt i henhold til lov om patientsikkerhed i sundhedsvæsenet  hhv. ved fejlfunktion for medicinsk udstyr i henhold til lov om medicinsk udstyr  med tilhørende bekendtgørelse om medicinsk udstyr  henholdsvis bekendtgørelse om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik . Disse indberetninger foregår til Dansk Patient Sikkerhedsdatabase (http://www.dpsd.dk/) i henhold til Sundhedsstyrelsens regler om utilsigtede hændelser og patientsikkerhed. KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 5 af 43\n6 For afdelingens akkrediterede analyser efterleves informationspligten til DANAK i henhold til DANAKs regelsæt , så DANAK informeres løbende om ændringer i repertoiret for akkrediterede analyser og andre relevante væsentlige informationer. Inden akkrediterings- og tilsynsbesøg fremsendes ligeledes de ønskede dokumenter og andet materiale, og efter besøget foretages de eventuelle nødvendige korrigerende handlinger i forhold til konstaterede afvigelser. 1.4 Fortrolige oplysninger Laboratoriet garanterer patienterne fortrolighed vedrørende personoplysninger og analyseresultater. Alle medarbejdere er underkastet tavshedspligt vedrørende sådanne oplysninger og oplyses herom i forbindelse med ansættelse. Leverandører og gæster, som i forbindelse med deres tilstedeværelse får kendskab til fortrolige oplysninger, er også underkastet tavshedspligt, og det er afdelingens ansvar, at de oplyses herom. Afdelingen er omfattet af lov om anvendelse af persondata for så vidt angår opbevaring og registrering af data vedrørende de klinisk biokemiske analyser, og de særlige regler for sundhedsregistrene . I forbindelse med en registeranmeldelse kontaktes juridisk sekretariat i henhold til Rigshospitalets interne regler anført på Rigshospitalets intranet: For beskyttelse og sikring af analysedata anvendes et laboratorieinformationssystem til registrering, overførsel og arkivering af analysedata og rapporter (se afsnit 10.1). 2 FORMÅL OG OPGAVER 2.1 Klinisk biokemisk afdelings formål og opgaver Klinisk biokemisk afdeling har som ansvarsområde at udføre opgaver i overensstemmelse med den bedste faglige praksis inden for patientbehandling, forskning og udvikling samt uddannelse inden for specialet klinisk biokemi. Funktionerne omfatter således, jf. Region Hovedstadens Hospitalsplan : Understøttelse af patientbehandlende klinikker med blodprøvetagning og klinisk biokemiske analyseresultater i forbindelse med forebyggelse, diagnostik, behandling, behandlingskontrol samt forskning og udvikling Udførelse af forskning og udvikling inden for afdelingens forskningsområder Undervisning og uddannelse af læger, bioanalytikere og andet sygehuspersonale i samarbejde med institutioner for videregående uddannelser 2.2 Forskning Klinisk biokemisk afdeling udfører forskning og metodeudvikling inden for følgende områder: Neuro- og kardiovaskulær endokrinologi, herunder regulatoriske peptider Genetisk epidemiologi med specielt fokus på kardiovaskulære sygdomme Molekylær kardiovaskulær biologi Udvikling og anvendelse af relevante klinisk biokemiske markører KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 6 af 43\n7 2.3 Undervisning og uddannelse Klinisk biokemisk afdelings medarbejdere underviser i klinisk biokemi for stud. med.'er ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet og for bioanalytikerstuderende ved Uddannelsesregion Hovedstaden. Endvidere deltager afdelingen i uddannelsen af speciallæger inden for klinisk biokemi og har en for funktionen uddannelsesansvarlig overlæge. Afdelingens medarbejdere deltager som undervisere og censorer ved kurser vedrørende klinisk biokemi og afdelingens faglige specialer, og som projektvejledere for stud. med.'er, stud. scient.'er og ph.d.-studerende. 2.4 Rekvirerede undersøgelser Afdelingen udfører klinisk biokemiske analyser efter aftale med rekvirenterne, der primært omfatter de patientbehandlende klinikker på Rigshospitalet og på de øvrige hospitaler i Region Hovedstaden. Afdelingen udtager prøver, hovedsageligt blod, fra patienter, herunder patienter i ambulant behandling. Analyser der udføres af Klinisk biokemisk afdeling er beskrevet i procedurevejledningen Laboratorievejledning for. Ligeledes forefindes en procedurevejledning for blodprøvetagning (SOP005). 2.5 Prøvetagning og klinisk biokemiske analyser Analyserepertoiret, prøvetagning og svartid aftales løbende mellem rekvirenterne, Klinisk biokemisk afdeling og. Ændringer i afdelingens ydelser eller afvigelser fra det aftalte med hensyn til prøvetagning og analysemetoder meddeles skriftligt til Rigshospitalets klinikchefer. Efter aftale kan rekvirenterne overvære analysearbejdet. Aftalegennemgang vedr. analyserepertoiret, prøvetagning og svartider foretages regelmæssigt ved udsendelse af spørgeskemaer til Klinikledelserne. Besvarelserne gennemgås af specialeledelsen, der følger op på disse hvor relevant. Informationer til rekvirenterne om prøvetagning, prøvehåndtering, svartid, reference-, toksiske og terapeutiske intervaller samt beslutningsgrænser til tolkning af resultaterne og ringegrænser beskrives i afdelingens web-baserede Laboratorievejledning: Resurseforbruget til de Klinisk biokemiske analyser dækkes af Klinisk biokemisk afdelings budget inden for drifts- og personalerammen. Prisfastsættelse af analyser over for rekvirenterne fastsættes i samarbejde med ledelsen for, der også skal godkende beslutninger, der medfører ændringer i behovet for resurser. Ved valg af henvisningslaboratorier anvender Klinisk biokemisk afdeling i videst muligt udstrækning akkrediterede laboratorier eller laboratorier, der på anden måde kan dokumentere kvalitetssikring i tilstrækkeligt omfang. 2.6 Rådgivning En stor del af Klinisk biokemisk afdelings analyseprogram udføres døgnet rundt. Til støtte herfor indgår de yngre læger i et vagtlag med dagtjeneste på Rigshospitalet og KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 7 af 43\n8 rådighedstjeneste fra egen bolig og yder - sammen med afdelingens overlæger - rådgivning til læger i sygehus- og primærsektoren vedrørende klinisk biokemiske problemstillinger. Kontaktbioanalytikerne medvirker til at optimere samarbejdet mellem Klinisk biokemisk afdeling og sygeplejersker, sekretærer og det øvrige sundhedspersonale på de kliniske afdelinger. Dette sker via formidling af information om Laboratorievejledningen og laboratorieproduktionen på Klinisk biokemisk afdeling til alle Rigshospitalets kliniske afdelinger, og omvendt orienterer kontaktbioanalytikerne Klinisk biokemisk afdeling om arbejdsgangene på sengeafdelingerne. 3 ORGANISATION OG LEDELSE 3.1 Rigshospitalets organisation og ledelse Rigshospitalet omfatter otte centre seks behandlingscentre og to tværgående centre. Organisationen fremgår af diagrammet i Bilag 1. Rigshospitalets overordnede ledelse varetages af en direktion, der overfor Region Hovedstaden er ansvarlig for hospitalets samlede virksomhed. Rigshospitalets direktion består af: En hospitalsdirektør En lægelig direktør En sygeplejedirektør Direktionens sammensætning fastlægges af Region Hovedstaden. Direktionen bistås af tre stabsafdelinger: Økonomi- og Planlægningsafdelingen, Personale og Uddannelsesafdelingen, og IT-afdelingen. Personalepolitikkerne er tilgængelige via Rigshospitalets intranet . 3.2 og Rigshospitalet Klinisk biokemisk afdeling indgår i (DIA) ved Rigshospitalet. omfatter en række tværgående specialer, som udfører laboratorieundersøgelser, billeddiagnostiske undersøgelser, fremskaffer donorblod og fremstiller blodprodukter samt yder lægefaglig rådgivning. omfatter tillige Medicinsk Forskningsbibliotek, Infektionshygiejnisk Enhed, og et sekretariat. s organisation fremgår af diagrammet i Bilag 2. s virksomhed og vilkår er beskrevet i Aftale mellem Rigshospitalets direktion og centerdirektøren . ledelses opgave er koordination og styring af resurser, medens det faglige ansvar for afdelingernes virke er placeret hos afdelingernes ledelse. Centerledelsen omfatter en centerdirektør og en centerchefbioanalytiker. Centerledelsen har ansvar for, at Rigshospitalets strategimål for laboratorieydelser opfyldes. Centerledelsen udøver sin virksomhed i samarbejde med centerrådet, center-kvalitetsråd og center-med-udvalget. KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 8 af 43\n9 3.3 Klinisk biokemisk afdelings organisation Klinisk biokemisk afdelings funktioner omfatter analyseproduktion til daglig diagnostik og behandlingskontrol, inklusive metodeudvikling, samt forskning og uddannelse. Analyseproduktion Området er inddelt i grupper som vist i det efterfølgende organisationsdiagram for afdelingen. En række af grupperne har tilknyttet analysepladser med hver sine opgaver, metoder og udstyr. Området omfatter derudover en præanalytisk funktion og et prøvetagningsambulatorium. Uddannelse Området er ikke medtaget under kvalitetssystemet. Se afsnit 2.3. Forskning Området er ikke medtaget under kvalitetssystemet. For en nøjere beskrivelse af forskningsaktiviteterne henvises til afdelingens publikationer og årsberetninger . Organisationsdiagram Organisationsdiagrammet illustrerer ledelsesstruktur og funktioner. De fede streger indikerer ledelsesstrenge. De gruppeansvarlige overlæger/ledende biokemiker samt lederne af de tværgående funktioner refererer til klinikchefen. Afdelingsbioanalytikerne i gruppefunktionerne refererer til den ledende bioanalytiker. Stjernerne i netværket indikerer hvor der er samarbejde mellem gruppe og tværgående funktion. KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 9 af 43\n10 Analysegrupperne har afdelingsbioanalytikere og akademikere tilknyttet: Klinisk Biokemisk Afdeling 3011, januar 2015 Afdelingsbioanalytikere Afd.læger/ biokemikere Overlæge/led. biokemikere Område-/gruppefunktioner Prøvetagningsambulatorium 1-1 Præanalytisk funktion 1-1 Spec. Hæmatologi, Hæmatologi, Immunkemi, Almen kemi, Syre base og medikamenter LC/MS Koagulation Molekylærgenetisk diagnostik KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 10 af 43\n11 Analysetilknytningslisten for afdelingen angiver det aktuelle persontilknytning for de enkelte funktioner. I ganske få tilfælde er analyseansvaret placeret på en eller flere bioanalytikere, se 3.4. Dette fremgår ligeledes af analysetilknytningslisten. Yngre læger i uddannelsesstillinger er desuden tilknyttet analysegrupperne, igen defineret i afdelingens analysetilknytningsliste. 