Eco in ascolto | Seismograf\n| DMT Årgang 62 (1987-1988) nr. 05 - side 186-189\nUE - Blandt de uhyre mange og forskellige elementer, du har eksperimenteret med som materiale i løbet af din musikalske karriere, synes den menneskelige stemme at indtage en særlig plads: det bevidner dine kompositioner med og for Cathy Berberian. Men ved forskellige lejligheder har du også nærmet dig operaen, som jo ikke er et spørgsmål om stemme, men i-stedet et problem af narrativ natur. Operaen bliver til for at fortælle en historie. Man kan indvende at en historie fortalt i sang ikke mere har noget at sige i vor tids musik. Det er muligt; i stedet skriver man så, hvad ved jeg, dokumentarbilleder i lyd, som du selv har defineret A-ronne. Men du skriver stadig operaer. Jeg ved godt at det ikke er let at definere hvad en opera er. Så hvis du ikke har noget imod det, vil jeg holde mig til den ""kommercielle"" definition af genren, d.v.s. en handling fortalt i ord og musik, der udspiller sig på en scene, med sangere iklædt kostumer, med et orkester og en scenografi, og som endvidere annonceres af en plakat, hvorpå titlen eller den grafiske udformning refererer til den klassiske operatradition. Det undrer mig ikke at Louis Amstrong ikke optrådte på la Scala. Jeg vil derimod gerne vide, hvorfor du gør det. Er det overhovedet muligt at formulere en poetik for musikalske aktioner, når man arbejder indenfor et teater, der er viet til handlingen igennem musik, med andre ord opera? Det virker som om det også i operaen er stemmen, der interesserer dig, snarere end handlingen, historien. Dit svar kan være, at det du gør ved operaen som genre, er det som andre har gjort ved romanen, fra Joyce til Robbe Grillet.\nMen her trænger et ikke uvæsentligt problem sig på. I mit spørgsmål går jeg udfra at du eksperimenterer med stemmen. Nuvel, hvis jeg ellers har ret, ser det ud som om du også eksperimenterer med genren. Stemmen er et materiale, og som alle materialer indeholder den historien om de forskellige anvendelsesformer den har været underkastet. En genre er en social konvention, der som alle sociale konventioner afføder ""forventningshorisonter"" hos modtageren, ""opera-forbrugeren"".\nLB - Da der i dit spørgsmål også ligger en indirekte beskrivelse af mig, som jeg ikke uden videre kan tilslutte mig, må jeg begynde næsten forfra og endvidere komme med nogle vigtige rettelser. Som du selv siger, har jeg i løbet af mit liv samlet mange forskellige erfaringer sammen og jeg har bl.a. altid villet opleve hvordan de utallige musikmaterialer virkede i deres oprindelige omgivelser. Det er muligt at dette ønske om at ville beherske det hele, har faet mig til at minde om en anden Faust, og jeg ved endnu ikke om, og hvordan jeg kommer til at betale for det, eller hvem der allerede nu betaler for mig. Ønsket hænger i alle tilfælde sammen med erkendelsen af at kreativitet til hver en tid er fuld af modsigelser, og at den derfor skal afprøves på forskellige materialer, former og indhold. Kreativiteten må altså kunne manifestere sig gennem en helhed af systematisk divergerende erfaringer. Kun derved bliver den, efter min mening, betydningsfuld i den verden jeg lever i. Det er faktisk mod min vilje jeg fortæller dig disse ting, for i modsætning til jer filosoffer, prøver jeg ikke desperat at forfølge den ene erfarings betydning i den næste erfarings betydning, og heller ikke at overføre summen af alle erfaringer og alle deres betydninger i ét system. Min desperation over betydningen oplever jeg i musikken, som musiker, lidt ""savant"" og lidt ""bricoleur"": jeg forsøger til stadighed, som C. Levi-Strauss vist har sagt, at udforme projekter og skabe objekter, som på samme tid er konkrete og ideelle redskaber for erkendelsen. Men det er klart, at netop fordi jeg ønsker at lære ""alt"" at kende, bliver det en gang i-mellem nødvendigt at indordne den musikalske betydning af de enkelte erfaringer i en bredere, eller om ikke andet ny sammenhæng. Og da er det, jeg føler behovet for at få mine forskellige kommentarer og konkrete synteser omsat til virkelighed, d.v.s. til former for musikteater, eller som du vedbliver at kalde dem, operaer. Det er én, men ikke den eneste, drivkraft i værker som Passaggio, Opera, La Vera Storia og Un re in ascolto. Men dermed bilderjeg mig ikke ind, at jeg har skabt noget nyt: det drejer sig om noget, der altid har fundet sted på et kollektivt plan, og som jeg nu koncentrerer på et individuelt plan. Før i tiden var operaen altid stedet hvor forskellige og ofte aldeles uensartede erfaringer fandt sammen. I de fleste tilfælde havde deltagerne samme ""forventningshorisont"". Når en opera i sig ikke havde denne dimension, som samlingssted og brændpunkt for forskellige kræfter (det være sig musikalske, dramaturgiske, moralske og sociale, d.v.s. formelle og indholdsmæssige), faldt selve dens eksistensgrundlag til jorden. Og den blev istedet til ""tomme"" fremvisninger af melodiske og vokale fænomener, som det ofte er tilfældet med Bellinis værker.\nJeg tror ikke, at man nu til dags kan fremstille egentlige operaer, historier der skal fortælles i sang. Jeg har aldrig skrevet nogen af slagsen, og så vidt jeg ved, har ingen i de sidste tredive år konciperet noget fornuftigt indenfor rammerne af denne definition (som forøvrigt også er en talemåde). Men det er afgjort ikke et spørgsmål om definitioner eller talemåder. Mellem en musikalsk aktion og en opera i traditionel forstand er der væsentlige forskelle. Den klassiske opera hviler på et aristotelisk fortællemønster, der som oftest bliver prioriteret i f.h.t. musikkens udvikling. I en musikalsk aktion er det derimod det musikalske forløb, der styrer ""historien"". Jeg kan minde dig om, atden første bevidste opførelse af en musikalsk aktion var Tristan og Isolde, der ikke uden grund, har fået vidtrækkende konsekvenser for musikkens, og ikke teatrets tankeverden. Nogle gange forsøger den musikalske aktion at føre en evigt tilbagevendende funktion i forholdet rnusik-ord ud i sin yderste konsekvens; der er tale om den funktion der gør musikken til et redskab for at analysere teksten, og som nu får tilføjet en strukturel betydning. Da Schumann omsatte Heine til musik, skabte han forskellige lytte- og forståelsehierarkier i f.h.t. teksten: nogle ord kunne få en fremtrædende rolle på bekostning af andre, der blev sat i baggrunden (Dichterliebe er i den henseende en sand guldmine). Schumanns musik filtrerede Heines poesi og ændrede derved digtets semantiske frekvenser. Idag kan musikken filtrere en tekst langt mere radikalt. Den kan bestemme hvilke dele af teksten der skal ""smides væk"", og hvilke der istedet skal understreges; den kan bestemme, hvad der skal reduceres til rent akustisk stof, og hvad der tværtimod skal fremhæves i sine betydningsbærende sammenhænge. Musikken kan indtage samme holdning overfor handlingen: den kan identificere sig på forskellige måder med det man ser, eller forblive fuldstændigt uberørt af det. Historien kan ende med at blive en ikke-historie, eller noget helt tredie, der, hvis det er tilstrækkelig komplekst og omfattende, kan tillade sig at assimilere, blandt meget andet, den traditionelle operas vokale former. Det er naturligt, at tilskueren mere beredvilligt vil tage disse velkendte aspekter til sig, og især hvis de viser sig i de omgivelser der er skabt specielt til dem, d.v.s. et operahus efter den italienske model. Disse omgivelser kan man ignorere, men man kan også forsøge at ændre dem indefra, med organiske og konstruktive kriterier, som når man omstrukturerer bygninger, museer og værksteder. Jeg er overbevist om at de grunde, der bliver afgørende for den første forandring af den klassiske operas omgivelser, vil være af musikalsk og ikke teatermæssig karakter. Og ligeledes er jeg sikker på, at de første forandringer vil ske omkring orkestergraven, derpå nuværende tidspunkt har en tendens til at fastlåse de akustiske forbindelser mellem de musikalske hovedpersoner på en fuldstændig utilsvarende og forældet måde.\nJeg ignorerer ikke operahuset som institution; det er det eneste rum, eller snarere den eneste ramme, der set udfra et teknologisk synspunkt er pålideligt, men samtidig uhyre begrænsende. At finde andre rum er en indviklet proces (ikke kun musikalsk), og de løsninger, derindtil videre er ble vet foreslået, har i sidste ende været ret letsindige.\nFør omtalte du stemmen som det afgørende element for at kunne tale om en opera. Det er i store træk sandt, at en forestilling der opføres i et stort operahus har brug for ""rigtige"" opera-stemmer, der kan tilbagelægge rejsen fra scene, henover symfoniorkestret, op til galleriet. Og det er også sandt, at Cathy Berberians stemme havde brug for andre omgivelser, et mindre og mere homogent rum, hvor det var muligt at opfatte selv de mindste detaljer i stemmen og mimikken, de særlige, næsten mikroskopiske træk, der gjorde det muligt for musikken at trænge ind i den vældige vokalbygning med stor akkuratesse. Disse træk må den traditionelle opera-skønsang nødvendigvis give afkald på. Men den væsentlige forskel er efter min mening en ganske anden, ellers ville det have været nok at give Cathy en mikrofon eller bede Pavarotti synge med benene i vejret. Faktum er at når din ""opera-forbruger"" lytter til den traditionelle operasang, forventer han eller hun, som en form for pavlovsk refleks, en lineær hitorie, en historie der er rettet mod et mål og i stand ti! at skabe en spænding af forventning i f.h.t. udfaldet, og ikke, som Brecht sagde det, i f.h.t. selve forløbet. Afsluttende vil jeg mene, at de stilistiske og tekniske sider ved sangen er de elementer, der giver din ""opera-forbrager""s forventningshori-sont en mening. Pointen ligger i at anvende sangens vokale former med kompetence og, som Brecht også ville sige, med en vis distance. Alt dette indgår i det dramaturgiske materiale i La Vera Storia og i Un re in ascolto, i begge tilfælde med en tilsigtet tvetydighed.\nUE - Tillad mig at komme med endnu en provokation. Hvis det er musikken der afgører hvad man beholder og hvad man smider væk af en tekst, af en historie, hvorfor har du så altid været så interesseret i at sam-arbejde med ""rigtige"" forfattere, og ikke libretto-forfattere? En opera-komponist fra 1800-tallet anvendte som oftest ""yes-men"", d.v.s. folk der rettede sig efter komponistens ordrer og derfor leverede præcis det produkt komponisten ønskede. Du samarbejder derimod med Calvino og Sanguined, som må betegnes som besværlige partnere, og du må slås med deres individuelle personligheder. Denne kendsgerning er i virkeligheden karakteristisk for hele din holdning. Du vil prøve kræfter med englen. A tout seigneur tout honneur. Men i hvor høj grad respekterer du de engle, du prøver kræfter med? At du, i en første fase, kan gøre brug af Calvinos samarbejde, eller, som også har været tilfældet, af nogle af mine ideer vedr. scenen i Opera, er forståeligt. Men vi ved alle at, når du har brug for det, tøver du ikke med at genskabe, omformulere, nedbryde og atter genopbygge teksten. Calvinos oprindelige idé i Un re in ascolto var en konge der lyttede til andre gennem en srnal sprække, som Dionysios øre i grotten (Dionysios Øre er navnet på en grotte på Sicilien - overs, anm.). Men det blev ikke resultatet. I Calvinos forslag var der en historie, med spor af Kafka, af Buzzati, af Borges, af Calvino - og du har givet afkald på det hele for at opbygge en helt anden historie.\nLB - Verden er stadig fuld af ""yes-men"" og libretto-forfattere, og jeg undgår dem som en uforsonlig engel. Men jeg er derimod meget interesseret i og fascineret af Calvinos, Sanguinetis og din idé verden, og jeg mener endda at kunne spore en utrolig, og måske ubevidst komplementaritet mellem jer på trods af jeres indbyrdes forskelle. Du spørger, hvorfor jeg bliver ved at henvende mig til jer. Det er fordi både tekst og musik må have sin form for autonomi, og endvidere opfylde samme krav til kompleksitet og værdighed. Hvorfor jeg nedbryder jeres tekster? Fordi, gentager jeg, musikken må have overtaget, og fordi der mellem tekst og musik ikke eksisterer (og aldrig har eksisteret) det grundlæggende årsag-virkning-forhold, som du lader som om du tror på. Men jeg kan give dig en kort gennemgang af de destruktive tendenser i mit arbejde. Italo Calvino skrev teksten til La Vera Storia (idéen var min) ved at gennemløbe forskellige faser og bearbejdelser af samme idé. Da Italo kom ind i billedet, havde det musikalske grundlag allerede været fastlagt et stykke tid. Men hvad angår Un re in ascolto var processen en anden og den var, i visse henseender, langt mere møjsommelig. Idéen (selve det at lytte, l'ascolto) var Calvinos, men teksten er kun delvist hans. Og jeg kan hurtigt forklare hvorfor. Jeg kunne ikke komme i gang med arbejdet med teksten, som efter min mening stadig var en genklang - ganske vist med ironiske undertoner - af den traditionelle libretto og som, når alt kom til alt, ikke udviklede noget der kunne fremstilles. Efter utallige, men altid interessante trakasserier, skrev Italo nogle meget smukke tekster, der beskriver en døende teater-""konge""s sjæleliv. Ved hjælp af Shakespeare, Auden og Gotter fik jeg anbragt Italos tekster- der kan betegnes som korte monodramaer - i en kontekst af situationer og handlinger, som jeg havde planlagt i forvejen. Der er ingen grund til her at forklare dig årsagerne til besværet og til de mange udgaver Italos tekst udmøntede sig i, som han forøvrigt selv sammenfattede i en fortælling der netop hedder Un re in ascolto. Men nogle af årsagerne var musikalske, og det var på grundlag af dem jeg havde opbygget det regelsæt vedr. fremstilling og udtryksform, som jeg nu måtte overholde, eftersom det allerede var indskrevet i den musikalske ""fresko"" som en forberedende kridtskitse. Jeg var meget opsat på at afgrænse og udtrykke forskellige musikalske træk, der var strukturelt parallelle og ofte helt adskilte. Gennem hele udviklingen mod tomrummet i Un re in ascolto løber der tre former for musikalsk adfærd. Den første er cirkulær og næs ten stillestående, og definerer Prospero, der igen og igen synger de samme melodiske moduler. I den anden er der et egentligt musikalsk forløb, hvor elementerne undergår en organisk forandring og derved afføder nye elementer; dette sker i løbet af Audienserne, under Hovedpersonens Arie, i Air og i mange af Arrangementerne. En tredie adfærd finder vi til gengæld i de tilsyneladende tilfældige og uregelmæssige begivenheder. Jeg siger ""tilsyneladende"", for i virkeligheden drejer det sig om episoder der, som Valsen og Serenaden, har skjulte rødder næsten overalt. Du kan se at det primært er de musikalske processer der er ansvarlige for fortællingen. Det som var vigtigt for mig, var ikke at skabe et ""system af forventninger"", men (og du vil måske sige at det er det samme) at kontrollere udviklingen af de forskellige musikalske træk, kontrollere deres indbyrdes forhold, deres konflikter og helhedens polyfoniske koncentration. Tilskueren, din ""operaforbruger"", kan selv udvælge sig sit ""system af forventninger"" i det væld af ekspressive elementer, jeg tilbyder ham eller hende. Efter min mening udarbejder Un re in ascolto således adskillige fortolkningsmuligheder, hvoraf den simpleste sandsynligvis er ""operaen""s (på samme måde som en vis bog, som du kender altfor godt, på sit mest umiddelbare plan kan læses, og ofte bliver læst, som en kriminalroman). Jeg ved ikke hvad man skal kalde de mere komplekse for-tolkningsplaner, og det interesserer mig heller ikke. Jeg er klar over at de problemer, der bliver brag t på bane af Un re in ascolto, er så omfattende, at de ikke kan holdes indenfor et navns rammer. Som du ved, er lingvistisk præcision ikke nødvendigvis ensbetydende med at genstandene er præcise, slet ikke når det drejer sig om musik.\nUE - Det er helt berettiget, når du anklager mig for at betegne noget som opera, der slet ikke er det, og følgeligt kræve noget af denne størrelse, som du ikke vil give, Men jeg er ikke den første der falder i fælden. Massimo Milá's præsentation af Un re in ascolto privilegerede netop de ""opera""-agtige aspekter (i positiv betydning) af dit værk. Han forsøgte at finde en historie om tilværelsens centrale spørgsmål, og så ud til at værdsætte især de øjeblikke, hvor han anede sporene af en opera-dramaturgi. Hvordan er dette muligt, når Mila kender dit værk fra ende til anden, og tillige dine hensigter med det? Og hvordan er det muligt, at du bliver oprørt over min opfordring om at tale om opera? Jeg tror der er to elementer der spiller ind. Dels er der det system af forventninger, der er skabt af visse genrekonventioner; sceneåbning, scenografi, personer i kos turner der synger, alt dette fremkalder forventningen om en opera. Hertil svarede avantgarde-bevægelsen i 60'erne, at det netop var målet at skuffe disse borgerlige genreforventninger hos filisterpub-likummet. Jeg kan huske premieren på Passaggio; det var en uforglemmelig oplevelse! Scala's publikum, der få år forinden havde piftet af Wozzeck, anede ikke hvad de stod overfor og var tilbøjelige til at anse det for et slags revolutionært kup. Vi var henrykte. Men i mellemtiden er der sket noget. Avantgarde-bevægelsen har udtømt sin provokerende slagkraft, og det er ikke dens skyld, men derimod publikums fortjeneste, som nu er blevet immune overfor de undergravende skyts, og går i teatret for at blive provokeret. Den eneste måde at provokere på er at undlade at provokere. Og således er genrene genopstået, ganske vist underkastet en ironisk og kritisk revision. Romanen bestræber sig igen på at fortælle historier ... og musikteatret? Hvad er dit forhold til dette modne publikum, der forlanger at musikteatret fremstiller historier, også selvom de ikke ønsker datidens dumlende historier? Hvad er meningen med at give et løfte om en historie på scenen, med s angere udstyret med rigtige egenavne, og dernæst påstå at det ikke var din hensigt at fortælle? For både Visage's og Epifanie's vedkommende er sagen indlysende. I den første reducerer du musikken til vokallyde, i den anden anvender du sætninger udtalt af digtere for at skabe musik. Men i andre værker, Opera, La Vera Storia, Un re in ascolto, må du i sidste ende forholde dig til, om ikke andre, Brecht. Hvilke følger får det, når en musiker i dag vil skabe teater og fortælling, i musik, med musik, men i et teater og med personer, der siger ""Hvordan har De det?"" eller ""Farvel drømme om ære""?\nLB - Faktisk er anden del af Un re in ascolto fuld af sætningen ""Hvordan har De det?"", men hver gang bliver den slynget ud i rummet og hvirvler rundt uden svar. Og hvad angår de berømte ""drømme om ære"", er det netop for at undgå dem at jeg har henvendt mig til Calvino og Sanguined. Desuden kan jeg forsikre dig om at Mila's reaktion på Un re in ascolto er langt mere kompliceret, end det umiddelbart fremgår. Når også han anvender begrebet opera i sin fremstilling, er det for at lette processen ... Men der er et punkt i dit oplæg, jeg gerne vil uddybe, omkring Brecht. Jeg har ikke en deterministisk opfattelse af forholdet avantgarde-publikum, og jeg mener allerede jeg indirekte har besvaret dine anklager ang. dette punkt; anklager, der i øvrigt ikke anfægter mig synderligt, idet de ikke berører Un re in ascolto's egentlige natur. Du siger at jeg må forholde mig til Brecht, og deri er jeg enig; jeg er jo vokset op med ham, både teatralsk, intellektuelt og politisk, især gennem Giorgio Strehlers iscenesættelser af ham. Brecht havde store problemer med operaen, større end dine og mine tilsammen. Han så den fra oven, gennem en ideologisk ""kikkert"" der kun viste det endda meget utydelige omrids af fænomenet ""opera"" og af dets forhold til det apparat, som Brecht anså for helliget til produktionen af gastronomiske afguder. Hans meget kategoriske udtalelser omkring opera minder om hans ligeså paradigmatiske erklæringer om det ""episke teater"": de havde en vældig slagkraft og en vidtrækkende funktion som katalysator, men de afspejlede ikke en historisk og teknisk virkelighed omkring musikteatret Og som instruktør omsatte han aldrig paradigmerne fra sin egen Kleines Organon til scenen. Han stillede sig aldrig ""problemet"" vedr. Mozart's, Wagner's, Verdi's eller Berg's operaer, og overvejede heller ikke problemerne ved et fremtidigt musikteater. I anledning af iscenesættelsen af det vigtige værk Mahagonny, skrev han et afgørende essay,emblematisk i sit tvetydige, næsten ligegyldige forhold til operaen som genre. Man kan bl.a. læse denne tilsyneladende konsekvente påstand: ""Et døende menneske er virkeligt. Men hvis det samtidig synger befinder vi os pludseligt i en absurd verden."" Hvis man ser nøjere efter, opdager man at brugen af begrebet ""virkeligt"" er mildest talt uvirkelig, ja endda demagogisk (på teater er selv ikke stolene ""virkelige""). Man får også en mistanke om at Brecht er fuldstændigt uberørt dels af de mange besungne dødsscener (fra Isoide til Melisande), der jo på ingen måde er grotteske, og dels af den moralske og åndeligt virkelige dimension, som musikken kan indgive dem. Da du skrev om Passaggio, kom du selv med en meget rammende og detaljeret analyse af Violettas død: ville Violetta have interesseret dig, hvis hun ikke havde stået for dig som en af Verdi's musikalske personer? Det tror jeg ikke! Brecht afslutter sin udtalelse om mennesket, der dør syngende, med en overraskende og brat vending. Situationen ville ikke være grottesk, siger han, ""hvis tilskueren der betragtede den døende, selv s ang"". Hvad mener han? Det virker som om Brecht går fra operaen til ""musikteatret"", fra en følelsesladet og følelsesafpressende teaterform, til en videnskabelig og bevidst form. Men så står vi overfor to muligheder: hvis man tager Brechts forslag bogstaveligt, vil man støde ind i nogle musikalske problemer, idet musikken uvægerligt ville blive degraderet til en dilettantisk og afsindig fællessang. Hvis man istedet accepterer Brechts forslag som en metafor på publikums identifikation med den døende der synger, må man bøje sig for den kendsgerning, at hvis omstændighederne tillader det - vil publikum altid ""synge"" med den tenor eller den sopran der dør på scenen. Med andre ord, tilskueren identificerer s ig virkeligt med dem: og det er netop det, som i følge Brecht, ikke kan finde sted. Dette Brecht-citat er utvivlsomt spækket med problemer og selv-modsigeiser, men der er heller ingen tvivl om dens styrke som katalysator af episk-poetisk natur. Den beskriver ikke nødvendigvis et i ""opera""-døden iboende træk, men henvender sig snarere til den tilskuer, der ikke accepterer en ændring af synsvinklen. Derfor har netop dette citat altid fascineret mig, men samtidigt virket frastødende, fordi der ligger en underforstået mistillidserklæring til musikken (som dog i vid udstrækning er blevet overvundet af K. Weill).\nDet er muligt, at min ""konge"", som jo også dør syngende, er blevet dødeligt påvirket af dette Brecht-citat. Men det han synger som døende befinder sig allerede i publikums bevidsthed, og har været der lige fra starten, for mens han er i live, er det de samme musikalske elementer der dukker op igen og igen i hans sang. Når ""kongen"" dør, må tilskueren derfor på en eller anden måde være i stand til at forstå, at musikken dør som struktur samtidig med personen; musikken, der som et efterhånden velkendt motiv dør ud af indre årsager, men derved er med til at overskride en basal identifikation med personen, som nok er virkelig i sin fremtoning, men ikke i sin egentlige substans. Jeg håber, du nu forstår ét af mine dilemmaer i f.h.t. Brecht, og følgeligt i f.h.t. operaen. En opera, hvor de deltagende synes af være ledt af mareridtsagtige associationer, for de har allerede gennemlevet operaen en gang, og de kan ikke længere vende tilbage som fanger i en libretto ...\nUE - Et sidste spørgsmål. Hvordan er dit forhold som musiker i f.h.t. teksten? I A-ronne besluttede du, at du ville sætte musik til Sanguineti's ""ah"" og ""in medio"". Ville din musik være blevet anderledes, hvis Sanguineti istedet for ""in medio"" havde skrevet ""in culmine""?\nLB - Det er ligesom rned ... intertekstualitet, den skal skabes på ny hver gang. Jeg kan og vil ikke reducere det til et homogent kriterium. Jeg kan kun sige, at jeg ikke er interesseret i ""personlige"" indfald, hvori der mangler en yderligere dimension, en forgrening i synsvinklen. Hvad angår Sanguineti: havde han skrevet ""in culmine"" i A-ronne, i stedet for ""in medio"", ville jeg have været forbavset over at konsekvensen i dette korte digtværk ikke var blevet overholdt (værket er artikuleret omkring tre temaer: begyndelse - midterstykke - afslutning). Men det ville ikke have ændret noget ved min musikalske bearbejdelse af digtet.\nForholdet mellem tekst og musik kan aldrig skæres ned til enkeltstående kendsgerninger, men kan snarere omskrives til et hierarkisk system, hvor de leksikalske eller fonetiske detaljer kan være enten uvæsentlige i musikalsk henseende, eller antage tematisk og generativ værdi. Tag f.ex. Thema (Omaggio a Joyce). Det gælder om ikke at sætte sin lid til grundlæggende paralleller mellem ord og musik, som man gør i næsten alle nutidige ""operaer"", med det resultat, at har man hørt dem engang, har de ikke mere at byde på.\nLigeledes gælder det efter min mening om ikke at lede efter formelle paralleller mellem det musikalske udtryk og sproget: deres indbyrdes syntaktiske forskelle er uovervindelige. I musikken kan du sige ""manden bider hunden"" og barnet gør natten bange"" uden at der sker noget...\nUE - Min position i denne samtale har ikke været let, for jeg har hele tiden skullet spille den store stygge ulv. Men du må prøve at forstå mig. Hvad ville du have svaret, hvis jeg havde spurgt: ""Tror De at barnet i musikken, kan gøre natten bange?"" Jeg tror faktisk at natten bliver urolig, at den stønner forkommen og forpint, i bælgmørke, når den hører de levendes klagesang på vej mod døden. Og med natten hyler kattene på tagene. Natten bliver urolig, fordi den i klagesangen og kattehylene kan høre noget, der adskiller sig fuldstændigt fra de semantisk logiske ord og lyde, der plager dagen.\nNatten hører noget, der har en betydning, men ikke ordenes betydning. Jeg tror det samme skete for Gud, når han lyttede til folks Hallelujaer, hvor lovprisningen og bønnen sneg sig ind mellem melismerne, og hvor Ordet måtte kæmpe med en tale, hvor ordene ikke længere havde nogen magt. Måske har forholdet mellem ord og musik i virkeligheden altid været sådan. Måske var det først ved operaens fødsel, at man, for at have en historie for enhver pris, indføjede recitativet, hvor musikken træder i baggrunden for at lade ordet tale. Du siger at de syntaktiske forskelle mellem musikalsk udtryk og sprog er uovervindelige. Som semiolog ville jeg være forsigtig med atkomme med såkategoriskpåstand, jeg ville have brug for at tænke nærmere over det et par årtier endnu. Men du har fremført det som musiker, og det er den vægtigste påstand i hele vores samtale, og bedre end nogen anden giver det et billede af din poetik.\nMåske er det netop for at hylde denne uovervindelighed, at du forsøger dig med Scala-scenen. Med instrumenter alene kan man al tid påstå eller lade som om musikken siger ""jeg er foråret"" eller ""jeg er en af Roms fontæner"". Men når musikken prøver kræfter med ordet, gør den de t for at bekræfte sin egen autonomi, og for at vise hvor forskellige musikkens og ordets betydning er. (Milano, marts 1986) Oversættelse af Hanne Jansen


