Et af læreruddannelsens store problemer er, at den hele tiden laves om. Og nu sker det igen | Information\nEt af læreruddannelsens store problemer er, at den hele tiden laves om. Og nu sker det igen\nLærerstuderende på læreruddannelsen ved Campus Roskilde.\nDe første lærere fra den nyreformerede læreruddannelse blev færdige sidste år, men allerede fra årsskiftet kom uddannelsen igen under beskydning for ikke at være god nok.\nI januar konkluderede en evaluering af læreruddannelsen, at ambitionsniveauet ikke var højt nok, og de studerende ikke havde nok timer.\nFrafaldet både under og efter uddannelsen er heller ikke blevet sænket, hvilket var en del af ambitionen med den sidste reform af læreruddannelsen, der trådte i kraft i 2013. Derfor har uddannelsesminister Tommy Ahlers (V) netop nedsat en kommission, der skal komme med bud på en mere ’ambitiøs’ læreruddannelse.\nMen et af læreruddannelsens store problemer er ifølge forskere, studerende og professionshøjskolerne, at den har været udsat for ganske hyppige reformer. Fire er det blevet til siden 90’erne.\nDe mange ændringer af læreruddannelsen hænger sammen med, at politikerne har en overdreven forventning om, at alle folkeskolens problemer kan løses ved at lave om på læreruddannelsen, mener professor i pædagogik på Aarhus Universitet Per Fibæk Laursen:\n»Hver gang der er noget galt i skolen, så må læreruddannelsen laves om, men det er en helt urealistisk forventning. Hvis man bliver ved med at have den holdning, så er det en opskrift på kronisk utilfredshed, for de meget hyppige reformer er ikke godt for uddannelsen. De binder ressourcer i at ændre tingene, der ellers kunne bruges på undervisningen, og så bliver uddannelsen jo ikke bedre.«\nOgså næstformand i Danske Professionshøjskoler Camilla Wang mener, at en af udfordringerne på læreruddannelsen er de hastige reformer.\n»Skole- og uddannelsespolitik er blevet værdipolitisk redskab, hvor det før var mere baseret på fagfolk, hvor man så lavede et servicetjek hvert 20. år. Men nu er det blevet et sted, hvor politikerne kan sætte et værdipolitisk aftryk, og når det samtidig har været store besparelser, så drives der jo ikke en kvalitets- og udviklingsorienteret politik på området,« siger Camilla Wang, der også er rektor på Professionshøjskolen Absalon.\nOgså de lærerstuderende ser de hyppige reformer som et tegn på, hvor politiseret et område skolen og dermed læreruddannelsen er blevet.\nSelvom Rasmus Holme, der er forperson for de Lærerstuderendes Landskreds, langtfra er tilfreds med den seneste reform af uddannelsen, så undrer han sig over, at der bliver lavet en ny evaluering allerede et halvt år efter, at de første lærere er blevet uddannet.\n»Det tager jo tid at ændre ting, så læreruddannelsen når knap nok at stå på sine ben, før den bliver lavet om igen,« siger Rasmus Holme, der især mener, at problemet med de hyppige reformer er, at politikerne har en forestilling om, at hvis de bare laver uddannelsens struktur om, så bliver problemet løst.\n»Man har en forestilling om, at man kan løse det hele med en ny struktur, men uden flere penge, og det er uambitiøst,« siger Rasmus Holme med henvisning til, at regeringen siden 2015 har skåret kraftigt ned på bevillingen til professionshøjskolerne. Samme år blev der indført et krav om læringsmålsstyret undervisning i alle fag på uddannelsen, som politikerne nu ser ud til at ville afskaffe igen.\nDen sidste reform af læreruddannelsen i 2013 skulle hæve niveauet på uddannelsen, gøre den mere attraktiv og mindske frafaldet. Det skete blandt andet ved at hæve adgangskravet til et gennemsnit på syv og lave om på uddannelsen, så den blev stykket op i mindre moduler og dermed blev mere fleksibel for de studerende.