3.4 Ledelse, ansvar og kompetence Afdelingsledelsen Klinisk biokemisk afdeling ledes af klinikchefen. Klinikchefen har ansvaret for afdelingens samlede drift, herunder analysearbejde, forskning, undervisning og andre uddannelsesaktiviteter. Klinikchefen er nærmeste overordnede for den ledende bioanalytiker, afdelingens over- og afdelingslæger og den ledende biokemiker. Specialeledelsen Specialeledelsen består af den ledende bioanalytiker og den specialeansvarlige overlæge. Specialeledelsen har ansvaret for at de rekvirerede opgaver løses i overensstemmelse med: Rekvirenternes behov Kravene i afdelingens kvalitetssystem De tildelte resurser. Den specialeansvarlige overlæge har det overordnede koordinerende analysefaglige ansvar, herunder: Valg af eksterne kvalitetskontrolprogrammer til dækning af afdelingens analyserepertoire Laboratorievejledning og årsberetning  Systemejer for afdelingens laboratorieinformationssystem I gruppen for molekylærgenetisk diagnostik har den funktionsansvarlige overlæge det overordnede koordinerende analysefaglige ansvar samt ansvar for gruppes kvalitetssikring. Den ledende bioanalytiker har ansvaret for bioanalytikere og øvrigt ikke-akademisk personale, herunder: Planlægning og koordinationsopgaver Uddannelse af bioanalytikere og bioanalytikerstuderende Kontakten til klinikkerne vedr. prøvetagning og prøvehåndtering Kontakten til drifts- og serviceafdelinger Metoder og udstyr til prøvetagning og prøvehåndtering Valg og implementering af ny teknologi i samarbejde med funktionsansvarlige overlæge/ledende biokemiker For hver analysegruppe er der en funktionsansvarlig overlæge/ledende biokemiker. Det specifikke funktionsansvar omfatter: Valg af analyserepertoire og analysemetoder Validering af analysemetoder Valg og implementering af ny teknologi i samarbejde med den ledende bioanalytiker KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 11 af 43\n12 Kontakt til kliniske og tværgående afdelinger vedrørende klinisk biokemiske problemstillinger De funktionsansvarlige har desuden ansvar for det til analysegrupperne tilknyttede ikkelægelige akademiske personale. Sammen med de øvrige professorer/overlæger og den ledende biokemiker deltager specialeledelsen i faste møder med klinikchefen. På disse møder drøftes forhold der relaterer sig til personale, økonomi, forskning og udvikling samt uddannelse og er af generel betydning for afdelingens funktion med henblik på rationel drift og fremadrettet planlægning, således at: Afdelingen har de nødvendige tekniske og personalemæssige resurser til udførelse af undersøgelserne i overensstemmelse med afdelingens formål. Afdelingen har en organisation, der fastlægger omfang og grænser for medarbejdernes ansvarsområde vedrørende de rekvirerede analyser. Afdelingens budget og regnskabsføring er i overensstemmelse med givne retningslinier for Rigshospitalet. Afdelingens personale fordeles svarende til opgavernes omfang og belastning. Grupperne administrerer og koordinerer analysearbejdet under hensyntagen til afdelingens samlede effektivitet. Medarbejdernes arbejdssikkerhed varetages i overensstemmelse med gældende lov om arbejdsmiljø. Analysegrupperne ledes af afdelingsbioanalytikerne. Afdelingsbioanalytikerne refererer til den ledende bioanalytiker, i analysefaglige problemstillinger til den funktionsansvarlige overlæge/ledende biokemiker. Tildeling af ressourcer til arbejdspladserne påhviler Planlæggeren blandt afdelingsbioanalytikerne. Afdelingsbioanalytikerne har ansvar for det daglige analysearbejde i hver deres gruppe, herunder at de tildelte resurser udnyttes hensigtsmæssigt. Afdelingsbioanalytikerne har ansvar for: Udførelse og løbende kontrol af gruppens analyser, herunder at der i overensstemmelse med personalets behov foreligger analyse- og betjeningsvejledninger, inklusive de nødvendige sikkerhedsforskrifter og arbejdspladsbrugsanvisninger Indretning, drift og vedligehold af de lokaler og laboratorier, der anvendes af gruppen, herunder rengøring og orden Drift og vedligehold af gruppens udstyr og reagenser Ajourføring af analysedokumentation At gruppens medarbejdere er kvalificerede til at deltage i udførelsen af de rekvirerede analyser. Uddannelse og instruktion af gruppens medarbejdere udføres i samarbejde med bioanalytikerunderviserne Ledelse af gruppens bioanalytikere, laboranter og portører Enkelte områder i laboratoriet har ikke tilknyttet en afdelingsbioanalytiker. I disse tilfælde varetager en eller flere bioanalytikere det faglige ansvar for drift og kvalitetssikring af analyserne. Dette sker i et tæt samarbejde med den funktionsansvarlige overlæge/ledende biokemiker og den tilknyttede biokemiker/afdelingslæge. Grupperne prøvetagningsambulatorium og præanalytiske funktion ledes af afdelingsbioanalytikere, der har ansvar for: KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 12 af 43\n13 Udtagning af prøver fra ambulante patienter Ledelse og fordeling af arbejdet blandt ambulatoriets personale. Udarbejdelse af procedurevejledninger til præanalytiske funktioner Bioanalytikerne har et selvstændigt ansvar for prøvetagning og analysearbejde, som beskrevet i de respektive kompetencekort. I dagarbejdstiden har den enkelte bioanalytiker pligt til at melde afvigelser til den ansvarlige afdelingsbioanalytiker/den analyseansvarlige bioanalytiker. I vagtperioden har den enkelte bioanalytiker pligt til at melde væsentlige afvigelser til vagthavende læge, der afgør om en person fra ledelsen skal kontaktes. Klinikchefen, den ledende bioanalytiker, den specialeansvarlige og de funktionsansvarlige overlæger, den ledende biokemiker og afdelingsbioanalytikerne udgør laboratoriets tekniske ledelse. For disse nøglepersoner er der udpeget stedfortrædere. Afdelingens yngre læger (afdelingslæger og reservelæger/1.reservelæger) og biokemikere er tilknyttet analysearbejdet til hjælp ved formidling af resultater til de kliniske afdelinger, som faglig støtte til afdelingsbioanalytikerne ved problemer under analysegangen og i forbindelse med udarbejdelse af analysedokumentation. De yngre lægers funktion er nærmere beskrevet i procedurevejledningen: Håndbog for yngre læger i Klinisk biokemisk afdeling. Yngre læger og biokemikere indgår i afdelingens udvalg. For specifikke funktionsområder er det daglige akademiske funktionsansvar uddelegeret til en biokemiker, der fast er knyttet til området. Til afdelingens laboratorieinformationssystem er tilknyttet en specialistbioanalytiker, der som systemadministrator har ansvaret for: Vedligeholdelse af afdelingens laboratorieinformationssystem (se også afsnit 10.1) Udarbejdelse af procedurevejledninger for laboratoriesystemet. Besvarelse af henvendelser fra klinikkerne og fra CIMT-organisationen vedr. laboratorieinformationssystemet, i samarbejde med systemejeren (den specialeansvarlige overlæge). Sekretærfunktionens daglige arbejdstilrettelæggelse planlægges i samarbejde mellem sekretær og den akademiker/ledende bioanalytiker sekretæren er tilknyttet. Afdelingen har en kvalitetsleder, der er ansvarlig for opbygning, dokumentation og vedligehold af afdelingens kvalitetssystem, der er opsummeret i afsnit 12 i denne håndbog. Kvalitetslederen refererer til den specialeansvarlige overlæge. Afdelingens kvalitetsenhed omfatter desuden en intern kvalitetskoordinator, der som del af kvalitetssikringsarbejdet har ansvar for opgørelse af klager og afvigerapporter og afholdelse af audits. Desuden har kvalitetskoordinatoren ansvaret for en række af afdelingens tværgående kvalitetssikringsaktiviteter. Afdelingens eksterne kvalitetskoordinator varetager overvågning af hospitalets decentralt placerede analyseudstyr bl.a. til blodgas- samt glucosemålinger. Kvalitetskoordinatorerne refererer til den ledende bioanalytiker. Afdelingen har ansat bioanalytikerundervisere, der sammen med afdelingsbioanalytikerne har ansvar for den praktiske og teoretiske uddannelse af bioanalytikerstuderende på afdelingen og deltager i efteruddannelsen af afdelingens bioanalytikere. Bioanalytikerunderviserne assisterer afdelingsbioanalytikerne med KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 13 af 43\n14 udarbejdelse af analysedokumentation og oplærer desuden Klinisk biokemisk afdelings personale og vagtdækkende blodprøvetagere i prøvetagning med de metoder og udstyr, der anvendes af afdelingen(se SOP005). Bioanalytikerunderviserne refererer til den ledende bioanalytiker. Forskning Området ledes af Klinikchefen. Forskningsgrupper og projekter ledes af fastansat akademisk personale. Klinikchefen kan udpege projektledere til varetagelse af særlige opgaver. Projektlederen har ansvar for planlægning, gennemførelse og rapportering af en afgrænset opgave, herunder disponering af de bevilgede resurser og den medgåede tid. Udførelse og rapportering af projektet skal ske således, at der gives mulighed for publicering i videnskabelig sammenhæng, og/eller at resultaterne kan anvendes på klinisk biokemisk afdeling. Eksterne projekter For projekter med de kliniske afdelinger og medicinalindustrien er udpeget en funktionsansvarlig overlæge. Til Sektion for Eksterne Projekter er desuden knyttet en projektkoordinator, der er sygeplejerske, en afdelingslæge og en akademisk it-medarbejder. Sektionen varetager hele projektkoordinationen inkl. kontakter til projektejerne og afrapporteringen til disse, 3.5 Ledelsesudvalg med medarbejderrepræsentation Klinisk biokemisk afdelings MED-udvalg består af repræsentanter for ledelses- og medarbejdergrupper - betegnet A-side hhv. B-side (for sammensætning se Bilag 3). Udvalget udøver sin virksomhed i overensstemmelse med gældende regler for Rigshospitalet og har nedsat udvalg til varetagelse af en række opgaver. Derudover har Klinisk biokemisk afdeling andre ledelsesudvalg med medarbejderrepræsentation med sammensætning og arbejdsopgaver nærmere beskrevet i Bilag 3: Overordnet planlægning af afdelingens analyseproduktion og prøvetagningsservice foretages via Driftsudvalget. Planlægningsudvalget sikrer praktisk tilrettelæggelse af den daglige analyseproduktion. Afdelingens kvalitetsstyring koordineres via Kvalitetsstyregruppen. 3.6 Medarbejderinformation Personalepolitik Det er et led i Rigshospitalets personalepolitik, at alle medarbejdere hurtigt får sikker og relevant information om såvel interne som eksterne forhold, der har betydning for hospitalets opgaveløsning, samarbejdsrelationer mv. Rigshospitalets Personalepolitik  indeholder vejledning til medarbejderne om arbejdsopgaver, muligheder og ansvar. Information Information til medarbejderne fra center- og afdelingsledelsen, MED-udvalg, sikkerhedsudvalg, andre stående udvalg og ledelsesevaluering gives i afdelingens ugentlige nyhedsbrev LABORATOR samt på infoskærme og opslagstavler. Rigshospitalets nyhedsbrev KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 14 af 43\n15 for alle medarbejdere, IndenRigs, udkommer hver 14. dag. Almen information findes endvidere på Rigshospitalets intranet. Personalemøder og gruppemøder mv. Der afholdes personalemøde hver 14. dag og referater herfra bringes ligeledes i LABORATOR. På disse møder informeres om personaleforhold, organisatoriske forhold af generel betydning, IT-status, sikkerhedsforhold og ledelsens evaluering, ligesom der kan gennemgås væsentlige afvigerapporter med tilhørende korrigerende handlinger, og mulige forebyggende handlinger fremhæves. Der afholdes regelmæssigt gruppemøder, hvor fx gruppespecifikke driftsrelaterede forhold behandles. 3.7 Arbejdsmiljøorganisation Den ledende biokemiker ved Klinisk biokemisk afdeling har ansvaret for, at medarbejdernes arbejdsmiljøforhold opfylder gældende love, og at afdelingen har en fungerende arbejdsmiljøorganisation. Det er klinikchefens ansvar, at der forefindes sikkerhedsforskrifter vedrørende installationer, udstyr, reagenser, affald og prøver, der indebærer risici for personalet. Analysevejledninger og betjeningsvejledninger indeholder de nødvendige arbejdspladsbrugsanvisninger eller er samlet i instruks på arbejdspladsen. Rigshospitalets arbejdsmiljøenhed kan pålægge laboratorieledelsen at udarbejde de nødvendige arbejdspladsbrugsanvisninger. Arbejdsmiljøenheden og Infektionshygiejnisk enhed har udarbejdet retningslinier for håndtering af affald fra sygehuset i henhold til den danske miljøstyrelses regler. Retningslinierne omfatter alle led fra affaldets oprindelse til indsamling, opbevaring og destruktion . KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 15 af 43\n16 4 PERSONALE 4.1 Ansættelsesforhold Ansættelse og afskedigelse af personale sker efter gældende regler for Rigshospitalet  suppleret med regler udarbejdet i Klinisk biokemisk afdelings MED-udvalg (se Bilag 3). I forbindelse med ansættelsen gennemgås et introduktionsprogram (se SOP010). For alle medarbejdere foreligger en stillingsbeskrivelse, der angiver vedkommendes pligter, nærmeste leder, ansvar og kvalifikationer. Alle medarbejdere skal have en årlig udviklingssamtale med sin nærmeste personaleadministrative leder. Samtalen foretages og dokumenteres i henhold til regler i Rigshospitalets Personalepolitik . 