Aftale for Social- og Handicapcentret - PDF Gratis download\nDownload "Aftale for Social- og Handicapcentret"\n1 Aftale for Social- og Handicapcentret Overskrifter for aftalens mål Fælles mål: 1 Borgeren i centrum via rehabilitering 2 Faglig og økonomisk bæredygtighed ved hjælp af mål og opfølgning Øvrige mål: 3 Økonomi- og aktivitetsstyring version 2.0 Dato: Aftale mellem Charlotte Markussen, Direktør Susanne Strandkjær, Centerchef Underskrift Underskrift Aftaleperiode: 1. januar 2016 til 31. december 2016 Aftalestyring 2016\n2 Økonomisk ramme Den samlede økonomiske ramme for enheden udgør i 2016: kr. For nærmere præcisering af budgettet på området henvises til centerets Administrativt budgetdokument, 3. niveau. I aftaleperioden kan der ske justeringer af aftaleenhedens budget. Aftaleenheden vil altid blive orienteret om justeringerne, og de korrigerede beløb vil fremgå af kommunens økonomisystem. Aftalens mål Social- og Handicapcentret (SHC) har i mange år haft et øget udgiftspres. Centrets helt store udfordring er en fortsat aktivitetsstigning, som ikke umiddelbart ser ud til at stoppe. Der er allerede foretaget mange omlægninger og effektiviseringer, som har ført til reducerede udgifter, men der er fortsat behov for at finde nye løsninger på udfordringen. Centret vil de kommende år både arbejde med at finde nye løsninger i form af tidlige og forebyggende indsatser - hvilket blandt andet vil ske inden for rammerne af det tværgående projekt Tidlig indsats og tværgående samarbejde og på at opnå større effekt af de indsatser, der igangsættes for den enkelte borger. Målene i SHC s aftale for 2016 fokuserer især på sidstnævnte: at opnå øget kvalitet og effekt af de indsatser, Centret samarbejder med borgeren omkring. Helt centralt i den forbindelse er det, at Centret får implementeret en rehabiliterende tilgang, og at alle medarbejdere bliver i stand til at opstille mål omkring borgeren og følge op på dem. Ligeledes vil Centret arbejde videre med at sikre en solid økonomi- og aktivitetsstyring, som bygger på gennemsigtighed og løbende opfølgning. Fælles mål 1. Borgeren i centrum via rehabilitering Målsætning Målet er at opnå øget effekt af arbejdet med borgerne ved at udvikle den faglige indsats. Et af midlerne hertil er den rehabiliterende tilgang. Baggrund SHC hjælper og støtter borgere med vidt forskellige problemstillinger. Grundlæggende for Centrets arbejde er, at udgangspunktet er borgeren og borgerens hele livssituation. Derfor skal borgerens ressourcer i spil, så den hjælp eller støtte der bliver givet, understøtter borgerens livskvalitet og positive udvikling. SHC har derfor, i lighed med blandt andre SUOC, valgt at arbejde ud fra en rehabiliterende tilgang, der tager afsæt i et tæt samarbejde med borgeren omkring indsatsen og de mål, der sættes. SHC har allerede gjort sig forskellige erfaringer med at arbejde rehabiliterende. Centret har i 2015 blandt andet afprøvet en systematik for samarbejdet med og omkring borgeren i en række konkrete borgerforløb. Dette arbejde fortsætter i 2016, samtidig med at Centret påbegynder implementeringen af en mere systematisk tilgang til rehabilitering i hele Centret. Erfaringer fra SUOC såvel som andre kommuner viser, at en systematisk anvendelse af rehabilitering som faglig tilgang har en positiv effekt på den indsats, der udføres i samarbejde med borgeren og andre aktører. Især den del af rehabilitering, som handler om en tættere koordinering både internt i kommunen og mellem kommune, borger og andre aktører, kan give positive resultater. Samarbejdet skal være baseret på tydelige, og fælles mål, idet det kan give bedre resultater for borgeren og sikre en højere faglig kvalitet i indsatsen. SHC har valgt at målet i aftalen holder sig inden for det, SHC selv er herre over. Samtidig ser SHC en fordel i, at der i øjeblikket i Høje-Taastrup Kommune er stor opmærksomhed omkring nødvendigheden af at arbejde mere på tværs for at opnå bedst mulig effekt af indsatsen. Der er igangsat flere initiativer og indsatser, som arbejder i denne retning, og det er SHC s ambition at\n3 bidrage aktivt til, at det tværgående samarbejde både internt i kommunen og i forhold til borgeren og andre aktører udvikles yderligere i 2016 og frem. SHC s mål ligger i forlængelse af Direktionens strategibrev 2016 for så vidt angår det fælles fokusområde Mødet med borgeren. Den rehabiliterende tilgang er således Social- og Handicapcentret konkrete bud på fremtidens borgerkontakt. Målet spiller endvidere tæt sammen med mål 2 omkring mål og opfølgning nedenfor, idet arbejde med mål er en afgørende del af det rehabiliterende arbejde Resultat- og effektmål Effektmål: Det er forudsat i Plan for Socialområdet for voksne , at Centret opnår en økonomisk effekt af den igangværende faglige udvikling. I 2016 drejer det sig om en besparelse på 7,3 mio. kr. set i forhold til udgangspunktet primo Besparelsen skal realiseres ved, at borgere flytter fra bomiljø til egen bolig, fra beskyttet beskæftigelse til beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked eller på anden vis opnår et lavere støttebehov. Der er i perioden opsat konkrete måltal herfor. Den rehabiliterende tilgang er et vigtigt element i at opnå disse forandringer. Der er ikke på nuværende tidspunkt opstillet effektmål rettet mod kvaliteten i indsatsen, hvilket skyldes, at Centret i første omgang har koncentreret sig om at implementere de nødvendige organisatoriske forandringer. Centret arbejder videre med at få opstillet effektmål for kvaliteten i indsatsen. Aktivitetsmål: Samtidig med at Centret arbejder med at afprøve en ny systematik for samarbejdet med og omkring borgeren i en række konkrete borgerforløb, vil der i første halvdel af 2016 blive arbejdet med at kortlægge og analysere, hvad der skal til for at implementere rehabilitering fuldt ud i alle SHC s områder, og hvad der skal til for at komme videre i det tværgående samarbejde internt i kommunen og med eksterne samarbejdspartnere. En del af arbejdet vil være at udvikle/tilpasse nye arbejdsformer og værktøjer, men der skal også udarbejdes en langsigtet implementeringsplan. I anden halvdel af 2016 påbegyndes implementering af de nye arbejdsformer og værktøjer. Der er opsat følgende aktivitetsmål for 2016 Der er udarbejdet projektmandat og projektbeskrivelse (herunder milepælsplan), der beskriver indsatsen på tværs af SHC samt specifikt for de forskellige områder og med de forskellige målgrupper Der er nedsat en arbejdsgruppe med bred repræsentation fra områderne, som skal bidrage til at definere, udvikle og implementere den rehabiliterende tilgang Der er påbegyndt en afklaring af, hvilke faglige metoder der allerede anvendes, deres vidensgrundlag samt relevante nye metoder Det er afdækket, hvordan samarbejde og koordinering sker i dag og mellem hvilke parter, samt hvordan samarbejde og koordinering kan styrkes og udvikles internt i SHC, internt i Høje-Taastrup Kommune og i forhold til eksterne samarbejdspartnere Det er undersøgt og afklaret, hvordan og hvorvidt, der kan udarbejdes en fælles plan for borgeren 1) Internt i SHC, 2) Internt i Høje-Taastrup Kommune, 3) Eksternt med andre aktører såsom psykiatrien, praktiserende læge m.fl. Der er arbejdet videre med konkrete borgerforløb, og der er evalueret på systematikken omkring borgerforløbene Aktivitetsmålene kan ændre sig i takt med, at projektet skrider frem, og der opnås flere erfaringer. Deadline Projektets analyse- og planlægningsfase løber til og med juni Varigheden af den efterfølgende gennemførelses- og implementeringsfase forventes at strække sig over flere år.\n4 Indsatser Indsatserne er ikke defineret endnu, men det vil ske i begyndelsen af 2016 se punkt 1) neden for. Indtil videre er planen, at analyse- og planlægningsfasen vil bestå af følgende: 1) Projektet kickstartes med en planlægningsworkshop for projektets arbejdsgruppe, hvor den forandringsteori, som ledelsen har lavet udkast til, skal kvalificeres af medarbejderne Forandringsteorien vil danne grundlag for, at der kan laves en projektplan for analyse- og planlægningsfasen. 2) Konkrete kortlægninger og analyser specificeres og sættes i gang 3) Konkrete arbejdsformer og værktøjer, som siden hen kan implementeres i organisationens lokale enheder, udvikles Analysefasen munder ud i en implementeringsplan, hvor de konkrete implementeringsindsatser vil være beskrevet. Tidspunkter for opfølgning Der vil blive fulgt op på projektet/målet som følger: Der er nedsat en intern styregruppe bestående af centerchef Susanne Strandkjær og centrets niveau-3 ledere, som mødes ca. 6 gange årligt for at følge op på projektet. Der vil løbende blive gjort status over for Sektor-MED. Projektet indgår i programmet Plan for Socialområdet for voksne Der følges op kvartalsvis på programstyregruppemøder og via afrapportering til Direktionen. Metode til opfølgning på mål For så vidt angår aktivitetsmålene vil projektets styregruppe følge op på, om opgaven er løst. For så vidt angår de langsigtede effektmål, vil der blive fulgt op i forbindelse med den løbende opfølgning på den økonomiske effekt af den faglige udvikling, jf. Plan for socialområdet for voksne Faglig og økonomisk bæredygtighed ved hjælp af mål og opfølgning Målsætning Målet er at opnå øget effekt af forløbene omkring borgerne ved at udvikle den faglige indsats. Et af midlerne hertil er at opstille mål for indsatsen omkring borgeren og følge op på dem. Baggrund SHC har gennem 2015 arbejdet med at skabe forudsætningerne for at alle medarbejdere i Centret bliver i stand til at opstille mål for indsatsen omkring den enkelte borger og følge op herpå. Aktuelt pågår en større kompetenceudviklingsindsats for alle medarbejdere og ledere i god dokumentation og målsætningsarbejde. Målet er i tråd med Direktionens strategibrev 2016, for så vidt angår 1) det fælles mål om bæredygtig kommune, her i betydningen økonomisk, faglig og social bæredygtighed, og 2) temaet en styrket organisation i betydningen effektive arbejdsgange og forbedret udnyttelse af IT. Resultat- og effektmål Effektmål Projektet skal overordnet set bidrage til, at Centret opnår en økonomisk effekt af den igangværende faglige udvikling, jf. Plan for Socialområdet for voksne I 2015 drejer det sig om en besparelse på 7,3 mio. kr. set i forhold til udgangspunktet primo Besparelsen skal realiseres ved, at borgere flytter fra bomiljø til egen bolig, fra beskyttet beskæftigelse til beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked eller på anden vis opnår et lavere støttebehov. Der er i perioden opsat konkrete måltal herfor.\n5 Målsætningsarbejde og løbende opfølgning på effekter er et vigtigt element i at opnå disse forandringer. Der er ikke på nuværende tidspunkt opstillet effektmål rettet mod borgeren, hvilket skyldes, at Centret i første omgang har koncentreret sig om at implementere de nødvendige organisatoriske forandringer. Centret arbejder videre med at få opstillet effektmål for effekten set i et borgerperspektiv. Resultatmål for 2016 Der er opsat nedenstående resultatmål for Disse mål relaterer sig direkte til den kompetenceudviklingsindsats, som Centret gennemfører i 2015 og 2016 vedrørende målsætningsarbejde. 80 % af de medarbejdere, der deltager i kompetenceudviklingsindsatsen oplever ved udgangen af 2016, at der er kommet et mere fælles sprog og klarere arbejdsgange i dokumentationsarbejdet Ved udgangen af 2016 fremgår SMART indsatsmål i 80 % af alle nye bestillinger og i prioriterede opfølgningssager fra myndighed. Myndighed er opmærksom på ikke at gøre indsatsmålene for specifikke, idet det er udførers opgave at omsætte indsatsformålene til mere specifikke mål. Ved udgangen af 2016 udarbejder tilbuddene SMART mål og delmål til 80 % af alle indsatsmål i nye bestillinger Ved udgangen af 2016 skrives minimum 50 % af alle dagbogsnotater på delmålsniveau Aktivitetsmål: Styregruppen har besluttet, hvordan der følges op på ovenstående resultatmål, og hvordan resultaterne kommunikeres til medarbejdere, ledere og politikere Den enkelte niveau 3 leder har lagt en plan for, hvordan de følger op med deres områdeledere Alle niveau 4 ledere har lagt en plan for, hvordan de følger op i forhold til deres medarbejdere Styregruppen har besluttet, hvorledes SHC fremadrettet skal arbejde med effektmåling Der er igangsat et kortlægnings- og analysearbejde omkring, hvordan borgeren kan inddrages mere i arbejdet med mål og opfølgning herpå Deadline Projektet befinder sig aktuelt i gennemførelses- og implementeringsfasen for så vidt angår indsatsen omkring målsætningsarbejde. Denne forventes at strække sig ind i 2017, før den er implementeret i bund. I 2016 igangsættes sideløbende en analysefase omkring borgerinddragelse og effektmåling, som forventes at tage det meste af året. Varigheden af den efterfølgende gennemførelses- og implementeringsfase er ikke fastlagt for nuværende, men forventes at strække sig over flere år. Indsatser Indsatserne i 2016 er ikke endeligt fastlagt på nuværende tidspunkt, men omfatter blandt andet: De sidste kurser for ledere og medarbejdere i god dokumentation og målsætningsarbejde skal gennemføres Der skal udarbejdes en plan for implementering og opfølgning decentralt i områderne Der skal etableres løbende dataindsamling fra hvert område med henblik på løbende monitorering i forhold til resultatmålene for 2016 Der skal ske en løbende kommunikation af resultater ud i organisationen og til det politiske niveau Der skal gennemføres en kortlægning af forskellige muligheder for effektmåling Der skal påbegyndes en kortlægning af forskellige muligheder for øget borgerinddragelse i arbejdet med mål og opfølgning på mål Tidspunkter for opfølgning: Der vil blive fulgt op på projektet/målet som følger: Projektets interne styregruppe bestående af centerchef Susanne Strandkjær og centrets niveau-3 ledere mødes 6 gange årligt for at følge op på projektet.\n6 Der vil løbende blive gjort status over for Sektor-MED. Projektet indgår i programmet Plan for Socialområdet for voksne Der følges op kvartalsvis på programstyregruppemøder og via afrapportering til Direktionen. Metode til opfølgning på mål Angående resultatmålene, så vil der blive fulgt op herpå i forbindelse med den løbende opfølgning på den økonomiske effekt af den faglige udvikling, jf. Plan for socialområdet for voksne Derudover skal projektets styregruppe ultimo 2015 tage stilling til, hvorledes man decentralt vil følge op på de konkrete resultatmål for For så vidt angår aktivitetsmålene for 2016, vil projektets styregruppe følge op på, om opgaverne er løst. Øvrige mål 3. Økonomi- og aktivitetsstyring version 2.0 Målsætning Målet er en solid økonomi- og aktivitetsstyring i SHC, som bygger på gennemsigtighed og løbende opfølgning. Baggrund SHC er i 2015 lykkedes med at etablere de grundlæggende forudsætninger for en sikker økonomiog aktivitetsstyring. Der er bl.a. udviklet nye kontoplaner til de fleste områder, der er udarbejdet nye budgetter til alle tilbud og for alle paragraffer vedrørende myndigheds køb, der er etableret nye strukturer vedrørende intern afregning og ikke mindst er det nye disponeringssystem Calibra taget i brug. Der er endvidere foretaget en omorganisering af økonomiopgaven i Centret. Det betyder, at de nødvendige forudsætninger for at løfte styringen til et nyt niveau nu er til stede. Målet indgår i Plan for socialområdet for voksne og harmonerer med Direktionens Strategibrev for så vidt angår fokus på implementering i bund og administration der virker. Resultat- og effektmål Aktivitetsmål: Der er lavet en analyse af behovet for ledelsesinformation på alle ledelsesniveauer Enkelte steder er der udviklet ledelsesinformation og denne vedligeholdes løbende Disponeringssystemerne på området er implementeret i bund, og de tilhørende arbejdsgange er rettet til Arbejdsgange omkring regningsbetaling og opkrævning er videreudviklet, så det er muligt at løse økonomiopgaven i team myndighed med en medarbejder mindre fra 2017 Arbejdet med at etablere et grundlæggende styringsfundament i alle Centrets enheder er afsluttet, så det også omfatter Taxhuset og Lagunen, da de ikke var omfattet af arbejdet i 2015 Der er arbejdet videre med Ballerup Benchmark i samarbedje ed de øvrige kommuner i Region Hovedstaden Der er samarbejdet med KL om mulighedn for at tilpasse FLIS så det på sigt kan erstatte Ballerup Benchmark Deadline Indsatserne vedrørende økonomi- og aktivitetsstyring forventes samlet set at vare i 2 år og være afsluttet i 2017.\n7 Indsatser Der skal gennemføres interviews med alle ledelsesniveauer, som har med styring i SHC at gøre, hvor det afdækkes hvilke behov for løbende data den enkelte leder har for at kunne styre sit område På den baggrund skal der laves et overblik over ønsker, og disse skal prioriteres i forhold til, hvad der kan lade sig gøre, og hvor meget tid det vil kræve at udarbejde det løbende Det skal besluttes, hvilken form ledelsesinformationen leveres i, hvem der gør det og hvor ofte Der skal arbejdes videre med at implementere Calibra i bund, og der skal udvikles nye arbejdsgange Der skal laves vejledninger på alle paragraffer for oprettelse af borgere samt for principper for disponering og controlling Arbejdsgangene omkring regningsbetaling og opkrævning skal gennemgås og optimeres, og det skal vurderes om yderligere digitalisering er nødvendig Det skal afklares, om der er mulighed for yderligere digitalisering af arbejdsgange vedrørende blandt andet regningsbetaling og opkrævning via disponeringssystem, og der skal træffes beslutning om evt. indkøb Der skal som det er sket i Centrets øvrige enheder - udarbejdes ny kontoplan, nye gennemsigtige takster, nye budgetter mv. for Taxhuset og Lagunen. Arbejdet forestås af ØDC i samarbejde med SHC Høje-Taastrup Kommune indgår i to tværkommunale arbejdsgrupper vedrørende Ballerup Benchmark og FLIS Tidspunkter for opfølgning: Der vil blive fulgt op på projektet/målet som følger: Der afholdes fire møder i 2016 hvor der følges op på fremdriften. På møderne deltager centerchef, myndighedschef og økonomikonsulenter Der vil løbende blive gjort status over for Sektor-MED. Projektet indgår i programmet Plan for Socialområdet for voksne Der følges op kvartalsvis på programstyregruppemøder og via afrapportering til Direktionen. Metode til opfølgning på mål Da der er tale om aktivitetsmål vil der løbende blive fulgt op på, om opgaverne er løst. Opfølgningen vil ske i de ovenstående fora og inden for de angivne intervaller\nAftale for Socialområdet for voksne Overskrifter for aftalens mål Fælles mål: 1 Borgeren i centrum via rehabilitering 2 Faglig og økonomisk bæredygtighed ved hjælp af mål og opfølgning Øvrige mål: 3 Sammenlægning\nSocial- og Sundhedsudvalgets mål for 2018\nSocial- og Sundhedsudvalgets mål for 2018 SSU-01 Delmål 1 Rygning: Bornholms Regionskommune skal understøtte at færre ryger og færre udsættes for passiv rygning. Der sker et fald i andelen af borgere,\nStyringsaftale 2015-2018. Pleje og Omsorg\nStyringsaftale 2015-2018 Pleje og Omsorg Godkendt i Direktionen den 27. november 2014 1 Indholdsfortegnelse 1. GENERELT 3 2. AFTALEPERIODEN 3 3. OMRÅDETS BUDGET OG RESSOURCER 3 3.1 Initiativ og handlefrihed