\nMen ændringerne har ikke fået hverken frafaldet ned eller ansøgertallet mærkbart op.\nOg i evalueringen af læreruddannelsen er det netop de mange små moduler, som får kritik. Ligesom uddannelsen får kritik for, at der er for få timer og ikke nok forskningsbaseret undervisning.\nMen ifølge Alexander Von Oettingen, der prorektor på professionshøjskolen UC Syd og medlem af den nye kommission, så klinger kritikken af den manglende forskningstyngde på læreruddannelsen hult.\n»Siden professionshøjskolerne blev dannet for ti år siden har ambitionen været, at vi skulle have mere forskning ind, men vi har jo fået latterligt få midler til forskning,« siger Alexander Von Oettingen, der dog er enig i, at der skal mere forskning ind på uddannelsen, selvom den praktiske viden er mindst lige så vigtig.\nDe studerende så gerne, at de fik en mere forskningsbaseret uddannelse, men uddannelsens store problem er for dem at se den manglende praktiske erfaring.\nEvalueringen vurderer godt nok, at praktikken er blevet styrket. Men selv om der er sket fremskridt, så er læreruddannelsen stadig den professionsuddannelse, der har mindst praktik, påpeger Rasmus Holme:\n»Vi kunne godt tænke os flere og længere praktikforløb i stedet for de tre gange seks uger, og det er helt entydigt det, som de nyuddannede siger: De mangler praktik.«\nOg mødet med virkeligheden ude i lærerværelserne er et smertensbarn for uddannelsen. Frafaldet på uddannelsen sker nemlig især i forbindelse med praktikperioderne, og godt 30 procent af de nyuddannede stopper som lærere efter kort tid.\nCamilla Wang mener dog ikke, at det nødvendigvis skal løses med længere praktik, men at uddannelsen får bedre sammenhæng med det praktiske arbejde som lærer i folkeskolen.\n»Men det er ikke kun et problem, der er løst med at ændre på læreruddannelsen. Vi er nødt til at se frafaldet i meget tæt sammenhæng med vilkårene for at være lærer i skolen. Mange får et chok, og hvis de så heller ikke oplever skolen som en institution, samfundet anerkender, så går de andre steder hen,« siger Camilla Wang.\nPer Fibæk Laursen mener, at afskaffelsen af lærernes arbejdstidsaftale og skolereformen har gjort det mindre attraktivt for unge at vælge lærergerningen:\n»Når du vælger læreruddannelsen, så forholder du dig jo ikke kun til uddannelsen, men arbejdet som lærer, og det er årsagen til, at for få vælger læreruddannelsen, og mange falder fra. Lærerjobbet har ikke et alt for godt image, og reformen har kun gjort problemet større, fordi lærerne har fået langt flere undervisningstimer og mindre forberedelse.«\nEn del af den nye kommissions opgave bliver at vurdere, om læreruddannelsen skal forlænges fra fire til fem år, og om den skal placeres på universiteterne frem for på professionshøjskolerne som i dag.\nDet kan ifølge Per Fibæk Laursen gøre uddannelsen mere attraktiv, men om det gør uddannelsen bedre vil afhænge af ressourcerne.\n»Hvis man bare fortynder de nuværende ressourcer ud på fem år, så er det en dårlig idé, men hvis du laver en mere studieintensiv uddannelse med mere oplæring i praksis, så er det en god idé,« siger Per Fibæk Laursen.\nCamilla Wang er enig i, at en længere uddannelse for de samme midler ikke løser nogen problemer. Hun ser dog positivt på, at der er nedsat en kommission bestående af fagfolk, der skal komme med bud på ændringer af læreruddannelsen, men nogen ny stor reform mener hun ikke, at der er brug for igen.\nAt placere læreruddannelsen på universiteterne mener professionshøjskolerne heller ikke er løsningen netop på grund af den vigtige tilknytning til praksis.