4.2 Grundlæggende uddannelse Klinikchefen for Klinisk biokemisk afdeling skal være uddannet speciallæge. Videnskabeligt personale ved Klinisk biokemisk afdeling skal som minimum have en relevant kandidatgrad. Bioanalytikere og administrativt personale skal have en grundlæggende uddannelse, som er passende for de pågældendes arbejdsområder. 4.3 Intern uddannelse og efteruddannelse Det er afdelingens politik at sikre den bedst mulige faglige udvikling og efteruddannelse for alle medarbejdere inden for de givne resurser. Ansatte ved Klinisk biokemisk afdeling skal uddannes i anvendelsen af de relevante metoder og det tekniske udstyr før vedkommende kan deltage i udførelse af afdelingens opgaver, herunder svarafgivelse. Afdelingsbioanalytikerne og bioanalytikerunderviserne deler ansvaret for oplæring og efteruddannelse af bioanalytikerne. Afdelingsbioanalytikerne har ansvaret for godkendelse af personalet til arbejdet i respektive grupper. Uddannelse og godkendelse af bioanalytikerne til analyseopgaverne kan foretages på op til tre kompetenceniveauer: 1, 2 og 3. For alle analysepladser er der specifikationer for hvilke funktioner, der kan udføres af bioanalytikeren på hvert niveau. Til dokumentation af medarbejderens kompetencer, anvendes Kompetencekort med eventuelt tilhørende tjekliste. Afdelingsbioanalytikeren med ansvar for arbejdsområdet har ligeledes ansvar for at sikre opdatering af bioanalytikernes kompetencekort. Medarbejdere på alle niveauer kan desuden varetage uddelegerede specialopgaver såsom oplæring, indkøring af metoder og udstyr, drift og vedligehold og indkøb. Bioanalytikerne kan have kompetencekort til opgaver i flere analysegrupper. Klinisk biokemisk afdeling udfører analysearbejde hele døgnet, og for at medarbejderne kan have rimelige vagtordninger, er det nødvendigt med en rotation mellem arbejdspladserne. Det medfører løbende behov for oplæring. For alle analysepladser er der fastsat gyldighedsperioder for kompetencerne, og overskrides disse, skal der tages stilling til behovet for genoplæring. Oplæring, ajourføring og efteruddannelse aftales mellem pågældende medarbejder og den nærmeste leder. For de fleste af Klinisk biokemisk afdelings analyseopgaver er der udarbejdet faste planer for oplæring, ajourføring og efteruddannelse. KB3011: Kvalitetshåndbog_16.doc Side 16 af 43\nElektronisk kopi INDHOLDSFORTEGNELSE. Klinisk biokemisk afdeling, KB Diagnostisk Center Kvalitetshåndbog Udgave 17


Kort efter første afhøring landede en potentiel bombe i minkkommission: Var der alligevel hjemmel til at aflive alle mink? | Politik | DR\nKort efter første afhøring landede en potentiel bombe i minkkommission: Var der alligevel hjemmel til at aflive alle mink?\nNotat fra bisiddere for statsminister og departementschef sår tvivl om den manglende hjemmel til at aflive dyr.\nBarbara Bertelsen, Mette Frederiksen og Martin Justesen er her fotograferet på en rejse til Indien tidligere på måneden. (Foto: Mads Claus Rasmussen © Ritzau Scanpix)\nPå overfladen kunne det lyde som en henkastet bemærkning, men fredag sendte det en potentiel bombe ind i hele granskningen af minksagen.\nDa den første afhøring var ovre, og der var udsigt til en kort pause, oplyste formanden for minkkommissionen Michael Kistrup, at kommissionen havde modtaget en e-mail med en "fortolkning" af Lov om hold af dyr.\nAfsenderne var i sig selv opsigtsvækkende.\nDet var nemlig en række bisiddere for nogle af sagens absolutte nøglepersoner, blandt andre statsminister Mette Frederiksen, hendes departementschef Barbara Bertelsen og stabschef Martin Justesen. Bisiddere fungerer som en slags forsvarsadvokater for vidnerne under afhøringerne i kommissionen.\n- Jeg vil bare høre, om det er noget, der skal forstås som Statsministeriets opfattelse?, spurgte kommissionsformanden.\nDet var det ikke. Det var bisiddernes opfattelse, lød det\nForsøger at så tvivl om manglende hjemmel\nUanset hvad, forsøger bisidderne nu at så tvivl om det helt centrale fundament for minksagen, nemlig at der ikke var hjemmel til at aflive alle 16 millioner mink i Danmark.\nDR Nyheder er i besiddelse af bisiddernes notat, der i sig selv er 18 sider langt. Derudover er der 202 siders bilagsmateriale.\nI notatet, der er dateret fra 28. oktober, fremgår det, at bisidderne mener, at Miljø- og Fødevareministeriet overså nogle centrale forhold i loven om hold af dyr, da de skulle vurdere spørgsmålet om hjemmel.\n- Det er vores opfattelse, at MFVM’s (Miljø- og Fødevareministeriets, red.) vurdering ikke har et grundlag i lovens forarbejder, bl.a. fordi man ikke har været opmærksom på zoonoseloven fra 1994, lyder det i notatet.\nDen omtalte lov fra 1994 handlede kort fortalt om, hvordan man kunne bekæmpe sygdomme, der kan smitte mellem dyr og mennesker - som for eksempel corona.\nSelv om det, notatet kredser om, er en anelse teknisk, er det helt afgørende for sagen.\nMinkkommissionen skal nemlig ifølge kommissoriet foretage en selvstændig vurdering af, "hvorvidt der på tidspunktet for regeringens offentlige tilkendegivelse af sin beslutning var hjemmel til dette tiltag."\nMed andre ord skal de tage stilling til, om der var hjemmel til at slå alle mink ihjel eller ej.\nKommissionsformand Michael Kistrup var umiddelbart ikke i tvivl om, hvordan notatet skulle tolkes.\n- Det konkluderer, så vidt jeg kan se uden at have nærlæst det, at de mener, der er en hjemmel i Lov om hold af dyr, siger Michael Kistrup.\nBisidderne har afvist at stille op til interview om henvendelsen til kommissionen.\nHer er afsenderne på notatet\nDet er disse fire bisiddere, der har skrevet brevet:\nLars Kjeldsen (bisidder for statsminister Mette Frederiksen)\nJens Rostock-Jensen (bisidder for departementschef i Statsministeriet Barbara Bertelsen.)\nDavid Neutzsky-Wulff (bisidder for departementsråd Pelle Pape, kontorchef Casper Lund Borch og chefkonsulent Johan Philip Zilmer-Bülow fra Statsministeriet.)\nHanne Rahbæk (bisidder for blandt andre Martin Justesen, stabschef i Statsministeriet og Sara Vad Sørensen, daværende særlig rådgiver for Mette Frederiksen)\nProfessor: Forventet angreb\nIfølge juraprofessor Frederik Waage fra Syddansk Universitet er det ikke overraskende, at bisidderne forsøger at skabe tvivl om spørgsmålet om hjemmel.\nDet vil have afgørende betydning for Minkkommissionens indstilling og ministres og embedsmænds mulige ansvar, hvis de måtte nå frem til, at der rent faktisk er hjemmel, mener han.\n- Derfor var det også forventeligt, at der vil komme en holdning, der anfægter, at der ikke skulle være hjemmel, siger han.\nDet vil dog i sidste ende være domstolene, der kan afklare, om der rent faktisk var hjemmel, påpeger han.\n- I sidste ende vil det være en eventuelt rigsret eller en domstol, hvis en minkavler anlægger en sag mod myndighederne, der kan afgøre, hvorvidt der var hjemmel til at aflive alle mink, siger han.\nGik til hårdt til juridisk chef\nNotatet kommer i forlængelse af, at bisidderen for Barbara Bertelsen, Jens Rostock-Jensen, gik hårdt til Fødevarestyrelsens topjurist, Birthe Schubart, under hendes afhøring.\nDet var Schubart, som 4. november lavede vurderingen af, at Lov om hold af dyr ikke kunne bruges. Den vurdering blev dagen efter blåstemplet af Justitsministeriet.\nFor at forstå det hele skruer vi lige tiden tilbage til november sidste år.\nKlokken var lidt over 16 den 4. november, da statsminister Mette Frederiksen tonede frem på et pressemøde og kom med en alvorlig melding: Alle mink i Danmark skulle aflives.\nNår dyr skal aflives, er den ansvarlige myndighed Fødevarestyrelsen.\nMen både før og efter pressemødet var vurderingen i Fødevarestyrelsen, at det ikke var muligt at kræve alle mink aflivet med den gældende lov.\nEller med andre ord: Der var ikke lovhjemmel till det indgreb, som regeringen netop havde meldt ud.\nDerfor blev Fødevarministeriets retschef inddraget i sagen. Han talte med Birthe Schubart, som sendte ham et notat om de juridiske overvejelser, der gjorde, at hun ikke mente, der var lovhjemmel til indgrebet.\nRetschefen sendte ved midnatstid notatet videre til Justitsministeriet, der lovede at se på sagen. Dagen efter kom der svar. Justitsministeriet ville ikke tilsidesætte vurderingen fra Fødevarestyrelsen om, at der ikke var lovhjemmel.\nDet efterlod regeringen med et problem. Lovarbejdet gik i gang, men da det tre dage senere kom frem i offentligheden, at der ikke var lovgrundlag til at aflive mink, rullede skandalen.\nMen det var altså Schubarts vurdering og notat fra den 4. novmeber, som lagde grunden til den afgørendende vurdering, som bisidderne nu angriber.\nStatsministeriet har ikke ønsket at kommentere notatet, men henviser til bisidderne.


Har du sølvfisk på badeværelset?\nIndeholder lokkestof i limen, som tiltrækker insekterne\nBliv fri for sølvfisk, bænkebidere, edderkopper og andre insekter\nDér. Lige dér. Hvad var det? Måske var det en sølvfisk. Så snart du åbner døren ud til badeværelset, farer den ind i revner og sprækker, ind i mørket. Men den er der. Spørgsmålet er, om der er mange flere og om dit badeværelse er angrebet af sølvfisk - eller måske er det et andet dyr, som er flyttet ind hos dig?\nHjælp! Der "svømmer" sølvfisk rundt på mit badeværelsesgulv\nSølvfisk. De der små dyr på badeværelset, som piler henover gulvet, så snart du tænder lyset. Egentlig er de harmløse, men de er alligevel irriterende og hvem holder iøvrigt dyr på badeværelset? For det er især på badeværelset, at du finder sølvfisk. De elsker den høje luftfugtighed, mørke og rester fra bl.a. sæbe.\nMed en InsektFri limfælde mod sølvfisk kan du nemt se, om dit badeværelse er angrebet af sølvfisk eller andre insekter.\nSådan gør du, hvis du tror, at dit badeværelse er angrebet af sølvfisk eller andre insekter\nDu har måske set en enkelt sølvfisk eller andet insekt, men ved ikke om der er flere? Det kan du nemt finde ud af med en InsektFri limfælde mod sølvfisk. Fælden tiltrækker nemlig sølvfisk og andre krybende og kravlende insekter. Den forebygger insektangreb på dit badeværelse og andre rum, hvor insekterne kan tænkes at være.\nFælden er en limfælde og i limen er der et lokkestof, som tiltrækker insekterne. Når de rører ved limen på fælden, sidder de fast. Du kan nu se, hvilke uønskede gæster du har på besøg og danne dig et indtryk af, om et insektangreb er undervejs.\nHar du fanget sølvfisk?\nHold øje med fælden jævnligt. Hvis der er insekter i fælden, bør du gøre følgende:\n1. Rengør grundigt med tør klud og støvsugning.\n2. Afspær adgangsveje og gemmesteder ved at tætne revner og sprækker ved fliser, fodlister, rørgennemføring osv.\n3. Sørg for jævnlig udluftning.\nInsektFri limfælde forebygger angreb af sølvfisk, edderkopper, bænkebidere og andre insekter. Brug fælden på badeværelset og i andre varme og fugtige rum, hvor insekter færdes. Fælden kan også anvendes nær frimærkesamlinger, hvor sølvfisk også kan leve.\nKlar til brug: 4 stk. limfælder. Fælden drækker ca. et areal på 4 kvadratmeter.\nSæt fælden på mørke steder, hvor de uønskede insekter færdes. Hold øje med fælden med jævne mellemrum. Efter åbning virker lokkemidlet i mindst 3 måneder. Når fælden er fyldt med insekter, skal du sætte en ny fælde op.\nFjerner fælden mit problem?\nI de fleste tilfælde vil ECOstyles fælder løse problemet over tid, men der er ikke tale om bekæmpelse af skadedyret, men mere en alarm til at gøre dig opmærksom på, at problemet er ved at opstå.