Book en smagning til sommeren og fÃ¥ en gratis flaske gin ðŸ¥‡\nTrÃ¦ning for professionelle\nBook din egen smagning inden pÃ¥ske, og fÃ¥ en gratis flaske gin\nLÃ¦s om smagning.com\nEt godt tilbud pÃ¥ din egen smagning\nDin personlige hjÃ¦lpepakke til Smagning.com og vores foredragsholdere\nCoronavirussen COVID-19 rammer hÃ¥rdt\nRegeringen og folketinget handler hurtigt, og der er pÃ¥ rekordtid vedtaget flere hjÃ¦lpepakker til det danske erhvervsliv. DesvÃ¦rre er der lige nu ingen af pakkerne der tilgodeser Smagning.coms foredragsholdere. Men uanset hjÃ¦lpepakker eller ej, er der ingen tvivl om at vi er i en sÃ¦rdeles vanskelig periode. Vi har i marts og april fÃ¥et aflyst ca 100 arrangementer, og omsÃ¦tningen er pÃ¥ et par dage fuldstÃ¦ndig forsvundet.\nDet giver rigtig god mening at alle tÃ¦nker sig om og passer pÃ¥ hinanden. I Smagning.com bakker vi helhjertet op om de tiltag og anvisninger som myndighederne giver, selv om vores egen Ã¸konomi rammes hÃ¥rdt. Heldigvis er der mange af vores 50 foredragsholdere som har et fuldtidsjob ved siden af Smagning.com, sÃ¥ de skal nok klare sig. En del af os har det dog som fuldtidsjob at holde smagninger og andre spiritusrelaterede events. I den nuvÃ¦rende situation betyder det at vi stÃ¥r med en lÃ¸n pÃ¥ 0 kroner, og selv om vi holder meget af vores arbejde, giver det sig selv at det ikke er langtidsholdbart.\nVi lancerer derfor vores egen lille “hjÃ¦lpepakke”, hvor vi kan hjÃ¦lpe hinanden. Vi tilbyder en flaske gin, enten vores Classic London Dry Gin eller vores Velvet Pink Gin uden beregning, for alle bookninger der foretages inden pÃ¥ske, hvis smagningen afholdes i juni, juli eller august 2020. Det vil vÃ¦re en stor stÃ¸tte for os, at vi kan se frem mod forhÃ¥bentlig mange bookninger igen.\nHvad skal jeg gÃ¸re?\nDet er let at vÃ¦re med pÃ¥ en “hjÃ¦lpepakke”, som ovenikÃ¸bet er bÃ¥de velsmagende, lÃ¦rerig og underholdende for dig og dine gÃ¦ster.\nTÃ¦nk pÃ¥ hvem du gerne vil lave noget sjovt sammen med i lÃ¸bet af sommeren\nTÃ¦nk pÃ¥ om I vil smage gin, rom, whisky eller andet – eller mÃ¥ske vil prÃ¸ve “GÃ¦t en Spiritus“\nBook smagningen inden pÃ¥ske\nGlÃ¦d dig til smagningen, sÃ¥ tager vi nemlig den flaske gin med til dig som du har valgt. Og samtidig har du vÃ¦ret en stor hjÃ¦lp for os!\nFÃ¥ et tilbud sÃ¥ hurtigt som muligt, sÃ¥ du kan sikre dig en rigtig god oplevelse i den kommende sommer sammen med dine venner, kollegaer, naboer eller gÃ¦ster!\nVi glÃ¦der os til at hÃ¸re fra dig.\nâ€�Best Alcohol Tasting Event Specialists â€“ Denmarkâ€�.\nâ€œBest Alcohol Tasting Event Specialists â€“ Denmarkâ€�.\nHerudover kan du kÃ¸be billetter til vores Ã¥bne smagninger:\n2100, KÃ¸benhavn Ã˜\nLunas KÃ¸kken, Ã…boulevard 12\n2200, KÃ¸benhavn N\nHos Peter KjÃ¦r, Valby Langgade 30A\nSe alle kommende Ã¥bne smagninger her\nBaneflÃ¸jen 10, 3.th.\nMere information omkring voresÂ Privatlivspolitik