\n»Men hvis man er villig til at finde penge til et ekstra års uddannelse, så kunne vi lave en en model ligesom lægernes. Hvor lærerne efter at have arbejdet i en årrække kunne komme tilbage og specialisere sig. Så ville folkeskolen også få en langt stærkere uddannelseskultur, og det ville løfte skolen som institution,« siger Camilla Wang.\nDe lærerstuderende glæder sig over den nye kommission, selvom Rasmus Holme mener, at det er et skævt fokus, at den primært skal undersøge, om læreruddannelsen skal ligge på universiteter eller professionshøjskoler.\n»I stedet burde den undersøge de problemer, der er på læreruddannelsen, men problemet er nok, at flere timer og bedre tilknytning til praksis koster flere penge, og det må de ikke rigtigt beskæftige sig med,« siger Rasmus Holme.\nIdeen med kommissionen er, at den skal komme med mere langtidsholdbare bud på ændringer af læreruddannelsen med inspiration fra udlandet. Men Alexander Von Oettingen, der er medlem af kommissionen, mener, at det vigtigt at se læreruddannelsen som en del af den danske historie og kultur.\n»Vi kan ikke bare tage til Singapore eller Finland og så overføre deres læreruddannelse til Danmark. Det dur ikke, for vi skal finde løsninger, der matcher den danske kultur, hvor skolen og læreruddannelserne er meget lokalt forankret. Så det er ikke en videnskabelig uddannelse, du bare kan lave på et tegnebræt og placere på et universitet langt væk,« siger Alexander Von Oettingen.\nuddannelsespolitikdet danske uddannelsessystemlæreruddannelser


Hvad er symptomerne på kræft i struben? - PDF\nDownload "Hvad er symptomerne på kræft i struben?"\n1 Kræft i struben\n3 2 Indledning 3 Hvad er symptomerne på strubekræft? 4 Hvilke undersøgelser skal der til? 6 Hvor syg er jeg? 8 Hvilken behandling findes der? 12 Hvordan lever jeg som strubeløs (total laryngectomeret)? 14 Er der andre behandlingsformer? 16 Hvad sker der, når behandlingen er overstået? 17 Bliver jeg rask? 18 Hvis kræften ikke kan fjernes? 19 Hvorfor opstår kræft i struben? 20 Hvad kan jeg selv gøre? 22 Hvor kan jeg læse mere? 23 Hvor kan jeg få hjælp og rådgivning? 25 Struben\n4 Indledning For de fleste mennesker kommer en kræftdiagnose som et chok. Der er mange måder at reagere på. Mange overvældes af angst og tanken om, at de måske dør af sygdommen. For nogle virker diagnosen handlingslammende, fordi alting pludselig virker uoverskueligt og urimeligt. Andre går i gang med at lægge planer for, hvordan de kan håndtere sygdommen og behandlingen. Strubekræft er en alvorlig sygdom, men der forskes hele tiden i at gøre behandlingen bedre. Også for dem, der ikke kan helbredes, men må leve med kræften som en kronisk sygdom. Denne pjece giver svar på en række spørgsmål om sygdommen og dens behandling. Du kan også læse om, hvor du kan få rådgivning og kontakt til andre kræftpatienter. Ikke to sygdomsforløb er ens. Derfor er det de læger og sygeplejersker, der behandler dig, der allerbedst kan svare på spørgsmål om netop din sygdom. September K R Æ F T I S T R U B E N\n5 Hvad er symptomerne på kræft i struben? Hvis sygdommen sidder på stemmebåndene, er hæshed ofte det første symptom. Hæshed er faktisk det eneste symptom hos mere end halvdelen af dem, der får strubekræft. Synkebesvær, smerter eller irritation i halsen kan også være symptomer på strubekræft. Smerterne kan trække op i det ene øre. Andre symptomer kan være hoste, en fornemmelse af at have en klump i halsen eller problemer med at trække vejret. Hvor sidder kræften? Hos de fleste patienter (55-60 procent) sidder sygdommen på selve stemmebåndene. Hos cirka hver tredje patient begynder den over stemmebåndene (cirka 40 procent). Kun i sjældne tilfælde sidder den under stemmebåndene. Hvis