White Christmas | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » White Christmas\nBeskrivelse: To soldaterkammerater falder for to søstre og tager med pigerne til et resort, som ejes af deres tidligere officer, der er i fare for at miste stedet.\nSe White Christmas på Netflix\nWhite Christmas havde premiere på Netflix Danmark den 30. september, 2016 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om White Christmas ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe en trailer til White Christmas herunder:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til White Christmas er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at White Christmas stadig kan afspilles på Netflix Danmark.


SRO om Den danske sangskat | Analyse af Midsommersangen og Vi elsker vort land - Studienet.dk\nSRO om Den danske sangskat | Analyse af Midsommersangen og Vi elsker vort land\nSRO (Studieretningsopgave) om "Den danske sangskat" skrevet i Musik A og Samfundsfag B.\nRedegørelse for kulturkanonen og den danske sangskat, et pilotprojekt, musisk analyse af "Vi elsket vort land" af Holger Drachmann og "Midsommersangen" af Shu-bi-dua og en diskussion af nødvendigheden af en kulturkanon i det senmoderne samfund.\nDer skulle muligvis have været en dybere analyse af P.E. Lange-Müllers udgave af "Vi elsker vort land", men da der ikke var noget forkert i min analyse, trak det ikke ned.\nJeg ville have lavet en dybere analyse, men der var simpelthen ikke nok tid for mig. Havde det været en studieretningsprojekt opgave havde det været en væsentlig fejl, så det ville jeg ændre.\nI.\tIndledning\t3\nII.\tRedegørelse\t3\nIII.\tUndersøgelse\t5\na.\tPilotprojekt\t5\ni.\tDelkonklusion: Pilotprojekt\t6\nb.\tMusikalsk analyse af Vi elsker vort land/Midsommersangen\t6\nii.\tDelkonklusion: Musikalsk analyse af ”Vi elsker vort land”\t8\nIV.\tDiskussion\t9\nV.\tKonklusion\t10\nVI.\tPerspektivering\t11\nVII.\tLitteraturliste\t12\na.\tPrimær litteratur\t12\nb.\tSekundær litteratur\t12\nBilag 1: 12 Højskolesange – Kanon for musik – partiturmusik\t13\nBilag 2: Kender unge de 12 højskolesange i Kulturministeriets kulturkanon?\t14\nBilag 3: Form- og trinanalyse af Shu-bi-duas Midsommersangen\t17\nI denne stadig mere globaliserede verden er indrykket fra de mange informationer meget stærkt. Derfor er det en god ide, at man somme tider forsøger at kigge indad og på en eller anden måde får klarlagt sine kulturelle rødder og tager stilling til dem . Sådan skrev Per Erik Veng, formand for kanonudvalget for musik, om kanonen. I 2006 lancerede Kulturministeriet Danmarks nye kulturka-non – en kanon, der skulle være en rettesnor for dansk kulturarv, en ”guide”. Jeg har en teori om, at man ikke kan forstå vor tids danskhed, hvis man ikke har forståelse for vores kulturelle rødder, og netop disse kulturelle rødder er nedskrevet i Danmarks Kulturkanon – derfor er det interessant at beskæftige sig med, hvad denne indeholder. Min opgave tager udgangspunkt i mine problemstillin-ger; jeg vil lave en redegørelse af blandt andet kanon-ideen, aftraditionalisering, socialisering og identitet. Efterfølgende vil jeg designe en pilotundersøgelse omkring unge og deres viden om de 12 danske sange i kulturkanonen, hvor jeg også vil lave en musikalsk analyse af de to versioner af Vi elsker vort land i forhold til popularitet. Til slut vil mit diskussionsafsnit omhandle aktualiteten af nationalfølelse og nationalitet i et senmoderne, globaliseret Danmark.\nKulturministeriet og daværende kulturminister Brian Mikkelsen fremlagde i 2004 projektet om ud-arbejdelsen af en dansk kulturkanon, der skulle indeholde uomgængelige værker indenfor dansk kulturarv – en kanon over dansk kunst og kultur. Der blev nedsat et udvalg, der skulle udvælge 96 værker indenfor syv områder; arkitektur, billedkunst (design og kunsthåndværk), film, litteratur, musik (hhv. partiturmusik og populærmusik) og scenekunst. De udvalgte værker skulle være mar-kante eksempler på dansk kulturarv, og de skulle derudover give en kunstnerisk oplevelse i vor tid, ...\nMidsommersangen, musik af Shu-bi-dua\nMidsommersangen af Shu-bi-dua har en original, og man kan derfor nemt sige noget generelt om blandt andet form. I nedenstående afsnit vil jeg komme ind på nogle centrale ting i udgaven af Vi elsker vort land af det danske band Shu-bi-dua.\nFormen i Shu-bi-duas version kan beskrives som værende strofisk, idet den kendetegnes ved, at et bestemt musikalsk forløb gentages gennem hele nummeret – eventuelt med visse variationer . Dog mener jeg, at Shu-bi-duas version derudover også viser, at det ikke kun er en vise, men også har elementer af pop i sig, i forhold til P. E. Lange-Müllers version. Nummeret består af tre dele (A: ”Vi elsker vort land…”, B: ”Vi synger din lov…” og C: ”Men den skønneste krans…”), hvor der dog er variationer i teksten. Det kan være svært at lave en egentlig formanalyse af Shu-bi-duas version, da den umiddelbart følger strofisk form, og der derfor ikke umiddelbart er et egentligt vers og omkvæd. Dog vil jeg rette mig efter min kilde , som har valgt at dele Midsommersangen op i 3 dele, hvor jeg vælger at kalde A: vers, B: bro og C: omkvæd, på trods af at der kan være problemer med denne opdeling. En formanalyse vil altså vise, at Shu-bi-duas Midsommersangen består af vers... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nMaterialer relateret til SRO om Den danske sangskat | Analyse af Midsommersangen og Vi elsker vort land.


Der er brug for grundlæggende færdselsregler for onlinedebatten | Information\nLise Coermann Nygaard\nIfølge Dansk Ungdoms Fællesråds demokratianalyse fra 2020 undlader 57 procent af de unge at deltage i debatten online på grund af den hårde tone.\nTonen online er hård. Det er vi enige om. Men hvordan kan vi ændre den?\nMed DUF’s ti guidelines til at tage personligt ansvar i onlinedebatten har vi kastet os ind i kommentarsporet som fredsmæglere.\nMen hvorfor gå ind i en kamp, der synes umulig at vinde, når internetkrigerne ofte ender med den sidste hadefulde knytnæve? Fordi vi ikke kan forvente, at internetkrigen bliver forvandlet til en fredfyldt og konstruktiv debat, hvis vi ikke sætter en fælles front.\nOs, der gerne vil den gode debat, er heldigvis i overtal, så hvorfor har vi ikke vundet endnu? Måske fordi de fleste, som vi, har tænkt, at debatten online kun er for dem, der råber. Men det er ikke rigtigt, det er blot den kultur, der eksisterer.\nEn kultur, som bliver skabt af os alle sammen i fællesskab. En kultur, hvor deltagelse i denne onlinedebat svarer til at køre bil uden at have fælles færdselsregler. Uden fartgrænser for, hvornår noget er uacceptabel adfærd, og uden vejstriber, der viser, hvor langt vi vil acceptere, at andre går, før vi siger stop.\nMåske kan ti guidelines ikke med et snuptag ændre kulturen. Men hvis vi alle bruger de ti guidelines som redskab til, hvordan vi kan tilgå kampen, er der mulighed for reel forandring. Hvis en vanvidsbilist torpederede et villakvarter, så ville de færreste være passive tilskuere. Vi ville gribe ind – om ikke andet for at hjælpe og støtte de tilskadekomne. Det kan vi også gøre online ved et klik på ’like-knappen’ til den, der sætter spørgsmålstegn ved en hadefuld kommentar.\nDe nye guidelines er handlingsanvisende og bevæger sig ud over påmindelsen om, at vi skal ’holde den gode tone’ – for hvordan holder vi den? Det svarer til, at sundhedsmyndighederne sidste år blot havde givet anbefalingen: ’Husk god hygiejne’. Det, kan vi alle sammen blive enige om, er en god idé, men hvordan?\nSå hjælp os med at kæmpe kampen for at stoppe harmonikasammenstødet af hadefulde kommentarer. Du kan starte med førstehjælp i form af ’likes’ til dem, der gør det godt, eller ved at sige fra, når nogen overskrider vejbanegrænserne for god onlineopførsel.\nLise Coermann Nygaard og Marek Azoulay Jørgensen er frivillige i Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF).


BODY Gentle Scrub, eksfolierer, fugter og gør huden jævn og glat | Eau Thermale Avène\nEksfolierende, fugtgivende og udglattende.\nBODY Gentle Scrub eksfolierer forsigtigt huden.\nDen er velegnet til alle sensitive hudtyper.\nHar brug for Beroligende\nDenne lækre bodyscrub har en fyldig konsistens og en behagelig duft. Den eksfolierer nænsomt huden, så dens blødhed og udstråling genoprettes. Den er beriget med en sammensætning af oleo-stoffer og fugtgivende vegetabilske stoffer. Den udglatter og forfiner nænsomt hudens struktur* takket være kombinationen af jojobavoks og bløde celluloseperler. BODY skrubben efterlader huden blød og behagelig*. Dens formel har en fysiologisk pH-værdi og er velegnet til alle sensitive hudtyper.\nForfiner hudens struktur takket være indholdet af bløde celluloseperler og jojobavoks.\n• EKSFOLIERENDE takket være indholdet af bløde celluloseperler og jojobavoks.\n• UDGLATTER og forfiner hudens struktur.\n• FUGTGIVENDE takket være indholdet af plantebaserede, fugtgivende stoffer.\n+95%*af brugerne får en blød hud og en finere hudstruktur. Procentdel af tilfredse brugere efter den første anvendelse. 75 kvinder benyttede sig af skrubben i 21 dage.\nEt ritual, der giver kroppen ro\n1 til 2 gange om ugen\nPåføres fugtig hud. Masser forsigtigt ind og fokuser på de tykkere hudområder: albuer, knæ og hæle. Skyl derefter grundigt. Anvendes en eller to gange om ugen.\nCelluloseperler og jojobavoks\nUdglatter og forfiner hudens struktur.\nHar I nogle tips til, hvordan man bruger en bodyscrub?\nBodyscrubs bruges på våd hud, efter den er blevet vasket. Vi anbefaler at følge op med en bodycreme, f.eks. den fugtgivende Melt-In Balm fra Body-serien, for at fuldende din plejerutine med scrubben,\nHvor ofte skal jeg bruge en bodyscrub?\nEn gang om ugen er et godt udgangspunkt til sensitiv hud. I almindelige tilfælde er det ikke nødvendigt at bruge den oftere. Hvis du har påført en selvbruner forkert og ønsker at fjerne den hurtigere, kan det dog gøre være en god idé, eller hvis du har tørre hæle, som du ønsker at blødgøre. Hvis du ønsker at blødgøre hælene, kan du bruge den to til tre gange om ugen, forudsat at du følger op med en creme til meget tør hud.\nHvad er fordelene ved at bruge en bodyscrub jævnligt?\nBodyscrubs fjerner død hud, gør din hud blødere og hjælper kropspleje med at blive bedre absorberet af din hud.\nOm sommeren fremhæver de din hud og gør din solbrune hud mere strålende.\nBODY Gentle Scrub BODY .