Køb Renée Voltaire Cassava chips – 70 G – 20 kr.\nRenée Voltaire Cassava chips – 70 G\nChips af Kassavarod (Læs mere)\nNavn: Renée Voltaire Cassava chips – 70 G\nFlere internet virksomheder yder nu om stunder alverdens fragtformer. En af de mest benyttede er efterhånden levering til et afhentningssted, hvor du så nemt kan hente din bestilling lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragttypen er nemlig super simpel, samt ofte også den mindst kostelige leveringsudgave ved køb af Renée Voltaire Cassava chips – 70 G.\nDu kunne også foretrække at få pakken leveret hjem til dig privat eller til hvor du arbejder. Løsningen bliver en gang i mellem en sjat dyrere, men lige så vel særligt hensigtsmæssig. Den mest betalelige form for levering er utvivlsomt selv at hente pakken, som desværre beroer på at du fysisk befinder dig nærved internet virksomhedens bopæl.\nFragttiden på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje er selvfølgelig vældig aktuel såfremt vi har behov for varerne fluks, og derfor er det fuldt ud essentielt at man undersøger den estimerede leveringstid på det vedkommende produkt.\nMasser af online forhandlere byder på muligheden for dag-til-dag levering på adskillige varer, eksempelvis Renée Voltaire Cassava chips – 70 G, men vær obs på at det antager at ordren laves forud for et givent klokkeslæt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få produkterne klargjort forud for at pakkemedarbejderne holder fyraften.\nEn række online butikker yder fragt uden betaling, men ofte kun ifald man aftager for en fastsat pris. Derudover kunne du beslutte sig for den prisbilligste leveringsmanér, der i de fleste tilfælde – ligegyldigt om du opholder sig i Næstved, Birkerød eller Nivå – vil være at få fragtfirmaet til at bringe din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden usædvanlig problemfrit for almindelige mennesker at finde de laveste priser på forskellige internet firmaer i Danmark, og derved har flere Renée Voltaire e-firmaer fundet det nødvendigt at trykke salgspriserne på deres varer – til drenge og piger, og yderligere også til kvinder og mænd – drastisk, og endda nogle gange byde på levering uden beregning.\nTrods dette kan det immervæk blive smart at besigtige en række forhandlere på nettet efter udsalg på Renée Voltaire Cassava chips – 70 G inden du gennemfører dit køb, således at man er på den sikre side med at indhente den mindst kostelige pris.\nMan bør ikke desto mindre huske på, at hvis en internet virksomhed afhænder produkter til en pris der er utrolig billig, så bør det i nogle tilfælde være et kendetegn på en snydagtig online forretning. Bestillinger med betalingskort er dog omsluttet af et regelsæt, hvilket bistår os imod snydagtige shops på nettet.\nVi anbefaler generelt kortkøb eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du vælge en afdragsløsning fra fx ViaBill, for så vidt du ønsker at klare beløbet ude i fremtiden.\nForud for at nogen bestiller hos en Renée Voltaire online forretning burde de ideelt set sætte sig ind i deres vilkår, men det er i reglen et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne måske være at bemærke hvorvidt internet webshoppen er e-mærket, hvilket ofte er en erklæring om at online forhandleren opererer i overensstemmelse med de danske regler, foruden at e-handlen jævnligt undersøges af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om vedtægterne på området. Derudover tilbydes du chance for opbakning, hvis du får problemer i processen med din bestilling.\nLigeledes foreslår vi at køberen er obs på de mest centrale retningslinjer der kan have betydning for ordren, fx den returret internet forretningen garanterer. På grund af dette er det også essesentielt, at man altid gemmer sin kvitteringsmail, så man altid vil kunne vidne om ordren af Renée Voltaire Cassava chips – 70 G, om du efterspørger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig altid fornemme genveje til at evaluere forskellige eksisterende køberes domme og derved kan det være til hjælp, at du tolker internet forretningens kritik af Renée Voltaire Cassava chips – 70 G forud for at du bestiller.\nFacebook frembyder tilsvarende evigt habile løsninger til at få indsigt i e-shoppens pålidelighed. Her ser vi faktisk webshops hvor kunder kan notere en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også må anvendes til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har samarbejder med forskellige e-handler derved at vi markedsfører forretningernes produkter, og opnår betaling når du realiserer en ordre.\nAnvisninger vedrørende produkter og online selskaber opdateres rutinemæssigt, men vi kan ikke garantere imod justeringer der er implementeret efter at vi senest opdaterede sidens informationer.