sygdommen sidder på stemmebåndene, er der mindre risiko for, at den spreder sig til lymfekirtlerne, end hvis den sidder over eller under stemmebåndene. Det skyldes blandt andet, at der næsten ingen lymfekar er på stemmebåndene. Kræft spreder sig netop via lymfekarrene. Det spiller sandsynligvis også en rolle, at de fleste søger læge hurtigere ved kræft på stemmebåndene, fordi de bliver hæse. Hvis kræftknuden sidder over eller under stemmebåndene, kan der gå længere tid, før du får mistanke om sygdom. H V A D E R S Y M P T O M E R N E P Å K R Æ F T I S T R U B E N? 3\n6 Hvilke undersøgelser skal der til? Før diagnosen kan stilles, skal du have foretaget en række undersøgelser. Det sker hos en speciallæge i øre-næse-hals-sygdomme. Halsundersøgelse Lægen vil først og fremmest føle på halsen for at mærke, om lymfekirtlerne er hævede, og måske undersøge den indvendige del af struben med et spejl. I spejlet kan lægen se, om der er knuder, sår eller andre forandringer på eller omkring stemmebåndene. Kikkertundersøgelse Du vil også få lavet en kikkertundersøgelse. Det foregår ved, at lægen fører en tynd slange med en lille kikkert i spidsen gennem det ene næsebor og ned til struben. Ved en kikkertundersøgelse ser lægen ned i svælget og struben med en tynd kikkertslange. 4 K R Æ F T I S T R U B E N\n7 Vævsprøve og røntgenundersøgelse Du får taget en vævsprøve (biopsi). Det sker oftest ved en kikkertundersøgelse. I nogle tilfælde vil det ske i lokalbedøvelse, i andre tilfælde under fuld bedøvelse. Vævsprøven bliver undersøgt i mikroskop for at se, om der er kræftceller til stede. Desuden vil du få taget røntgenbilleder af brystkassen for at se, om kræften har spredt sig. Andre undersøgelser Mange patienter får også lavet en CT- eller MR-scanning og eventuelt ultralydsscannet halsen. H V I L K E U N D E R S Ø G E L S E R S K A L D E R T I L? 5\n8 Hvor syg er jeg? For at vurdere dine muligheder for at blive rask og kunne tilbyde dig den bedste behandling, skal lægerne vide, hvilket stadium din sygdom er i. Kræft i struben inddeles i fire stadier alt efter hvor udbredt sygdommen er. Sygdommens stadier I stadium T1 sidder kræftsygdommen på stemmebåndene. I dette stadium findes sygdommen kun på det ene eller begge stemmebånd, og stemmebåndene kan bevæge sig frit. I stadium T4 har kræftsygdommen spredt sig til brusken i struben eller til væv uden for struben. T2 og T3 ligger mellem disse to yderpunkter. Her er kræftsygdommen vokset ind i stemmebåndenes muskler, så de ikke kan bevæge sig. Graden af bevægelighed afgør, om knuden bliver betegnet T2 eller T3. Der findes en tilsvarende inddeling af stadierne for strubekræft, som ligger over eller under stemmebåndene. Strubelåg Falsk stemmebånd Sandt stemmebånd Luftrør Tegningen viser eksempler på forskellig udbredelse af kræft i struben set fra oven (ned gennem halsen). De fire stadier tager udgangspunkt i TNM-klassifikationen, der bruges til at stadieinddele kræftsygdomme. Bogstavet T i TNM står for tumor (knude). Efter T et angiver et tal, hvor stor knuden er. Bogstavet N står for nodes (lymfeknuder). Tallet efter N fortæller, hvor meget sygdommen har spredt sig til lymfeknuder i nærheden. Bogstavet M står for metastaser (spredning til andre steder i kroppen). 