Praktik i pædagoguddannelsen – Paedagogiskforum.dk\nPraktik i pæda\nVarenummer (SKU): B02405 Varekategorier: ALLE FAGBØGER TIL DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE, Pædagogik, Pædagoguddannelsen\nPraktikken er en både vigtig og omstridt del af pædagoguddannelsen. Alene det, at den udgør mere end 1/3 af uddannelsestiden, gør den betydningsfuld. Men længden er også genstand for diskussion: Indebærer de lange praktikperioder, at de studerende forberedes grundigt til deres kommende arbejde, eller betyder de, at den studerende socialiseres til på godt og ondt at handle ligesom de allerede ansatte, så de ikke udvikler kompetencer til faglig fornyelse? Bogen fokuserer på, hvordan der kan skabes et frugtbart samarbejde mellem den studerende, praktikvejlederen og undervisere fra uddannelsesstedet. Den omhandler bl.a. anvendelsen af etnografiske metoder i praktikken, praktikken som læreproces, idet teorier om voksnes læring sættes i relation til praktikkens læringsrum, faglig skrivning som medium for praktisk læring og praktikvejlederens facilitatoropgaver. Der er fokus på pædagoguddannelsen – og det er da også titlen på denne serie bøger, Pædagoguddannelsen i fokus, som er udarbejdet med direkte sigte på den nye pædagoguddannelse, som begyndte august 2007. Bøgerne, der har til formål at give både viden og inspiration til udvikling af den pædagogiske faglighed, rummer aktuelle og overskuelige tekster til de pædagogiske fag, grundfagene og linjefagene. Bøgerne er skrevet af forfattere, der har stor faglig tynde inden for forskning og undervisning på deres respektive områder, og centrale funktioner i udviklingen af den pædagogiske profession.


Sainte-Maxime ligger ved indsejlingen til St. Tropez Golfen lige over for St. Tropez og har ca. 8000 indbyggere. Det er en livlig og meget hyggelig by med sjæl og charme.\nByen har et væld af restauranter og cafeer, hvor du kan vælge om du vil spise i en af de små smalle gader bag havnefronten, eller det skal være på strand promenaden eller på stranden, der er utallige muligheder.\nByen summer af liv hele året, med et væld af forretninger og marked flere gange om ugen.\nOm sommeren er der næsten dagligt forskellige arrangementer på havnefronten både om dagen og om aftenen, hvor der på scenen ofte afholdes forskellige former for koncerter, teater, konkurrencer etc.\nDer er flere badestrande både i selve byen i forbindelse med havnen og kasinoet men generelt ligger der mange større og mindre strande både øst og vest fra byen.\nFra havnen går der turbåde til bl.a. St. Tropez, Cannes og Port Grimaud. Det er en god ide at tage båden til St. Tropez, det gør de lokale, så undgår man trafik køer og slipper for at lede efter parkeringsplads.\nAf øvrige aktiviteter byder byen på vandland, kasino og et lille lokalhistorisk museum. Langs kysten er det muligt at leje joller og vandscootere. Endelig har byen 2 rigtigt gode golfbaner, hvoraf den nærmeste kun ligger ca. 3 Km fra huset og den anden ca. 10 km fra huset.


Hvad er forskellene mellem jaguarer og leoparder? - My Animals\nHvad er forskellene mellem jaguarer og leoparder?\nJaguarer og leoparder kan virke meget ens ved første øjekast. Deres forskelle er dog tydelige for det trænede øje.\nDer er syv arter af store katte i det hele. Disse kattedyr har ofte lignende mønstre i deres pels, hvilket hjælper dem med at camouflere sig i miljøet og gå ubemærket hen. Disse ligheder kan føre til forvirring mellem arterne. Der er dog adskillige forskelle mellem jaguarer og leoparder for eksempel, som gør det muligt for os at identificere dem korrekt.\nFem af de syv arter tilhører slægten Panthera: Løven, tigeren, leoparden, sneleoparden og jaguaren. Udenfor slægten Panthera er der geparden (Acinonyx jubatus) og pumaen (Puma concolor).\nDe skiller sig ud på grund af deres store størrelse, de er kødædere og de spiller en meget vigtig økologisk rolle som toprovdyr i deres økosystem.\nForskelle mellem jaguarer og leoparder\nI denne artikel vil vi forklare forskellene mellem jaguarer og leoparder. Det er nogle af de mest ens og ofte forvekslede store katte. Gå ikke glip af dette!\nGeografisk distribuering og levested\nEt af de mest oversete aspekter, når man identificerer arter, er den geografiske placering. Når to arter bor i forskellige områder – selvom begge er identiske eller minder meget om hinanden – er det meget nemt at vide, hvilken slægt et bestemt eksemplar tilhører, blot ved at kigge på dets oprindelse.\nDet er tilfældet med jaguarer og leoparder. Jaguarer (Panthera onca) lever i Mexico og på den sydlige grænse i USA såvel som Centralamerika og en stor del af Sydamerika.\nDet bør bemærkes, at den historisk set var meget bredere distribueret. Skøn viser, at den på nuværende tidspunkt kun optager omkring 50% af dens historiske rækkevidde.\nPå disse steder bor jaguarerne helst i tætte skove nær vandområder, som de er tæt associeret med. Jaguarer bor primært i fugt ved lav højde og tørre, tropiske skove, men de kan også bo på andre områder såsom sumpe eller græsområder.\nLeoparder (Panthera pardus) findes i Afrika og Asien. De har en af de bredeste rækkevidder af alle kattedyr. Igen er deres distribuering meget fragmenteret og reduceret, og deres bestands dynamik varierer i høj grad afhængigt af området.\nDeres habitat er forskelligt og rangerer fra ørken og semi-ørkenområder til bjergregioner, græsområder og tropiske skove. Nogle bestande overlever endda i sneområder eller byområder.\nForskelle mellem jaguarer og leoparder: Morfologiske træk\nJaguarer er højere en leoparder, selvom deres højde er næsten ens. Ydermere er jaguarer bredere, mere robuste og tungere. Jaguarers hoved er også større og rundere, og deres kæber er mere kraftfulde. Deres hale er også kortere end leoparders.\nAf alle disse grunde har jaguarer en mere kompakt og robust fremtoning, mens leoparder er mere yndefulde. I henhold til farve har begge en gylden pels, der er hvid på maven, og den er dækket med mere eller mindre cirkulære, sorte pletter ved navn rosetter.\nJaguarers rosetter har sorte pletter i midten, er større og er længere fra hinanden. Leoparder har ikke sådanne pletter i deres rosetter, og de sidstnævnte er mindre og tættere på hinanden.\nDenne simple detalje kan være ret brugbar, når man skal identificere dem, men hos begge arter er der også melanistiske individer, hvis pels er meget mørk eller helt sort, hvilket gør denne detalje ubrugelig. Disse individer er populært kendt som sorte pantere.\nForskelle mellem jaguarer og leoparder: Adfærd og kost\nLeoparders kost er utrolig varieret. De foretrækker hovdyr i mellem størrelse, men afhængigt af tilgængeligheden og konkurrencen om mad kan de spise alt fra pattedyr til fugle, reptiler og endda insekter. Ydermere er mange individer i stand til at specialisere sig i et særligt bytte.\nEfter at have fanget deres bytte, gemmer leoparder det ofte i vegetation eller træer for at forhindre konkurrenter i at stjæle det, da de ofte deler habitat med større rovdyr.\nJaguarer har også en yderst varieret kost. Selvom de foretrækker større hovdyr, spiser de også mindre bytte. Ulig andre kattedyr er de fremragende svømmere, så de jager ofte fisk og skildpadder eller endda kaimanner og anakondaer.\nJaguarer er det største rovdyr i deres økosystem, så de er som regel ikke nødt til at skjule deres bytte.\nDette er de vigtigste forskelle, når det kommer til at adskille de to arter fra hinanden. Både leoparder og jaguarer spiller en afgørende rolle i deres økosystemer. På nuværende tidspunkt lider begge af et fald i populationen, så det er vigtigt at kende dem for at værdsætte dem, beskytte dem og forhindre deres udryddelse.\nDer findes mange forskellige katteracer i verden. I denne artikel præsenterer vi en liste over de største katteracer, der findes.