44.000 børn er fattige | Arbejderen\nI løbet af to år er der kommet 10.000 flere fattige børn.\nAntallet af fattige børn er i kraftig vækst. I 2016, hvor de nyeste tal stammer fra, nåede antallet af fattige børn i Danmark op på næsten 44.000. Helt præcist var antallet på 43.648, viser en ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.\nVi er jo næsten tilbage til den tid, hvor de filantropiske foreninger holdt suppekøkkener.\nJørn Henrik Petersen, professor\nI løbet af kun to år fra 2014 til 2016 er der kommet 10.000 flere fattige børn.\nArbejderbevægelsens Erhvervsråd peger på regeringens fattigdomsydelser som årsag til stigningen og forudser, at antallet af fattige børn er endnu højere, når tallene fra 2017 er klar. Det var først her, at alle fattigdomsydelserne for alvor slog igennem\nRådet for Socialt Udsatte mener, at både integrationsydelsen, Kontanthjælpsloftet og 225-timers-reglen bør afskaffes.\nProfessor Jørn Henrik Petersen fra Center for Velfærdsstatsforskning ved Syddansk Universitet peger på, at de private sociale organisationer i stigende grad må træde til, fordi hullerne i det sociale sikkerhedsnet er blevet så store, at mange falder igennem.\n– Vi er jo næsten tilbage til den tid, hvor man stod i de filantropiske foreninger og holdt suppekøkkener. Det hænger sammen med, at der de seneste 15 til 20 år er sket betragtelige stramninger i forhold til den del af befolkningen, der har det sværest," siger Jørn Henrik Petersen til Kristeligt Dagblad.\nFattigdom hæmmer britiske børns læring\n09. nov. 2018 - 08:15 09. nov. 2018 - 08:20


Oxycodone "Vitabalans" Vitabalans Oy, filmovertrukne tabletter 10 mg\nHvis du får bivirkninger, skal du sige det til lægen eller på apoteket eller til sundhedspersonalet. Dette gælder også bivirkninger, der ikke fremgår af denne indlægsseddel.\nTil patienter, der ikke tidligere har fået opioider, er den sædvanlige startdosis 5 mg hver 6. time. Mellemrummet mellem hver dosis kan af lægen sættes ned til 4 timer. Oxycodone Vitabalans bør dog ikke tages oftere end 6 gange i døgnet.\nBivirkningerne kan dermed blive indberettet til Sundhedsstyrelsen, og viden om bivirkninger kan blive bedre. Patienter eller pårørende kan også indberette bivirkninger direkte til Sundhedsstyrelsen. De/du finder skema og vejledning under Biverkninger på Sundhedsstyrelsens netsted www.sst.dk\nBrug ikke Oxycodone Vitabalans efter den udløbsdato, der står på blisterpakningen og kartonen efter EXP. Udløbsdatoen er den sidste dag i den nævnte måned.\nDenne indlægsseddel blev senest revideret 2014-03-17


den 8. september 1940.\nRUDOLPH TEGNERS MUSEUM OG STATUEPARK VED KILDEKROG\nI to Somre har Rudolph Tegners Museum ved Kildekrog nord for Hornbæk været aabnet og har trods sin Beliggenhed udenfor alfar Vej haft over 20.000 Besøgende. - Vi har anmodet Kunstneren om at skrive lidt om Museets Tilblivelse og tegne os et Billede af den pompøse Hovedhal.\nRudolph Tegner har paa vor Anmodning udført denne Tegning, der viser de kæmpemæssige Figurer i Museets skønne Hovedhal. Grupperne kommer her til deres ret og understøtter hinanden.\nDet var i 1916, udkastet til "Livets Port" havde været udstillet i Raadhushallen, og efter Bladenes første Omtale, der havde givet mig Haab om det store og kostbare Foretagendes Gennemførelse, havde de hjemlige professionelle Kritikere kastet sig over og fordømt Portalen i den Grad at en kendt Højesteretssagfører sagde til mig: "De skulle i Grunden have været sat fast".\nDet var Nederlag.\nSaa rejste jeg bort, til Spanien, for igen at faa Balance i Sindet. Rejser er altid befriende, især naar Ravnene har mæsket sig og lever højt paa Ens stakkels Sjæl. -\nMan havde tilsyneladende slaaet mig ud, men da jeg atter var hjemme, vendte Arbejdslysten tilbage, og jeg sled trodsig videre med Portalens grupper.\nMen nede i Haven i Hellerup stod "Kong Ødipus" i Bronze - smidt ud fra Grønningen, hvor den havde faaet Lov at staa paa prøve - nu sat i Band og fredløs, ligesom den blindede Konge i Sofokles´ hjertegribende Tragedie.\nHvad i al Verden skulle jeg gribe til for at bevare mine Arbejder?\nEndogsaa Finsenmonumentet "Mod Lyset" havde sine onde Dage og truedes med Bortflytning. For, naar et Faar engang er erklæret for at være sort, saa er det grumme vanskeligt at faa det vasket rent, ogsaa om Farven er uægte!\nJeg måtte finde, maatte have et fristed, hvor kun jeg var Herre.\nSaa søgte jeg ud i Naturen.\nPaa en tur i Nordsjælland, over Hegn og Moser, rejste sig en nøgen Bakke. Som et barsk Sibirien laa den der midt i det smilende sommerlige Danmark.\nVinden strøg klagende hen over Græs og Lyng, hvor intet Menneske var at se i Kilometers Afstand - men Svalerne jog hen over Jorden, og Lærkerne forsvandt i Himmelrummet med jublende Sang.\nDet var Stedet - Ensomheden kaldte paa mig. Denne Høj stod i mystisk Pagt med mit sind.\nDen lange Bakke med den milevide Udsigt mod Kullen - Kattegat i Nord og skovene ved Esrum og Horneby i Vest og Syd - der kunne vokse utallige Statuer op og blive til et med Jord og Himmel.\nFor ganske vist: det kan være dejligt at se Statuer i en By, naar de er fremragende og godt opstillet, f.eks. Sallys Frederik den 5. paa Amalienborg Plads. Men det er Undtagelser. De fleste Monumenter dræbes i en moderne By, hvor alt drejer sig om at komme frem.\nTræer er ogsaa dejlige, som baggrund i en Bypark, naar de ikke, som foran Finsenmonumentet, næsten dækker det og gør Idéen "Mod Lyset" ganske til Skamme. Disse Træer er endogsaa plantet, efter at Monumentet var rejst, muligvis for at skjule det.\nMen her paa Højen kunde Enhver komme og faa sin Barnesjæl luftet - komme bort fra Livets Realiteter og faa Fantasien og Indbildningsevnen sat i Sving. For har Kunstens fornemste Opgave ikke altid været: illustrerende, at gengive en Gud - et Legeme - en Idé. Jo større og betydeligere bildende Kunst er, des mere kan den berige og glæde beskueren, bringe ham til at tænke, til at faa en selvstændig opfattelse - bort fra Dagens Møje og Mekanik.\nInden længe stod "Ødipus" paa Højens Top med de dragende Skyer som Baggrund og Himmelhvælvningen over sig.\nSaa gik der AAr - mange bitre! Men stykke for Stykke af Højdedragets Jord blev mit, og ogsaa om det kun var Hede, saa var det dog godt nok til at rejse Statuer paa.\nLyset og Livet sugede mig til sig; det er nu som al min Virken er sket i forbitret Kamp, kort og voldsom. Mit Sind har ikke kendt én fredfyldt Dag.\nI Hellerup og i Atelieret i Meudon-Val-Fleury ophobede de store Grupper og Gibsfigurer sig mere og mere.\nAk, en Billedhuggers Værker faar saa godt som altid en trist Skæbne, dersom et naadigt Forsyn ikke skænker ham Midler til at udføre dem i en blivende Materiale.\nJeg har haft det Forsyn i Fonrm af min Kone. - Hun hjalp mig, og i 1937 var vi naaet saa vidt, at Museet ved Højens Fod kunde paabegyndes, Det blev bygget af Jernbeton med Ovenlys. Jeg tegnede selv Planen og bestemte Rummenes Størrelse, medens Ingeniør Ishøy udførte Konstruktionen. - Da Bygningen i Foraaret 1938 stod færdig, kom den store vanskelige Transport af Statuer. De fleste stod i Hellerup, men mange af de største skulde bringes hjem fra Frankrig. Desværre blev der ikke, som det var Tilfældet med Thorvaldsens Værker, stillet en Orlogsfregat til min Disposition! Nej, med franske Arbejdere maatte jeg selv tømre de store Kasser og hejse de delte Statuer ned i dem, og saa gik de centnertunge Kolosser med Jernbanen til Le Havre og derfra videre med Skib til Danmark. Efter et forfærdeligt sIid og do. Udgifter og med stor Imødekommenhed fra forskellig Side lykkedes det at faa Skulpturerne bragt hertil og opstillet i Museet. Den 19. Juni 1938, aabnedes det I al Stilhed for Publilkum, og - Under, der kom Mennesker! For det er jo det underlige med os Skabninger - des fjernere en Ting er fra os, jo mere drages vi mod den - men det, vi til daglig kan rende Panden mod, det ser vi ikke. Museet kunde dog langtfra rumme hele min Produktion, men jeg foretrak at opstille Statuerne saaledles, at hvert enkelt Arbejde faar Plads omkring sig, saa de ikke skader hinanden, hverken hvad Ide, Form eller Linjer angaar.\nGanske vist kan en uvillig Sjæl sige, at Museet kun indeholder Tons af Gibs, men det kan rettes med Tiden ved Hjælp af Bronze. og desuden kommer det ikke altid an paa, hvilket Materiale Arbejdet er af. Et Kunstværk er nemlig ikke alene Kunst, fordi det behager Øjet; det Værk er Kunst, uanset Materialet, der vækker Tanker og Følelser. Og det er ikke den ringeste Kunst, der er født i Kamp og Smerte.\nStatultparken og Museet er nu gaaet over til et Legat, der kontroleres af Undervisningsministeriet, for det er jo Meningen, at det hele skal vare ved og vokse. Saaledes Museet med et Par Fløje paa Siderne, til at huse min øvrige Produktion; og Statueparken fyldt med Bronzer af alle de større Arbejder i Museet.\nSaa vil det mnaske engang blive en rigtig Seværdighed, men det oplevcr jeg ikke, for saa ligger jeg midt inde under Gulvet i Hallen - gasser mig og ler: Nu kan de vise Augurer inde i Staden ha' det saa godt, de blev lykkeligvis fri for "Livets Port".


3 tilbud Tølløse murer. Et total gratis murertilbud rabatværktøj\nMurer Tølløse → Indsend din opgave og få 3 tilbud\nMurerarbejde med mørtel\nBrug af farvede mørtler\nVi indhenter absolut gratis 3 hammerfede tilbud på Tølløse murer\nRelevante murerfirmaer fra postnr. 4340\n🔨3 tilbud murer Tølløse\nFind 2-3 gratis murer Tølløse tilbud\nDu får kun tilbud fra solide murerfirmaer\nMurertilbud - Gratis tilbud - sammenlign dem i dag\nFå 3 Murer Tølløse tilbud\n🔨Murer Tølløse → Indsend din opgave og få 3 tilbud\nFå 3 gratis murertilbud! Udfyld webformularen i løbet af få minutter, hvor du beskriver din murer opgave. Indsend den til 3murertilbud.nu, hvorefter vi påbegynder arbejdet med at skaffe de attraktive murertilbud. Vores netværk af godkendte murere i Tølløse gør, at vi har mange kvalificerede kandidater nær dig til din murer opgave.\nPå 3murertilbud.nu har vi hjulpet mange danskere gennem tiden med at skaffe den rigtige murermester, som passede til netop deres individuelle behov. Derfor finder vi også den rigtige murer til dig. Udfyld formularen på bare 5 minutter og få tre skræddersyede murertilbud fra murere i Tølløse i løbet af få dage.\nDanske professionelle murermestre arbejder hårdt på at stoppe sort arbejde og for at opfordre folk til at hyre faguddannede folk, når en murer opgave skal klares. Det behøver ikke at koste en større formue, at få en godkendt murer til at udføre murerarbejdet - ikke engang i Tølløse :-)\n🔨Murerarbejde med mørtel\nI det følgende behandles de vigtigste regler for muring med betonsten, letbetonsten, klinker, kalksandsten og mursten. Foruden de almindelige behandles også mere moderne og specielle metoder.\nHydraulisk kalkmørtel blandes af hydraulisk kalk i blandingen 1 del hydraulisk kalk til 4 dele mursand. Denne mørtel hærder både i vand og luft og opnår betydelig større styrke end almindelig kalkmørtel. Kalkmørtel opbevares i en tæt grav eller beholder og kan oprøres uden tilsætning af vand, uden at styrkeegenskaberne forringes.\nTil kalksandsten anvendes specialmørtler f. eks. murcement, i øvrigt anbefaler de forskellige kalksandstensfabrikker ikke samme mørtler, og man bør rette sig efter leverandørens forskrifter. Til opmuring af letbetonblokke kan lignende mørtler anvendes.\nFarvede mørtler vinder mere og mere indpas og fås i ca 10 grundfarver, det gælder her som for alle specialmørtler, at fabrikantens forskrifter bør følges nøje. Cementmørtel blandes af cement og vel gradueret sand. Sandets graduering, dvs. kornfordeling, er af stor betydning for mørtelens bearbejdelighed og styrke.\nDer findes desværre ikke mange leverandører, som kan tilfredsstille kravene til virkelig godt tilslagsmateriale til cementmørtel. Som en tommelfingerregel kan siges, at man skal tage sig i agt for meget fint sand. Velegnet blanding for cementmørtel er 4 dele sand til 1 del cement.\nSkal en betonoverflade stålslibes, bør slidlaget bestå af cementmørtel 1:2 eller 1:3. Ren cementmørtel kan i almindelighed ikke anbefales til opmuring af mursten, derimod er den velegnet til betonhulsten. Ved fugning af brøndringe anbringes et 4 mm tykt lag af cementmørtel på rørenes underlag.\nDu er landet på murerportalen 3murertilbud.nu, hvor du enkelt kan indhente to-tre perfekte murertilbud. Til tider kan du ikke overkomme selv at stå for facaderenovering - Indhent i stedet 2-3 bedre murertilbud. Få gennemførte tilbud fra murerfirmaer på at påtage sig sandblæsning her på hjemmesiden.\nIndtast mureropgaven i murerformularen (det kan du gøre på cirka 6 minutter). Slip for at betale mere end nødvendigt for en robust fagmand i 4340 Tølløse. Bestil hurtigt den perfekte pris på din murer opgave nu - endvidere med utrolig god rabat.\nUanset hvor i Tølløse du er bosiddende, kan vi levere 3 murer tilbud for eks.:\nFå svar på for eks. følgende murer spørgsmål:\nHvordan laver man et nyt vindueshul?\nDu kan spare mange penge på en koncentreret og grundig murer i 4340 Tølløse.\nHvad siger du til en ny veranda?\nEn ny veranda er en god tilføjelse til ethvert hjem. Et dejligt sted at slappe af og slappe af efter en lang dag. Et godt sted at tilbringe tid sammen med familien og for dem, der sælger deres hjem, er det den perfekte måde at forbedre bremse appel og øge den spørgende pris, når du laver ejendommen.\nAt bygge en ny veranda er dyr og det er tidskrævende. Derfor er det et projekt, du vil ansætte en specialist til at udføre. En som ikke kun tager tid i design og udførelse, men også bruger de bedste materialer til at sikre stabilitet, når den er færdig uden for hjemmet. Det er vigtigt at bygge noget, der ser naturligt ud. Du vil have verandaen til at passe indretningen og temaet i dit hjem. Selskabet du ansætter bør arbejde med dig i design og lytte til dine ønsker for at sikre, at de kan levere og udvikle en veranda, der virkelig vil skildre billedet, du har i tankerne.\nAt forstå dette er en rettidig og kostbar virksomhed er det første skridt i at udføre og installere en ny veranda. Så lad os tage et kig på, hvad det faktisk koster at afslutte.\nEn RSJ er et rullet stål Joist, stålbjælke, stålbælte eller stålbælte. Der er flere typer RSJ, men den mest almindelige langt er "I" bjælken. Disse bjælker bruges til at understøtte strukturer, hvor deres mest almindelige anvendelse er, når man bygger tilbygninger eller renoverer bygninger ved at slå ned vægge. Installering af en RSJ kan være mulig for DIY enthisiasts, men de beregninger, der kræves for at udarbejde den nødvendige støtte er ikke! Bygningsbestemmelser kræver, at bjælker sidder på væggen, der vil bære belastningen af enhver struktur, der sidder oven på bjælken. Det skal sidde på en stærk betonblok for at fordele vægten ensartet. Ethvert tilbud for at installere en RSJ skal indeholde beregninger udført af en bygningsingeniør og Building Control-godkendelse. For at finde velrenommerede bygherrer og bygningsingeniører eller landmænd kan du gratis sende dit job på dette websted og få op til 3 lokale firmaer til at komme i kontakt med dig for at give tilbud uden nogen forpligtelse.\nMurermester Jens M. Larsen\nMurermester Peder H. Olsen\nMurer & Entreprenør Jens M. Larsen\nVirker bare godt - og man får forholdsvis hurtigt de kompetente tilbud, man skal bruge..


FSR – danske revisorer og Datatilsynet lancerer ny GDPR-erklæring\nFSR – danske revisorer og Datatilsynet lancere...\nData og teknologi GDPR\nVi lancerer en GDPR-erklæring med begrænset sikkerhed – en ”light version” i forhold til den eksisterende erklæring. GDPR-erklæringerne kan bruges i de dataansvarliges opgave med at påse, at databehandlere lever op til GDPR-kravene, som de har forpligtet sig til i de indgåede databehandleraftaler.\nEn erklæring om persondata skal give den dataansvarlige sikkerhed for, at en databehandler, som behandler persondata for den dataansvarlige, har orden i procedurer og regler om beskyttelse af personoplysninger.\nVirksomhederne har fremover mulighed for at vælge mellem to forskellige grader af sikkerhed, når de efterspørger en GDPR-erklæring hos deres revisor:\nEn GDPR-erklæring med høj grad af sikkerhed, som vi lancerede i 2019.\nEn GDPR-erklæring med begrænset sikkerhed, som vi lancerer i dag.\nBegge erklæringer kan udarbejdes som ”type 1”, som dækker design og implementering per et aftalt tidspunkt, eller ”type 2”, som dækker design, implementering og efterlevelse for en aftalt periode, fx et regnskabsår.\nErklæringerne lanceres i samarbejde med Datatilsynet. ”Kompleksiteten i behandlingen af personoplysninger og brugen af databehandlere kan variere meget. Revisorerklæringerne fra FSR – danske revisorer hjælper de dataansvarlige i forhold til kontrollen med deres databehandlere. Ved at tilbyde to forskellige revisorerklæringer kan virksomhederne i højere grad vælge det rette niveau i forhold til at føre tilsyn med de aktiviteter, som databehandleren udfører. Herved kan anvendelsen af GDPR-erklæringer forhåbentlig optimeres,” udtaler Frederik Viksøe Siegumfeldt, kontorchef i Datatilsynet.\nHvem bør vælge hvilken erklæring?\nEn virksomhed kan overveje at vælge den nye erklæring med begrænset sikkerhed, hvis den i persondata- sammenhæng ikke er risikofyldt eller kompleks, eller hvis det tilsyn, som den dataansvarlige i forvejen fører med databehandleren, er omfattende. En erklæring med begrænset sikkerhed kan derfor eventuelt være tilstrækkeligt til at dokumentere den nødvendige behandlingssikkerhed i eksempelvis følgende situationer:\nSimpel behandling af begrænset mængde personoplysninger; eksempelvis hvor en privat virksomhed får oplysninger om enkelte borgere i en kommune til brug for aktiviteter med disse, eksempelvis behandling, aktivering, støtte etc.\nDer er primært tale om opbevaring af almindelige personoplysninger, som herefter kan tilgås og udtrækkes af den dataansvarlige, eksempelvis i oversigter, statistikker og lignende.\nDataansvarlige gennemfører omfattende tilsyn, men alene på strikprøvebasis – her virker erklæringen som dokumentation for behandlingssikkerheden hos de databehandlere, der ikke er udvalgt, samtidig med at den kan danne grundlag for valg af stikprøver i efterfølgende perioder.\nForskellen mellem de to erklæringer\nForskellen mellem de to forskellige grader af sikkerhed i revisorerklæringen – høj eller begrænset sikkerhed – er vigtig at forstå for både revisor og kunderne.\n”Når revisor afgiver en GDPR-erklæring med begrænset sikkerhed, følger revisor stort set det samme arbejdsprogram, som når revisor afgiver en erklæring med høj grad af sikkerhed. Forskellen består i, at revisor ikke efterprøver og tester de oplysninger, revisor modtager i arbejdet i samme omfang, men primært baserer sig på forespørgsler og derfor udtalelser fra virksomheden. Det skal dog også ses i lyset af revisors generelle viden om virksomheden og de oplysninger, revisor modtager fra andre arbejdshandlinger i arbejdet. Oplysningerne krydstjekkes altså. Men det betyder også, at den dataansvarlige selv skal gøre sig overvejelser om eventuelle behov for selv at udføre noget supplerende ud over, hvad revisor udfører og afgiver erklæring om. Det kunne fx være forskellige former for opfølgning på databehandling ved driftsmøder med databehandleren,” udtaler Thomas Krath Jørgensen, fagchef i FSR – danske revisorer.\nErklæringen hjælper de dataansvarlige\nDet er den dataansvarliges ansvar at sikre, at personoplysninger bliver behandlet korrekt, selvom behandling af oplysningerne er overladt til andre. Det er en vanskelig opgave for den dataansvarlige at løfte. En GDPR-erklæring kan derfor hjælpe, da den giver sikkerhed for, at procedurer og regler er overholdt som aftalt mellem parterne.\nFrederik Viksøe Siegumfeldt tilføjer: ”En revisorerklæring er ikke i sig selv nødvendig for at kunne leve op til databeskyttelsesforordningen. Men vælger man at gøre brug af erklæringerne, er man sikker på, at relevante områder bliver belyst, og at man får foretaget en uvildig kontrol af sikkerhedsniveauet. Sådanne erklæringer vil kunne udgøre et rigtig godt grundlag i en eventuel dialog med Datatilsynet om blandt andet gennemførelsen af tilsyn med databehandlere.”\nErklæringen har fået navnet ”Uafhængig revisors ISAE 3000-erklæring med begrænset sikkerhed om informationssikkerhed og foranstaltninger i henhold til databehandleraftale med [Dataansvarlig]” og er udviklet af foreningens Cybersikkerhedsudvalg i samarbejde med Datatilsynet, som er kommet med bemærkninger til erklæringens udformning og indhold.\nErklæringen er ikke et udtryk for minimumskrav og indeholder eksempler på kontrolaktiviteter og arbejdshandlinger. Disse er alene til inspiration og bør altid tilpasses til den konkrete risikovurdering, de foranstaltninger, der i øvrigt måtte være aftalt parterne imellem, og under hensyn til revisors professionelle vurdering.\nErklæringen er udarbejdet til brug for de godkendte revisorer og må ikke anvendes af andre. Download GDPR-erklæringen med begrænset sikkerhed her.\nTilgå GDPR-erklæringen med høj grad af sikkerhed her.