» Bestil Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk. – 19 kr.\nManilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk.\nNavn: Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk.\nAdskillige e-shops frembyder nu til dags et hav af forskellige leveringsløsninger. En af de mest benyttede er p.t. at få leveret til et udleveringssted, hvor det er muligt at hente ordren lige præcis når det passer ind i din kalender. Metoden er nemlig rigtig gnidningsløs, og mange gange ydermere den mest prisbevidste mulighed for levering ved køb af Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk..\nDu kunne også foretrække at få ordren sendt hjem til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Løsningen bliver beklageligvis lidt mere bekostelig, men på den anden side yderst enkel. Den billigste leveringsversion kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, som desværre nødvendiggør at du opholder dig nærved internet butikkens adresse.\nLeveringstiden på Kortpynt i karton og papir kan i nogle tilfælde være ret så relevant i tilfælde af at du mangler dine nye produkter straks, så derfor er det komplet afgørende at man kontrollerer den anslåede leveringstid ved den pågældende vare.\nFlere internet virksomheder reklamerer med dag-til-dag levering på en lang række af deres varenumre, eksempelvis Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk., som trods alt beroer på at handlen laves forinden et bestemt klokkeslæt, således at de kan nå at få bestillingen ud af døren før personalet drager hjemad.\nEn hel del outlets på nettet lover fragt uden betaling, men typisk kun når der shoppes for en fastsat pris. I øvrigt kunne du udvælge den billigste leveringsmulighed, som i mange tilfælde – om du bor i Randers, Sønderborg eller Gilleleje – vil være at få fragtfirmaet til at levere varerne til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden usædvanlig let for folk at søge sig frem til priser hos diverse e-firmaer, og til gengæld har massevis af Happy Moments e-butikker været nødt til at presse salgsværdien på mange af deres varer – til børn, og ligeledes til voksne – drastisk, og endda nogle gange præstere fri fragt.\nTrods dette kan det til hver en tid vise sig nyttigt at analysere en række webshops efter rabat på Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk. forud for at du køber, så du er sikret at få fat i den bedste pris.\nDu skal dog ikke glemme, at ifald en forretning på nettet reklamerer en vare til en udsalgspris der anses for ekstraordinært lav, så er det mange gange være et symbol på en uoprigtig online forretning. Kortbestillinger er ikke desto mindre en del af et reglement, der garanterer os imod fup online webshops.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du bruge en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du tilstræber at betale pengene over tid.\nForinden nogen bestiller hos en Happy Moments webshop burde man faktisk sætte sig ind i shoppens handelsbetingelser, dog er det typisk en omfattende opgave.\nEt alternativ kunne måske være at kigge om e-butikken er medlem af e-mærket, eftersom det generelt er et billede på at internet firmaet accepterer dansk lovgivning, og at hjemmesiden jævnligt tilses af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om de gældende bestemmelser. Dette er desuden din mulighed for at blive hjulpet, ifald du udsættes for problemer med dit indkøb.\nDertil er det anbefalelsesværdigt at man er vaks omkring de elementære regler der gør sig gældende i forbindelse med handlen, til eksempel hvilken bytteret internet virksomheden benytter. I den relation er det samtidig vigtigt, at man permanent sikrer ens kvittering på e-mail, således man når som helst vil kunne bekræfte sin ordre af Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk., uanset om du er på shopping til en voksen eller et barn.\nTrustpilot tilbyder dig temmelig ærlige genveje til at kontrollere en hel del nuværende brugeres vurderinger og herved tilråder vi, at du gennemsøger e-forretningens anmeldelser af Manilamærker, str. 3×8 cm, 220 g, lyserød, 20stk. forinden du placerer din ordre.\nFacebook byder på endvidere ret så hensigtsmæssige metoder til at få indtryk af online forretningens pålidelighed. I øvrigt er der faktisk online outlets hvor du kan nedfælde en evaluering af købsoplevelsen, som ligeledes kan anvendes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af reklamer. Vi har et fast samarbejde med en mængde internet foretagender idet vi promoverer firmaernes produkter, og opnår betaling såfremt en af vores brugere udfører et indkøb.\nVejledning angående varer og shops på nettet i Danmark understøttes hele tiden, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for korrektioner der måtte være lavet siden vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


Axelsen spiller sig videre uden problemer i Sydkorea - TV 2\nAxelsen spiller sig videre uden problemer i Sydkorea\n26. sep. 2018, 06:09\nDet tog Viktor Axelsen mindre end en halv time at spille sig videre i Korea Open. Foto: Kimimasa Mayama / Ritzau Scanpix\nViktor Axelsen er videre ved Korea Open sammen med Anders Antonsen, der slog inder i tre sæt.\nDen danske badmintonstjerne Viktor Axelsen er klar til anden runde ved Korea Open efter en sikker sejr natten til onsdag dansk tid over Hsu Jen-hao fra Kinesisk Taipei, der er Taiwans navn i sportskonkurrencer.\nJan Ø. Jørgensen var på sejrskurs, men tabte alligevel til legende\nAxelsen vandt i to sæt med cifrene 21-9, 21-12, og den tidligere verdensmester var i fuld kontrol under hele opgøret.\nDanskeren bragte sig foran med 4-0, før hans modstander for første gang kom på tavlen. 24-årige Axelsen fortsatte dog ufortrødent og bragte sig også foran med 9-1.\nFørste sæt blev vundet komfortabelt efter blot 11 minutters spil.\nSamme billede tegnede sig hurtigt i andet sæt, hvor Axelsen undervejs var foran med 9-1 og 12-3. Danskerens 26-årige modstander havde ikke noget modsvar, og kampen blev lukket og slukket ganske overbevisende.\nI alt tog det Axelsen 27 minutter at spille sig videre til anden runde.\nAxelsen står fortsat som verdens nummer et på den nuværende verdensrangliste. Men når listen bliver opdateret torsdag glider danskeren ned på tredjepladsen bag japanske Kento Momota og Shi Yuqi fra Kina.\nI anden runde i Sydkorea så Axelsen indledningsvist ud til at skulle op imod Hans-Kristian Vittinghus i et rent dansk opgør.\nVittinghus skuffede dog, da han også var i aktion natten til onsdag.\nDen 32-årige dansker blev besejret i tre sæt af 22-årige Zhao Junpeng fra Kina, der er nummer 63 på verdensranglisten.\nDerimod er den unge Anders Antonsen videre efter en sejr i tre sæt over inderen Sameer Verma. Cifrene lød 15-21, 21-16, 21-7.\nFørste sæt startede lige, men inderen fik overtaget fra stillingen 12-12. I andet sæt var Antonsen i teten fra begyndelsen og førte blandt andet 10-4 og 16-9.\nAstrup og Skaarup sendt ned på jorden efter stor triumf\nOgså i tredje sæt punkterede Antonsen spændingen fra første færd og holdt fast i dominansen.\nDen danske herredouble med David Daugaard og Frederik Søgaard spillede sig natten til onsdag videre til anden runde i Sydkorea med en sejr i to sæt over et indonesisk par.\nKorea Open er som Super 500-turnering rangeret på fjerdehøjeste niveau.\nLandsmand kan spænde ben for Axelsen-succes på hjemmebane\nDanskere åbner Korea Open med sejr - nu er de favoritter i turneringen\nVM-spiller mister sin makker - Kasper Antonsen smidt af landsholdet


Projekt 3.3 Linjer og cirkler ved trekanten - PDF Gratis download\nDownload "Projekt 3.3 Linjer og cirkler ved trekanten"\n1 Projekt 3.3 Linjer og cirkler ved trekanten Midtnormalerne i en trekant Konstruer et linjestykke (punkt-menuen) og navngiv endepunkterne A og B (højreklik og vælg: Etiket), dvs. linjestykket betegnes AB. Konstruer midtnormalen på linjestykket AB, dvs. den linje, der går gennem linjestykkets midtpunkt M og samtidigt står vinkelret på linjestykket AB. Der er flere måder at gøre dette på, men det nemmeste er at anvende værktøjet Midtnormal fra Konstruer-menuen. Overvej: Hvordan kunne du have konstrueret midtnormalen kun ved brug af cirkel og linje-værktøjerne (svarende til passer og lineal)? Kontroller din konstruktion ved at trække rundt i det ene endepunkt A. 1. Konstruer nu en trekant ABC og dens tre midtnormaler m a, m b og m c. Navngiv sider og vinkler efter sædvanlig standard, således at vinkel A ligger over for siden a osv. Sørg for at alle midtnormalerne rører hinanden. 2. Træk trekanten rundt i dens ene hjørne og observer, hvad der sker med midtnormalerne. Hvad er åbenbart karakteristisk for de tre midtnormaler? 3. Konstruer midtnormalernes skæringspunkt M (Skæringspunkt fra Punkt-menuen). 4. Mål afstanden fra A til M, afstanden fra B til M og afstanden fra C til M. Hvad er karakteristisk for de tre midtnormalers fælles skæringspunkt M? 5. Konstruer trekantens omskrevne cirkel c1 ved brug af Cirkel-værktøjet i Former-menuen, idet du udpeger cirklens centrum og et punkt på cirklens periferi. 6. Kontroller din konstruktion ved at trække rundt i det ene trekantpunkt A. Vinkelhalveringslinjerne i en trekant En vinkel betegnes ABC svarende til de tre punkter, den er konstrueret ud fra. Konstruer punkterne A, B og C (Punkt-værktøjet ligger i Punkt-menuen). Konstruer nu linjestykket BA samt linjestykket BC, hvorved du får konstrueret vinkel ABC, hvor B er vinklens toppunkt (det midterste bogstav betegner altid vinklens toppunkt). Udpeg nu de tre punkter (med toppunktet B som det midterste punkt) og konstruer vinkelhalveringslinjen ved hjælp værktøjet Vinkelhalveringslinje, som ligger under Konstruer-menuen. 1. Konstruer en trekant ABC og dens vinkelhalveringslinjer v A, v B og v C, og giv dem en farve. Navngiv sider og vinkler efter sædvanlig standard, således at vinkel A ligger over for siden a osv. 2. Træk trekanten rundt i dens ene hjørne og observer, hvad der sker med vinkelhalveringslinjerne. Hvad er åbenbart karakteristisk for de tre vinkelhalveringslinjer? 3. Konstruer vinkelhalveringslinjernes skæringspunkt V. 4. Konstruer vinkelrette linjer på hver af trekantens sider gennem skæringspunktet V, og konstruer linjernes skæringspunkter med trekantens sider. Navngiv disse S a, S b og S c svarende til den af trekantens sider, skæringspunktet ligger på. 1\n2 5. Konstruer linjestykkerne VS a, VS b og VS c, og skjul herefter de vinkelrette linjer (højreklik på hver af linjerne og vælg Skjul). 6. Mål nu længden af linjestykkerne VS a, VS b og VS c (svarende til den vinkelrette afstand fra V til henholdsvis siden a, siden b og siden c). Hvad er karakteristisk for de tre vinkelhalveringslinjers fælles skæringspunkt V? 7. Konstruer endelig trekantens indskrevne cirkel c2 ved brug af Cirkel-værktøjet i Former-menuen, idet du udpeger cirklens centrum og et punkt på cirklens periferi. 8. Kontroller din konstruktion ved at trække rundt i det ene trekantshjørne A. Udfordring: Til en given trekant hører der ikke blot tre indre vinkler, men også tre ydre vinkler: De ydre vinkler har også vinkelhalveringslinjer som vist på figuren. 1. Konstruer den ydre halveringslinje gennem et trekantshjørne, idet du først forlænger trekantens sider ved at konstruere linjer gennem trekantens hjørner. Hvilken forbindelse er der mellem den indre og den ydre vinkelhalveringslinje? Hvordan kan man så nemt konstruere den ydre vinkelhalveringslinje, når man allerede har fundet den indre? 2. Konstruer de sidste to ydre vinkelhalveringslinjer, og sørg for, at de ydre vinkelhalveringslinjer fortsætter på begge sider af hjørnepunktet. Hvad gælder der om tre vinkelhalveringslinjer, når to af dem er ydre og den tredje indre? 3. Konstruer de tre skæringspunkter mellem to ydre og en indre vinkelhalveringslinje, og navngiv disse P a, P b og P c. 4. Konstruerer vinkelrette linjer gennem S ind på trekantens sider, og konstruer de vinkelrette linjers skæringspunkter R a, R b og R c med trekantens sider. 5. Konstruer de tre ydre røringscirkler, dvs. de tre cirkler, der tangerer trekantssiderne eller deres forlængelser udefra (konstrueres med centrum i P x og periferipunkt i R x ). 