Et godt sted at få et lån\nGrunde til at låne igennem firmaet Ekspres Bank er der nok af. Faktisk er det sådan, at der kan nævnes utallige gode grunde til, at du med stor fordel kan vælge at tage dine lån hos denne virksomhed. Går du i dag ind på siden https://www.ekspresbank.dk/ kan du finde meget mere information.\nGrunde til at låne igennem firmaet Ekspres Bank er der nok af. Faktisk er det sådan, at der kan nævnes utallige gode grunde til, at du med stor fordel kan vælge at tage dine lån hos denne virksomhed. Går du i dag i [...]


Trafik – Nissan LEAF og e-NV200 Evalia i Taxa-lære – SPRT\nTrafik – Nissan LEAF og e-NV200 Evalia i Taxa-lære\nTaxa-folket er bekymret for bl.a. rækkevidde, opladning og holdbarhed i forbindelse med brug af elbiler som taxa. Derfor køres der nu en test de næste tre måneder med to Nissan LEAF og en e-NV200 Evalia 7 personers elbiler for at se, hvordan de klarer sig i ægte taxa-tjeneste hos taxaselskabet 4×35 og DRIVR.\n“Selvom det nu ser ud som om flere og flere danskere er ved at vænne sig til tanken om elbiler, er der stadig bekymringer blandt taxafolket. Det er noget, vi gerne vil se nærmere på. Taxakørsel i elbiler er stadig meget nyt. Derfor er det meget vigtigt med en test som…


Hoteller i nærheden af Tower Troyana\nAlle restauranter i Asti Populære køkkener i Asti\nSøg Europa›Italien›Piedmont›Province of Asti›Asti›Restauranter i Asti›Circolo Al Pino\nNr. 86 af 264 Restauranter i Asti $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Via Giulio Natta 49, 14100, Asti, Italien +39 0141 592717\nBruno, Province of Asti 151 anmeldelser Campanaro'\nAsti, Province of Asti 980 anmeldelser Tambass Teatro & Cucina\nProvince of Asti, Piedmont 159 anmeldelser Le Oche Rosa\nAsti, Province of Asti 266 anmeldelser Ristorante della Posta\nSerravalle, Asti 212 anmeldelser Il Nuovo Brule\nAsti, Province of Asti 203 anmeldelser Mere Il Cavolo a Merenda\nAsti, Province of Asti 429 anmeldelser Osteria della Piazza\nAsti, Province of Asti 110 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\n(1) Begynd din anmeldelse af Circolo Al Pino Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Circolo Al Pino, kiggede også på\nAsti, Province of Asti La Vecchia Carrozza\nAsti, Province of Asti Alle restauranter I Asti (322)\nHar du været i Circolo Al Pino? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nTjenerstab, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Kun kontanter, Bookinger\nVia Giulio Natta 49, 14100, Asti, Italien Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Circolo Al Pino og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Circolo Al Pino og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Circolo Al Pino Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 192 anmeldelser Cattedrale di Asti Santa Maria Assunta\n161 anmeldelser Palazzo Mazzetti / Museo e Pinacoteca Civica\n79 anmeldelser Cripta di Sant'Anastasio e Museo Lapidario\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 12 anmeldelser Casello51\n252 anmeldelser Osteria del Diavolo\n431 anmeldelser Taste Vin


Google Streak viser dig hvem der læser dine mails | Komputer.dk\nSkriv dine e-mails i hånden\nDine e-mails fortæller hvor du er\nNu kan chefen se, om du ligger i sengen eller sidder på værtshuset, når du læser mails fra ham.\nEt gratis plugin til internetbrowseren Google Chrome tillader enhver at se, hvem der læser deres mail, hvornår den bliver læst, og hvor den bliver læst henne. Personen, der læser e-mailen har ingen mulighed for at vide om afsenderen sidder og følger med.\nProgrammet, der hedder Streak, er et såkaldt plugin. Det vil sige, at det er et lille tilføjelsesprogram, der kun fungerer sammen med din Gmail og kan hentes af alle, der bruger browserne Google Chrome eller Safari. Udover hvem, hvornår og hvor, kan programmet også se hvor mange gange din e-mail er blevet læst, siden du sendte den, og om du læser e-mailen på en computer, tablet eller smartphone.\nNår du har hentet programmet vil det automatisk spore enhver e-mail, som du sender. Det kan dog til enhver tid slås fra igen. På nuværende tidspunkt kan du spore 200 e-mails om måneden, så hvis du vil spore flere, koster det penge.\nStreak var oprindeligt udviklet til at overvåge salg til kunder i større virksomheder, men kan altså bruges af alle.\nLæs mere i artiklen fra DailyMail\nGoogles mailprogram kan nu læse og oversætte din håndskrift til tekst, så du ikke behøver tastaturet, når du skal sende e-mails.\nMicrosoft genbruger din e-mail\nLukker du din e-mail-konto hos Microsoft, er adressen ikke død og begravet. Den bliver i stedet givet videre til en ny bruger.


Hylder til køkken | Vordingborg Køkkenet\nHylder til dit køkken er med til, at skabe lethed og et mere åbent udtryk. De kan enten bruges som erstatning af overskabe eller bruges i sammenhæng med dem, så der er mange muligheder alt efter dine ønsker.\nKøkkenhylder kan bruges på mange måder, men alle fede hylder til køkkenet er med til, at skabe god stemning i dit køkken. De kan bruges til at udstille dine yndlingsting for, at give køkkenet mere personlighed. Hylderne kan også bruges til, at opbevare praktiske ting i forbindelse med madlavning, så er de altid lige inden for rækkevidde, når du har brug for dem. En god idé kan være, at prioritere de ting du holder mest af, eller bruger oftest, så ikke det bliver en rodet opbevaringsløsning.\nSmalle hylder til køkken\nKøkkenhylder kan også bruges i et mindre køkkken, fx i en lejlighed, for at udnytte pladsen maksimalt. Især små hylder til køkken, i hvid, kan være med til, at skabe større rummelighed i det lille køkken. En køkkenhylde kan udnytte alle små kroge og dermed give køkkenet større personlighed, på trods af mindre plads.\nDesign hylder til køkken\nDer findes mange forskellige designs af køkkenhylder. Det kan være alt fra glas-, laminat-, træ-, metalhylder til køkkenet eller svævende hylder. Det er en god idé, at gøre sig overvejelser omkring, hvilket materiale ens køkkenhylder skal være i, i forhold til vedligholdelse og rengøring. Laminathylder er eksempelvis markant nemmere at vedligeholde og rengøre, end rustikke træhylder er, da materialet er mere sart.\nRustikke metalhylder til køkken\nMetalhylder er med til, at give dit køkken et mere rustikt look. Hos Vordingborg Køkkenet tilbyder vi en metalhylde med integreret LED lys, som er med til at give køkkenet mere hygge og varme.\nEr du mere til det rustikke look tilbyder vi også en hylde af bronzelaminat, som er med til at give et mere råt udtryk til køkkenet.


(ARKIV) Danske Bank den 23. januar 2014. Ledelsen i Danske Bank har været for slap til at reagere på hvidvask i bankens filial i Estland, mener Finanstilsynet. Hverken direktør eller formånd vil gå af. Det skriver Ritzau, torsdag den 3. maj 2018.. (Foto: Jens Nørgaard Larsen/Ritzau Scanpix)\nInterview: Danske Bank vil genvinde tilliden i samfundet efter hvidvasksskandalen ved at komme tættere på kunder, kolleger og samfundet generelt. Redskaberne er på investeringssiden fokuseret på ESG-integration og aktivt ejerskab samt på bæredygtighedssiden tre fokusområder med udgangspunkt i FN’s Verdensmål. Læs interview med Senior Executive Vice President og Head of Group Sustainability, Jeanette Fangel Løgstrup.\nØU: Hvilke områder i den nye strategi er afgørende i relation til hvidvasksagen?\nDB: ”Vi mener ikke, at det giver mening at udråbe et enkelt initiativ, da vi har sammensat en strategi, hvor hvert enkelt element er afgørende for at levere vores ambition om at skabe bæredygtig udvikling og positiv impact i de samfund, vi er en del af. Dog vil et hovedfokus...\nFordækt spil? Ejere kræver svar fra AP Pensions bestyrelse


Naleraq vil have ryddet op i KNI | Sermitsiaq.AG\nFredag, 27. august 2021 - 11:45\nKNI skal have ryddet op i bestyrelsen, og det skal være nu, mener Naleraq.\nKNI skulle efter planen have afviklet generalforsamling og præsenteret sit årsregnskab midt i august, men erhvervsstyrelsen har forlænget fristen til den 11. oktober, hvor årsregnskabet senest skal være afleveret.\nLÆS OGSÅ: Formanden for Naalakkersuisut bekræfter: KNI generalforsamling udsat\nGeneralforsamlingen udsættes ifølge formanden for Naalakkersuisut, Múte Bourup Egede (IA), fordi der i øjeblikket pågår udredningsarbejde om selskabets økonomi.\n- Vi ser ikke fra Naleraq Naalakkersuisuts anførte begrundelse som en hindring for at afholde generalforsamling, idet man må huske på, at man i længere tid via medierne har fremlagt regnskaber, der ikke har noget med virkelighedens verden at gøre, lyder kritikken fra Jens Napaattooq (N).\nGennem de seneste ti år har KNI’s lager været pustet kunstigt op med mellem 50 og 70 millioner kroner. Det kom frem i en pressemeddelelse fra bestyrelsen i november sidste år.\nNaleraq anerkender, at virksomhedens nye direktør skal have tid til at finde sig til rette, men i samme ombæring mener partiet, at en ny bestyrelse med friske øjne vil være at foretrække, når undersøgelserne af regnskabsproblematikken skal behandles.\n- Vi ser det som noget positivt, at bestyrelsesformanden har erkendt at der skal skiftes ud i ledelsen i virksomheden efter denne her skandale. Derfor vil vi gerne have generalforsamlingen nu, så vi kan få skiftet ud i bestyrelse og ledelse med det samme.\nBestyrelsesformand Lars Borris Pedersen genopstiller ikke ved den kommende generalforsamling.\n- Det fremgår jo ret tydeligt, at bestyrelsen lader til at ignorere disse fejl (i regnskabet red.) og er nærmest ligeglade hermed. Man kan således ikke tage et politisk ansvar for, at bestyrelsen undersøger forhold, der vedrører dem selv og deres egen drift, siger Napaattooq.\nLÆS OGSÅ: KNI-direktør stoppet med øjeblikkelig virkning\nI juli har KNI ansat Jeppe Jensen som ny administrerende direktør. Han tiltrådte 5. august efter Peter Grønvold Samuelsen, som tidligere i år valgte at fratræde sin stilling, kort før det kom frem, at to tidligere medarbejdere havde politianmeldt ham for sexchikane.\nMúte er enig\nDer er altså en række sager, som belaster den selvstyreejede virksomhed. Formanden for Naalakkersuisut, Múte B. Egede understreger overfor Sermitsiaq.AG, at han sådan set er enig med Naleraq.\n- Det, der er sket i KNI-sagen, er ikke kønt. Der er nødt til at komme en afklaring på situationen om lager, regnskab og personalesager snarest muligt, siger han.\nHvornår undersøgelserne er klar, og et regnskab kan præsenteres er uvist, men Naleraq har overfor formanden tilkendegivet deres holdning om, at det kun kan gå for langsomt.


De 5 gode bøffer - Restaurant og café | AOK AOK\n| 06/03/09 De 5 gode bøffer\nCasa D'Antino t-bone-steak rødvin Foto: Else Bjørn\nHer er AOKs bud på fem gode steder at spise en bøf, når du rigtig skal forkæle dig selv med godt kød og udsøgt rødvin. Mange mænd sætter pris på et ordentlig stykke rødt kød, men faktisk burde kvinden bestille den største bøf, da hendes krop i højere grad har mere brug for oksekødets proteiner - i hvert fald, hvis hun er i den fødedygtige alder.\nByen er fuld af steakshouses og restauranter, der lokker med bøffer til billige priser, men vil du pudse den grønne glorie og spise bæredygtigt, er det en god ide at skære ned på den mængde af oksekød, vi spiser, og i stedet købe det rigtig gode kød til en ordentlig bøf en gang i mellem. At lave et kilo oksekød kræver meget mere foder, end at lave et kilo kyllinge- eller svinekød, så hvis der skal være mad til hele verdens befolkning, og vi samtidig skal tænke på klimaet, som ko-prutter- og kødproduktion ikke gavner, skal vi skære ned på oksekødet. Hvis vi dropper det hakkede oksekød og de billige, seje hverdagsbøffer, gavner det ikke blot vores kolesteroltal: Vi får også råd til en rigtig, velhængt, saftig bøf og et ordentligt glas rødvin indimellem. Guiden er skrevet i 2009 og redigeret i 2012. MASH Bredgade 20\nSagen er bøf i Bredgade\n18. april åbnede de erfarne folk bag Umami i Store Kongensgade og Le Sommelier i Bredgade et stort bøfhus i Asbæks tidligere lokaler i Bredgade, hvor du i baren kan nappe en luksusburger eller mæske dig i amerikanske steaks eller australiens version af det japanske kobekød i en stor restaurant, som på en gang er funky og intim.\nSe menuen på på MASHs eget website\nByens bedste T-bone og skøn rødvin\nEt af mine yndlingsspisesteder er den kombinerede cocktail-, vinyljazz-bar og italienske spisested Salon 39, som ligger, hvor Vodroffsvej krydser Danasvej kun et brostenskast fra Vesterbro. Her kan du flottedig og bestille en Bistecca Fiorentina, der er en kæmpestor T-bone-steak til to stegt på trækulsgrill, og en flaske italiensk Barbera d'Asta fra topproducenten La Spinetta - og slippe med en regning på knap femhundrede kroner for hver inklusiv en generøs portion nyfritterede blæksprutteringe med blæksort mayo til forret. Kødet er dansk og af den skotske kødkvægsrace Aberdeen Angus, der er forholdvis små, næsten kasseformede sorte køer og tyre, og noget af det bedste kød, jeg har fået i kvindes minde. Den kvindelige, kortklippede kok på Salon 39 ved nok, hvordan en tyrekalv skal kastes rundt på grillen. Jeg drikker normalt ikke dyre vine, når jeg spiser ude, men Bionzo'en fra ´05 havde jeg smagt for nylig ved en winemakers dinner på Salt med La Spinettas karismatiske vinmager Giorgio Rivetti, og den er fantastisk og perfekt til kødet med pommes anna og lidt dampet savoykål. Kig efter La Spinettas flasker næsehornet på, hvis du synes, at seriøse, italienske vine kan være utilgændelige, og kun er for mænd, der skal slå hårdt over smagsløgene, før det gør indtryk. For tiden sælger Salon 39 La Spinettas Bionzo Barbera d'Asti fra 2006 til 600 kroner, hvilket er noget billigere, end du kan finde til på andre vinkort i byen.\nLæs mere på Salon 39s eget website\nGodt kød og fantastiske vine hos Lolli-familien\nHolder du af godt kød og italiensk fuldblods-vin, er Casa D'Antino et godt sted at bestille bord, hvis du skal ud med en ligesindet. Både på Lolli-familiens city-restaurant Casa D'Antino og deres hyggelige Vanløse-filial La Buca, kan det bestemt anbefales at kombinere deres t-bone-steak med en flaske San Giusto a Rentennano fra Percarlo i årgangen 2001. Indrømmet, det er ikke en billig menu: T-bone-steak'en koster 215 kroner og vinen 850 kroner, men folk, som er mere vinvidende end jeg, påstår, at Casa D'Antinos gode vine ofte ligger et pænt stykke under priserne på vinkortene andre steder i byen. Og spiser man kun et par bruschetta først og nøjes med en enkelt mineralvand slipper man med knap 700 kroner per mand/dame. Er du vinfreak, er vinbutikken Enoteca, som har en dør ind til restauranten og lukker klokken 20 på fredage, et besøg værd. Her er ikke blot italienske druer på hylderne, men også et lille udvalg af Søren Kieffer-Olsen alias Vinrosens vine fra Bourgogne. Har man stadig plads i maven og råd, kan man jo vandre videre i byen og spise en dessert på en af de gode restauranter i nærheden: Geranium, Oubæk, Prémisse, Umami eller R Bar. Læs også om Lolli-familiens La Buca i Vanløse\nDe riges svar på McD på en søndag\nHereford Beefstouw i gaden Åbenraa mellem Nørreport og Møntergade har masser af stamgæster og er nærmest de riges svar på McDonald. Har man råd, er det bestemt at foretrække at kurere sine tømmermænd med en god bøf og flaske rødvin fra det hemmelige, bedre vinkort - selv om Hereford hverken har pommes frites eller Béarnaise på menuen. Til gengæld har de østers. Restauranten er med sine lyse, rå træborde, ternede viskestykker som servietter, bar lavet af jernbanesveller og vægge malet i samme farve som nyudsprungen bøgeskov som at træde ind i 70'erne. Samme gælder menukortet, der foruden de gode bøffer tæller 70'er-hits som bagte kartofler og et salatbord, som ligner en ufo, der er landet midt i lokalet. Fraværet af nymodens påhit er netop det skønne ved Hereford Beefstouw. Her er ingen molekylære retter med skum og agar agar og slangeskindsindbundne menukort, men derimod den hyggelige stemning og hjemlige fornemmelse, som gode stamgæster giver en restaurant. Her kommer de, der har råd eller som prioriterer at gå ud og spise en god bøf igen og igen for at få et saftig, perfekt stegt stykke kød i deres yndlingsudskæring og drikke et godt glas rødvin. Kan det almindelige vinkort ikke få mundvandet i drev, så kig efter en Haut Bailly 1998 fra Pessac-Léognan i Bordeaux, som sammen med andre gode vine med lidt alder på står på det hemmeligt vinkort.\nLæs mere om Hereford på dens eget website\nSpis i slagterforretningen\nMan skulle være et skarn, hvis man boede på Østerbro uden engang imellem at unde sig selv at købe kød hos byens smukkeste slagterforretning, som hedder Gourmandiet og ligger i den brostensbelagte Rosensvængets Allé bag Trianglen. Kødet er økologisk og af prima kvalitet, og når vi taler hakket kød, gør det alverden til forskel, om slagteren hakker det til dig, når du køber det, eller om det har ligget i en plasticbakke i en åben køledisk i et par dage.\nGourmandiet er ikke længere blot en slagter, for det ene lille lokale, der før var butik med diverse varer, er nu dækket op med borde og stole med langhårede dyreskind i, hvor du kan spise økologisk højrebsbøffer fra 30 måneder gamle stude-kalve, som er kastrerede tyre, hvis kød er særligt smagfuldt, fordi de er vokset langsomt og ikke har produceret testosteron, som skulle give kødet en mere syrlig smag. Slagterens biks er åben torsdag, fredag og lørdag, og man kan ikke reservere bord. Til apéritif kan man drikke et glas bio-champagne fra Mads Rudolfs vinhandel Skål i Randersgade, der sammen med bio-orienterede vinhandlere som Rosforth & Rosforth og Norma Vin leverer god gæret druesaft til bøfferne, der fås i flere størrelser og udskæringer. PS: Gourmandiet serverer også brunch om lørdagen.\nLæs mere på Gourmandiets eget website


prioriteringer - Voksne Bloggere\nDerfor er det så svært at bevare kærligheden!\nTorsdag, 22. maj 2014\nHvem vil ikke gerne mærke forelskelsen hele livet? Jo tak gerne, men forelskelsen forsvinder, og bliver indhyllet i dagligdag. Vi lærer hinanden bedre og bedre at kende, der kommer måske børn til, arbejde, fritidsaktiviteter, videreuddannelse, sygdom, glæder og sorger fylder dagligdagen og vi bliver dårligere og dårligere til at prioritere hinanden, fordi vi som par nemt kommer til at tage hinanden for givet.\nkærlighed værdsat dagligdag prioriteringer\nFjern din personlige forhindringsbane\nEngang imellem bliver mine værdier til et stupidt princip, der kun er med til at gøre det svært for mig selv. Som når jeg f.eks. ikke kan få det økologiske kød, jeg gerne vil have og ender med ikke at spise økologisk.\nfisk økologi værdier prioriteringer meditation


Beskyt din sko på bedste vis - Nulant nyhedmedie\nBeskyt din sko på bedste vis\nOn 28. marts 2019 28. marts 2019 By Claus Madsen\nPengene er lige kommet ind på kontoen, men man ved aldrig helt hvad de skal bruges på. Som alle får af vide af deres forældre, så er det altid smart at lægge pengene til siden i en opsparing, så man kan bruge dem når man en dag for brug for det. Men det er nok ikke lige det som størstedelen bruger deres penge på. Statistikker viser nemlig at børn og unge voksne får færre og færre penge mellem hænderne, da de bruger for meget af det på shopping. Men hvis man alligevel bruger så mange penge på shopping, så hvorfor ikke bare bruge lidt mere på noget som kan beskytte disse nye indkøb. Her tænker jeg selvfølgelig på imprægnering til ruskind sko. En imprægnering til ruskind sko er utroligt godt, for dig som gerne vil passe lidt ekstra på dine nye babyer. Så hvis du vil sørge for den bedste beskyttelse til dine sko, så skal have anskaffet imprægnering til ruskind sko inde på Lion Feets webshop.\nRuskind er i bund og grund læder som bare er kradset op. Derfor kan de med tiden blive lidt nussede, blanke eller skjoldede. De fleste typer af sko er meget lette at rengøre, hvor du med læder bare tager en klud og kører over, mens du med stofsko bare kan smide dem i vaskemaskinen. Men alle dem der har eller har haft ruskindssko ved, hvor stor en kamp det er at rengøre dem hvis de bliver beskidte. Selvom at det kan ligne en kæmpe kamp, så kan du med lidt hårdt arbejde og kærlighed, genskabe det dejlige design i dine ruskindsko.\nForebyg nedslidning med imprægnering til ruskind sko\nDet første skridt når du skal bruge imprægnering til ruskind sko er, at rengøre dem først. Jeg ville anbefale ikke at bruge sæbe med alle mulige kemiske stoffer i, da det kan gøre ruskindet meget tørt og i sidste ende ødelægge det. Jeg ville anbefale at du renser din sko med en ruskindsbørste og noget damp, så du skåner materialet. Damp er utrolig godt til at løsrive al snavs som der måtte havne på din sko. Når det er klaret, så gælder det om at tage imprægnering til ruskind sko i brug. Imprægnering til ruskind sko gør brug af nanoteknologi, som giver dine sko et usynligt lag af beskyttelse imod regn og snavs. Måden du beskytter dem på er ved at sprøjte imprægnering til ruskind på din sko, i en afstand af 15-20 cm, da du ikke vil have store mængder på samme sted. Det kan danne nogle hvide skjolde på ruskindet, som først går væk efter længere tid. Det gøres derfor med sikker afstand, hvor du i starten giver skoen to lag med imprægnering til ruskind sko. Produktet kan både bruges som noget forebyggende noget, man kan også bruges til at genskabe farverne i ruskindet, ved at give den et frisk look. Så hvis dine ruskind sko er helt smadret, så er der stadig håb forude. Det skal dog siges at imprægnering til ruskind sko desværre ikke er et vidundermiddel og det holder derfor ikke for evigt. Hvis du forsat gerne vil have beskyttelse på dine sko, så skal du sprøjte et lag på af imprægnering til ruskind med nogle ugers mellemrum, for at de kan holde sig i tip top tilstand i lang tid.\nPREVIOUS POST Previous post: Få bolig i populært område\nNEXT POST Next post: Den bedste gave til dit barn: Et legehus i plast