6. De ydre vinkelhalveringslinjer afgrænser en trekant. Konstruer denne trekant op og navngiv den A'B'C', således at A' ligger over for A osv. Hvilken rolle spiller de indre vinkelhalveringslinjer for trekanten ABC i denne nye trekant A'B'C'? 2\n3 Højdetrekanten 1. Konstruer en trekant ABC med tilhørende højder h a, h b og h c, idet højderne konstrueres som vinkelrette linjer på hver af trekantens sider op igennem det modstående hjørne. 2. Konstruer højdernes fodpunkter H a, H b og H c på de tre trekantssider a, b og c (svarende til skæringspunkterne mellem trekantens sider og de vinkelrette linjer konstrueret ovenfor). 3. Forbind fodpunkterne til en lille trekant, højdetrekanten H a H b H c, der ligger inde i den store trekant ABC, når denne er spidsvinklet. Hvilken rolle spiller de tre højder fra den store trekant for den lille højdetrekant? Prøv at deformere trekanten ABC ved at trække i et af dens hjørner, og se godt efter, om højderne fra den store trekant svarer til nogle bestemte linjer i den lille trekant. 4. Når du har et gæt, så afprøv dit gæt ved hjælp af passende målinger. 5. Hvad sker der, hvis trekant ABC er stumpvinklet? Medianerne i en trekant 1. Konstruer en trekant ABC og de tre midtpunkter for siderne M a, M b og M c. 2. Konstruer linjestykkerne AM a, BM b og CM c, hvorved vi får konstrueret trekantens medianer. 3. Træk trekanten rundt i dens ene hjørne og observer, hvad der sker med medianerne. Hvad er åbenbart karakteristisk for de tre medianer? 4. Konstruer medianernes skæringspunkt T. Det kaldes også for trekantens tyngdepunkt. 5. Skjul medianerne, og konstruer i stedet de seks linjestykker: AT, BT, CT og TM a, TM b og TM c, dvs. linjestykket AT og linjestykket TM a udgør tilsammen medianen m a. 6. Mål længden af disse seks (tre lange og tre korte) linjestykker, og gem disse målinger (højreklik, vælg Lagre og skriv et passende navn fx ma1, mb1, mc1 for de tre lange og ma2, mb2, mc2 for de tre korte). 7. Udfør nu en beregning: Skriv med tekstværktøjet fx ma1, højre-klik på teksten og vælg beregn. Udpeg så de variable, der er ma2 tale om (eller tryk L to gange). Herved beregnes forholdet mellem den store del af medianen og den lille del af medianen. Hvad er åbenbart karakteristisk for forholdet mellem den store del og den lille del af medianen? 8. Konstruer nu midtpunktstrekanten M a M b M c. 9. Konstruer de tre midtnormaler for trekanten ABC. Hvilken rolle spiller disse tre midtnormaler for midtpunktstrekanten M a M b M c? Prøv at deformere trekanten, og se godt efter, om ikke midtnormalerne fra den store trekant svarer til nogle bestemte linjer i den lille trekant. Når du har et gæt, så afprøv dit gæt ved hjælp af passende målinger. 3\n4 Euler-linjen 1. Konstruer en trekant ABC med tilhørende medianer, midtnormaler og højder (giv hver linje-kategori en farve). Ud over deres indbyrdes skæringspunkter, T, M og H, konstruerer du også forbindelseslinjen gennem M og H den berømte Eulerlinje (som altså skal forlænges til begge sider ud over M og H). 2. Hvad observerer du? Hvordan ligger de tre punkter i forhold til hinanden? Bekræft dine gæt ved hjælp af passende målinger og beregninger. 3. Konstruerede cirklen gennem trekantssidernes midtpunkter M a, M b og M c, dvs midtpunktstrekantens omskrevne cirkel. 4. Hvordan ligger centrum for denne cirkel i forhold til de andre punkter på Eulerlinjen? Nipunktscirklen 1. Afsæt tre punkter A, B og C, og forbind dem med linjestykker til trekant ABC. 2. Konstruer midtpunkterne M a, M b og M c på de tre sider a, b og c. 3. Konstruer nu de tre højder i trekanten samt deres indbyrdes skæringspunkt D. 4. Skjul højderne, og konstruer linjestykkerne AD, BD og CD. 5. Konstruer midtpunkterne på de tre linjestykker AD, BD og CD. 6. Konstruer en vinkelret linje på hver af de tre linjestykker AD, BD og CD gennem linjestykkets midtpunkt. 7. Konstruer skæringspunkterne A', B' og C' mellem hvert par af disse vinkelrette linjer. 8. Konstruer nu trekant A'B'C', og skjul de vinkelrette linjer. 9. Trekant A'B'C' kaldes trekant ABC s duale trekant. De i alt seks højder fra den oprindelige trekant og den duale trekant skærer nu siderne i de to trekanter ABC og A'B'C' i ikke mindre end 12 punkter. Disse 12 punkter spiller en særlig rolle for trekanten ABC. 10. Konstruer en trekant ABC med den tilhørende duale trekant A'B'C', og de 12 skæringspunkter mellem højderne og siderne i trekanten ABC og dens duale trekant A'B'C'. 11. Konstruer midtpunktstrekanten for trekant ABC (dvs. den trekant, der fremkommer ved at forbinde sidernes midtpunkter), og konstruer midtpunktstrekantens omskrevne cirkel - den såkaldte Euler-cirkel. 12. Hvad observerer du? 13. Hvor ligger cirklens centrum i forhold til højdernes skæringspunkter H og H' i de to trekanter ABC og A'B'C'? 14. Kontroller din konstruktion ved at trække rundt i det ene trekantshjørne A. Bemærkning: Ni-punktscirklen er opdaget af mange forskellige matematikere uafhængigt af hinanden og har fået tildelt mange forskellige navne i historiens løb. Historisk er den endt med at få navnet 9-punktscirklen, selv om den nok egentlig burde hedde 12-punktscirklen. 4\n5 Udfordring: Hvordan ligger 12-punktscirklen i forhold til trekantens indre og ydre røringscirkler? 5


Oplev et smukt syn ved Odense Havn: Julepyntede kajakker og kanoer\nSkrevet den 9. december 2017 kl 09:48 Af Betina Vestergård Jepsen\nI morgen, søndag 10. december, mellem klokken 16 og 18 kan du opleve et særsyn, når en masse kajakker og kanoer med lyskæder, gran og diverse slags julepynt sejler ind i Odense Havn.\nTag imod roerne ved Nordatlantisk Hus\nKlokken 16 ror kajakkerne og kanoerne afsted fra Odins Bro, efter de har pyntet bådene og sig selv flot op. Imens står publikum klar ved Nordatlantisk Hus, hvor de får udleveret lysfakler og et hæfte med julesalmer. Alle er velkomne til at deltage.\nDet er tredje år i træk, at arrangementet løber af stablen, og sidste år deltog ca. 80 kajak- og kanoroere. I år forventer arrangørerne, at omkring 100 roere vil deltage. Og alle, der har taget et kursus i kajak eller kano kan deltage – så længe man kan klare sig selv i en nødsituation.\nNår de udsmykkede kajakker og kanoer ankommer til Nordatlantisk Hus omkring klokken 16.30, er det til lyden af trompetspil og fællessang fra publikum.\nFor at få julestemningen helt i top er der mulighed for at købe gløgg og æbleskriver, som man kan nyde til synet af bådene i vandet og til lyden af det grønlandske kor ”Umiaq”, der optræder klokken 17.\nPræmie til den bedst pyntede kajak/kano\nAftenen slutter af med, at den bedst pyntede kajak/kano får overrakt en præmie klokken 17.30, inden bådene ror i samlet flok tilbage mod Odins Bro.\nDet er Kerteminde Kajakklub, Odense Kajakklub, Nordatlantisk Hus og Grejbank Fyn, der arrangerer det tilbagevendende arrangement. Man behøver dog ikke være medlem af nogle af klubberne for at deltage i arrangementet.\nDu finder den officielle Facebookbegivenhed her.


VM i cykling - optakt: Bjergrytterne får chancen i Innsbruck\nTags: Cykling, Optakter\n14. sep. 2018 kl. 17:1014/09-18 17:10\nVM i cykling 2018 - optakt: Bjergrytterne får chancen i Innsbruck\nVM i Innsbruck\nHvornår køres VM i cykling?\nLinjeløb for eliten: 30. september\nI alt køres der 12 VM-løb over tre discipliner.\nVM i cykling odds & tips\nRuteprofil: VM i Innsbruck\nÅrets verdensmesterskaber i cykling køres på en rute, der tilgodeser de klatrestærke ryttere i feltet. Jesper Carstens ser nærmere på VM i Innsbruck i denne optakt.\nVM er som oftest en affære for hårdføre sprintere og puncheurs, men det bliver der i den grad ændret på i 2018. Her skal VM afholdes i Østrig, og ruten passer særdeles godt til klatrerne. Det betyder, at Sagan sandsynligvis må sige farvel til den titel, som han ellers har besat de seneste tre år.\nDen primære udfordring på ruten er stigningen Igls, som rytterne skal passere hele syv gange, men den stigning, som alle frygter og forbereder sig på, er Gramart, der er dagens sidste stigning. Den er blot 2,8 kilometer lang, men stiger til gengæld med 11,4 % i snit. Ubarmhjertigt i sig selv - men i slutningen af et løb på over 250 kilometer? Det er næsten umenneskeligt.\nDer er selvfølgelig en fare for, at løbet bliver alt, alt for hårdt, og at det dræber al spænding, men efter løb som dem i USA, Qatar og Norge er det rart, at terrænet skifter fuldstændigt og tilgodeser andre typer. Det betyder, at vi i 2019 kan se frem til - måske - at se VM-striberne med helt fremme i de store etapeløb, hvilket ikke er sket siden Cadel Evans vandt VM i Mendrisio.\nDer har været afholdt bjergløb før under VM, men det hører afgjort til sjældenhederne. Det seneste deciderede bjergløb var i 1995, hvor Abraham Olano vandt mesterskabet i Duitama, Colombia i et spændende og mindeværdigt løb. Han henviste Miguel Indurain og Marco Pantani til de efterfølgende placeringer.\nDet tegner til at blive en særdeles spændende udgave af VM.\nVM 2018 i cykling i Innsbruck - Odds & Tips\nHold øje med cykeltips fra Jesper Carstens.\nOdds på udvalgte ryttere til at vinde VM i cykling 2018 Bedste odds Bookmaker\nAlejandro Valverde 5,00\nJulian Alaphillipe 5,50\nSimon Yates 14,00\nVincenzo Nibali 17,00\nPrimoz Roglic 18,00\nAdam Yates 18,00\nMichal Kwiatkowski 26,00\nWout Poels 29,00\nThibaut Pinot 21,00\nMiguel Angel Lopez 41,00\nVM i cykling odds er senest opdateret: 20. september klokken 23.00.\nVM-favoritter med spørgsmålstegn\nJeg er ganske enig med bookmakerne om at der umiddelbart er to favoritter til at vinde VM i cykling: Spanske Alejandro Valvere og franske Julian Alaphilippe. De stikker ud som favoritter, men et ægte VM er som regel ganske åbent, og det synes også tilfældet i år.\nDet er svært ikke at kalde Alejandro Valverde for favoritten, når der er et hårdt endagsløb på programmet. Han har velsagtens været den klart bedste de seneste fem år. Det skyldes ikke mindst hans evner i en afslutning, hvor han vil være hurtigere end snart samtlige konkurrenter.\nSpanien stiller til start med et stærkt hold, hvor Vuelta-sensationen Enric Mas også er en del af truppen, men de spanske profiler bør satse alt på Alejandro Valverde, og så eventuelt lade Enric Mas gå med i angreb i finalen.\nValverde vil isoleret set ikke have problemer med Igls-stigningen, og i princippet er den afsluttende stejle bakke også guf for ham. Husk blot på, hvordan han har domineret Mur de Huy i årevis. Konkurrenterne kan således få ganske svært ved at smide Valverde af, og så er han den bedste i spurten.\nMen han er ikke uovervindelig. Han har vist lidt begrænsninger i år, hvor stabiliteten måske ikke helt har været til stede. For eksempel virkede han ikke helt på toppen under Ardennerne, og i slutningen af Vueltaen virkede han også udkørt. Normalt ikke et godt tegn forud for VM.\nOg så har Valverde sine vanlige problemer. Han er en koldblodig afslutter, og ingen ønsker at få ham med til stregen. Det betyder også, at han kan få umådeligt svært ved at finde allierede i finalerne, hvorfor ansvaret hviler på ham. Det har ved mere end én lejlighed kostet en stor sejr. Her kunne han godt bruge, at holdkammeraterne sidder med i finalen.\nSærligt ved VM er det sidste et problem for Valverde. Han vil ofte finde sig isoleret i finalen, hvor alle vil køre mod ham. Ingen vil hive ham med hjem til målstregen, så hvis rytterne har noget tilbage i benene, vil han opleve at de angriber ham på kryds og tværs op ad sidste Igls-stigning eller Gramart-stigningen. Kan han løse den udfordring?\nJulian Alaphilippe, Frankrig\nPå papiret er den stærkeste udfordrer til VM-titlen franske Julian Alaphilippe. Han har mange af de samme egenskaber som Valverde: han er stærk på stigningerne, stærk på stejle procenter, en fremragende nedkører og en ganske hurtig afslutter.\nOg så har han haft et fantastisk år. Før denne sæson havde han ikke vundet mange store løb, men i løbet af 2018 har han vundet to etaper i Baskerlandet Rundt, Fleche Wallonne, to etaper i Tour de France og løbets bjergtrøje, Clasica San Sebastian samt klassementssejrene i Tour of Britain og Okolo Slovenska.\nMed andre ord: Alaphilippe har fået hul på bylden. Og det er ufatteligt vigtigt for en rytter som ham. Jeg synes, man kan sammenligne ham lidt med Greg van Avermaet: Han har altid været stærk, men akkurat som belgieren udeblev de store sejre i mange år - lige indtil han fik hul på bylden, og så vandt han ellers efter behag.\nUmiddelbart ser jeg to ret væsentlige udfordringer for Alaphilippe. Den ene er at han kører på et ufatteligt stærkt hold. Gallopin, Bardet og Pinot må alle som minimum have haft drømme om at vinde VM-striberne, og dermed kan Alaphilippe risikere, at franskmændene alt efter løbssituationen satser anderledes.\nOg så er der hårdheden på dagen. Alaphilippe er en glimrende rytter, men skal man kategorisere ham, så vil man nok i højere grad placere ham som en puncheur, der primært gør sig på bakkerne.\nJeg er klar over, at han er lidt bedre i de høje bjerge end den klassiske bakkerytter (som Paolo Bettini), men kigger man på dagens samlede antal højdemeter, så tror jeg godt, han kan blive udfordret til allersidst, når det spidser allermest til. Der er dog også en meget stor chance for, at det slet ikke er et problem, og så bliver han hamrende farlig i finalen.\nAlejandro Valverde slår Julian Alaphilippe til odds 2,15 hos Mr Green\nDen unge fremadstormende franskmand, Julian Alaphilippe, har øget niveauet i 2018, mens Alejandro Valverdes fremtrædende alder kan begynde at blive et problem. Men spanieren har en erfaring ulig nogen anden, og han bør have pæne chancer for at besejre Alaphilippe.\nEt bredt og stærkt felt udfordrer favoritterne\nEt VM er som oftest en meget åben affære, og selvom den hårde rute gør løbet noget mere lukket end eksempelvis VM Richmond (2015) eller Bergen (2017), så synes jeg stadig, at et hav af ryttere kan kæmpe med om sejren. Man kan på mange måder sammenligne dette løb med OL i Rio.\nAdam og Simon Yates, Storbritannien\nDen primære udfordring kommer - som jeg ser det - fra Storbritannien. Det er ikke Tour-vinderne Chris Froome og Geraint Thomas, men derimod tvillingerne Adam og Simon Yates.\nSimon Yates vandt Vuelta a España og var ganske stærk undervejs, mens Adam Yates har skuffet det meste af sæsonen, men som så stærk ud i slutningen af Vueltaen. Der er derfor en stor sandsynlighed for, at han har fundet formen til årets VM.\nSimon Yates er umiddelbart det bedste bud baseret på i år, og generelt anser jeg ham som den mere aggressive af de to, mens Adam Yates er lidt mere tilbageholden og satser på sin spurt. Han har dog vundet Clasica San Sebastian.\nProblemet med Yates-brødrene er, at de begge kan. De kan begge vinde. Det er både deres styrke og deres svaghed. Umiddelbart hælder jeg mest til Simon Yates som den primære vinderkandidat, men Adam Yates kan også hive striberne hjem.\nVincenzo Nibali, Italien\nRuten nærmest skriger på Vincenzo Nibali. I al fald en Nibali i bedste form. Akkurat som OL-ruten i Rio gjorde, og her var Nibali med helt i front, indtil han styrtede ud af løbet.\nVincenzo Nibali har overfor italienske medier afvist, at han er i form til at vinde løbet, og han peger på Vueltaen som bevismateriale. Sandt nok: der lignede han ikke en kommende verdensmester. Men det er efterhånden klassisk Nibali at køre under niveau, kort tid før han skal præstere. Jeg forventer, at italieneren er mere end skarp.\nVM har trods alt været målet hele året, og han har adskillige gange besøgt VM-ruten.\nNibali anno 2018 er ikke længere stærk nok til at sætte samtlige konkurrenter opad. Og nedad er han dygtig, men hans styrke handler nok i højere grad om, at han tør satse - og som resultat heraf oversatser han fra tid til anden og styrter. I en spurt slår han nok heller ikke mange.\nMen på hjerte og fight er der ikke mange, der slår Nibali. Han har grinta, og det må man ikke undervurdere. Han har fornuftige chancer.\nEfter en lang, lang sæson ville det være nærliggende at afskrive Michal Kwiatkowski på en rute, der måske er en tand for hård. For de fleste ville det være alt for meget.\nMen Michal Kwiatkowski er enestående, og han har en god evne til altid at kunne presse lidt mere ud af benene. Hvis han er kommet sig over sit styrt fra Vuelta a España, så er han i den grad en farlig kandidat til at vinde VM igen.\nHan vil kunne imødekomme løbet ved at gå i offensiven, og han vil være hurtig i en eventuel spurt om sejren. Meget skal gå hans vej, men han kan vinde løbet meget lig, hvordan Greg van Avermaet vandt OL i Rio i 2016.\nPrimoz Roglic, Slovenien\nSlovenske Primoz Roglic bliver bare bedre og bedre for hver sæson, der går. I år har han fået sit helt store gennembrud, og han har bevist, at han er én af verdens bedste bjergryttere. Samtidigt er han også en ganske fornuftig afslutter, men vil som oftest sidde i en gruppe med hurtigere afsluttere.\nMan kan ikke sammenligne de etaper, han har kørt i år med et VM-løb, og her mangler han afgjort erfaring. Men i Baskerlandet Rundt viste han, at han kan være aggressiv på stejle bakker. I Tour de France var han igen uhyre aggressiv, og angreb adskillige gange op og ned på 19. etape. Samme tilgang skal bruges her.\nI Tour of Britain viste han dog, at der var et lille stykke op til topformen. Det kan være kommet i mellemtiden.\nThibaut Pinot og Romain Bardet, Frankrig\nFrankrig har andre kort at spille ud end Julian Alaphiippe. Først og fremmest har de Romain Bardet, der kan køre ruten aggressivt og gå med i tidlige udspil. Han vinder næppe en eventuel spurt, men på denne rute er der rig mulighed for at komme alene til stregen.\nDer er også Thibaut Pinot, der i højere grad kan komme i spil på en meget hård rute. Pinot så ganske stærk ud i Vueltaen i perioder. Pinot kan vinde en eventuel gruppespurt, men er modsat afhængig af at ruten er så hård, at de mere aggressive typer er rystet af.\nBegge ryttere kan komme i spil af forskellige årsager. Som jeg nævner i Alaphilippe-teksten, så er det ikke usandsynligt, at den hårde rute sætter ham ud af spillet.\nTom Dumoulin og resten af Holland\nDet stærkeste kollektive landshold er sandsynligvis Colombia, men Holland er ikke langt efter. Umiddelbart ligner Tom Dumoulin deres bedste kort, men holdet råder over adskillige verdensstjerner.\nWout Poels, Bauke Mollema, Steven Kruijswijk, Wilco Kelderman og Sam Oomen.\nDet er voldsomt stærke ryttere. Fælles er dog, at de alle får svært ved at vinde, og umiddelbart kan de få problemer med arbejdsfordelingen. De har Wout Poels, der tidligere har vundet Liege-Bastogne-Liege, og de har Tom Dumoulin, der er afslutningsstærk. Men de øvrige? De skal i høj grad alene hjem til stregen.\nHolland skal være aggressive. Det er deres chance. Men kan de få tingene til at spille med så mange profiler? Tja. Det er et vigtigt spørgsmål.\nDan Martin, Irland\nMed en bedre optakt, havde jeg peget på Dan Martin som én af favoritterne. Han er forrygende til disse endagsløb, særligt på hårde ruter.\nMen hans optakt til løbet har ikke været optimal. Han udgik af Vueltaen for at være klar til fødslen af sine børn, og selvom det naturligvis er en gyldig grund, så svækker det alt andet lige hans chancer her kort før VM.\nDen sidste stigning er ellers ren guf for ham, så hvis han har formået at træne optimalt i perioden, så er han helt afgjort en flot kandidat til at vinde løbet.\nRigoberto Urán, Colombia\nColombia har et hav af superstjerner. Quintana, Miguel Angel Lopez og Sergio Henao er tre velkendte profiler. Men er det i virkeligheden ikke Rigoberto Urán, der er landsholdets bedste bud?\nFormen så god ud i Vuelta a España. Han har en solid afslutning efter en hård dag, så hvis han finder Tour '17-formen, så har han stor sandsynlighed for at være med helt fremme i finalen. Og under Vueltaen var han endda så frisk, at han forsøgte sig med et angreb.\nMeget skal selvfølgelig gå Uráns vej, men med tanke på Vueltaen er jeg ikke helt afvisende over for ham som en mulig verdensmester.\nEt hav af outsidere\nOL i Rio viste os, at et hårdt løb som dette kan være meget åbent. Derfor kan der være god idé i at kigge lidt længere nede hos bookmakernes oddsoversigter.\nDanske Jakob Fuglsang er ikke den største favorit, og han virker til at være en slagen mand efter Tour-nederlaget tidligere på året, men hvis han er kommet sig, så er han værd at holde øje med. Det viste han jo alt andet lige under Rio 2016. Han har dog ikke spurten til at vinde, så han skal næsten alene til stregen. Han er dog blevet relativt aggressiv i de senere år, så det kan ikke udelukkes.\nRichie Porte og Rafal Majka er to ryttere, der kan smadre konkurrenterne i bjergene. De har dog begge samme udfordring: hvordan skal de vinde løbet? Det kræver næsten, at de kører alene over stregen. Rammer de dagen, så kan det lade sig gøre. Men det kræver diamantben.\nKigger man på form, vil jeg særligt fremhæve et par stykker. Gianni Moscon har været flyvende i optaktsløbene, og selvom man som udgangspunkt vil mene, at ruten er for hård for ham, så er allrounderen bare en imponerende rytter. Belgiske Dylan Teuns har også vist gode ben i Vueltaen, og han kan køre et aggressivt løb. Og så er der canadiske Michael Woods, der har en hurtig afslutning, men som nok også er afhængig af andre omstændigheder passer ind.\nBelgien har andre kandidater end Teuns. Greg van Avermaet vandt på en hård VM-rute, men jeg tvivler på, at han har de ben. Tiesj Benoot er en mægtig allrounder, men skal angribe finalen tidligt. Måske er Tim Wellens det bedste bud?\nLad mig også lige afvise Peter Sagan. I starten af året tænkte jeg, at han måske havde en chance, hvis han havde smidt et par kilo, men det virker ikke til at være tilfældet. Jeg tror ikke på ham.\nDerimod har jeg en joker i form af tyske Patrick Konrad. Han viste god form i de canadiske WorldTour-løb, og han er en dygtig bjergrytter, der besidder en fin afslutning. Han er dog ingenlunde en vinder, og en VM-sejr vil måske være alt for meget at forlange.\nEr der andre ryttere? Bestemt. Rigtig mange. Men dem kan vi diskutere i tråden herunder.\nSpiltanker: Jeg venter lidt\nJeg har allerede nogle indledende spiltanker om årets VM, men jeg venter til starten af uge 39, før jeg kigger nærmere på det. Indtil videre har jeg ikke sat nogle VM-spil.\nRuten: VM i Innsbruck\nÅrets VM i cykling skal afgøres på en ekstremt hård rute. Faktisk er det første gang siden 1995, at VM er et decideret bjergløb. Man kan argumentere for, at OL i Rio i 2016 også var et bjergløb - det var det - men det her må lige være tanden sværere.\nRuten er 259 kilometer lang. De første 83 kilometer handler om at komme hen til rundstrækningen, hvor bjerget Igls er placeret. Undervejs skal de passere Schlögelsbach-stigningen (2,8 km - 10,1 %). Den er næppe afgørende for udfaldet af løbet, men den kan være med til at etablere det reelle dagsudbrud, for her kan de klatrestærke folk komme afsted.\nHerefter skal rytterne ud på en rundstrækning, hvor de syv gange skal passere Igls-stigningen (8 kilometer - 5,7 %) hele syv gange. Med 5,7 % i snit er det ikke den hårdeste stigning, men det er også hele pointen med den. Den er lang, og omgang for omgang vil nogle af rytterne falde fra, men det vigtige er, at løbet ikke på det her tidspunkt bliver så hårdt, at vi allerede meget tidligt får etableret en favoritgruppe, der låser løbet. Det charmerende ved VM er jo ofte disse tidlige angreb, der måske (men sandsynligvis ikke) holder til målstregen.\nDen sidste gang, de passerer Igls-stigningen, er ved 238,6 kilometers kørsel. Herfra følger en nedkørsel til foden af Gramart-stigningen (2,8 km - 11,4 %), og den bliver uden tvivl afgørende.\nDet er en hård stigning, og alle favoritterne vil have respekt for den. Måske har de så meget respekt, at de holder sig helt i ro til den kommer. For den er hård, og det vil være den, der bliver diskuteret op til løbet.\nFra toppen af den er der 8,2 kilometer til målstregen. Der kan altså ske nogle ting, men efter et så langt og hårdt løb må man antage, at løbet mere eller mindre er ved at være afgjort.\nVuelta a España 2018 - optakt: Vild rute venter i de spanske bjerge