6 K R Æ F T I S T R U B E N\n9 Forkortelser i TNM-klassifikationen T1: Kræftsygdommen sidder kun i en del af struben: Kræften sidder kun på det ene eller begge stemmebånd, og stemmebåndene kan bevæge sig frit. Kræften sidder kun over stemmebåndene. Kræften sidder kun under stemmebåndene. T2: Kræften breder sig til mere end et sted i struben og/eller nedsætter bevægelsen af et eller begge stemmebånd. T3: Kræften er mere udbredt, men er stadig begrænset til strubehovedet. T4: Kræften vokser ud gennem brusken i struben og ind i andre væv og/eller vokser ned under eller op over struben og ind i andre væv/organer. N0: Ingen lymfeknudemetastaser. N1: Metastase i en enkelt lymfeknude på samme side, som er højst 3 cm i diameter. N2: Metastase i en enkelt lymfeknude på samme side, som er mere end 3 cm men højst 6 cm i diameter. Eller metastase i en eller flere lymfeknuder på samme side og/eller modsatte side, hvoraf ingen er større end 6 cm i diameter. N3: Metastaser i en eller flere lymfeknuder, hvor mindst en er større end 6 cm i diameter. M0: Ingen fjernmetastaser. M1: Fjernmetastaser. H V O R S Y G E R J E G? 7\n10 Hvilken behandling findes der? Målet med behandlingen er at fjerne kræftknuden og bevare struben og dermed også stemmen, hvis det kan lade sig gøre. Derfor bliver langt de fleste først tilbudt strålebehandling. Det er en meget effektiv behandling, der helbreder mere end 8 ud af 10 patienter. De fleste kan på den måde bevare struben og dermed også en normal stemme. Ved de tidlige stadier af sygdommen bliver næsten alle helbredt med strålebehandling alene. Hvis strålebehandling ikke kan fjerne kræften, kan det blive nødvendigt at operere. Strålebehandling Strålebehandling ødelægger kræftcellerne. Med moderne stråleapparater kan lægerne ramme det syge væv meget præcist. På den måde bliver den skadelige virkning på de normale celler så lille som muligt. Du får strålebehandling 6 gange om ugen i 5-6 uger. Behandlingen tager kun nogle få minutter og er fuldstændig smertefri. 8 K R Æ F T I S T R U B E N\n11 Bivirkninger ved strålebehandling Du får strålebehandling i flere små doser, fordi det giver færrest bivirkninger. Der er stor forskel på, hvordan strålebehandling opleves, og hvilke bivirkninger den giver. Man skal være forberedt på, at der kan opstå gener. På kort sigt vil strålerne irritere slimhinden i halsen. Det giver ømhed og svie, og der kan komme hævelser og måske belægninger på halsens slimhinde. Disse symptomer medfører ofte synkebesvær, hvilket gør, at mange spiser mindre og derfor taber sig. I strålefeltet bliver huden rød og senere brun. Nogle bliver trætte eller får kvalme, og de kan have gavn af at få kvalmestillende medicin. Ubehaget fra bivirkningerne forsvinder igen oftest inden for de første uger efter strålebehandlingen er slut. Senfølger efter strålebehandling af strubekræft På længere sigt kan strålerne få slimhinderne i det strålebehandlede område til at tørre ud. Andre sene bivirkninger er hæshed og vedvarende hævelse af slimhinderne. Senfølgerne afhænger helt af, hvor meget og hvad der er bestrålet: Mange patienter lider efterfølgende af tørhed i mund og hals, fordi spytkirtler ikke kan tåle strålebehandling. Hvis kæben får strålebehandling har du en øget risiko for at få tandproblemer som f.eks. huller i tænderne og tænder, der knækker. I sjældne tilfælde kan strålerne medføre, at kæbeknoglen bliver nedbrudt det kan være meget smertefuldt. Huden kan være mere følsom, i hvert fald det første år efter behandlingen, og bør ikke udsættes for direkte sol i denne periode. Der kan også opstå væskeansamlinger i huden, så den hæver. Hævelsen er dog ikke vedvarende, men fortager sig igen. På længere sigt kan der dannes arvæv på halsen på det bestrålede område, hvilket betyder, at vævet kan blive fastere. Medicinsk behandling i kombination med strålebehandling Nyere forskning har vist, at patienter med store kræftknuder har gavn af at få kemoterapi samtidig med strålebehandlingen. Der findes nemlig medicinsk behandling, der forbedrer virkningen af strålebehandlingen. Kemoterapi er behandling med medicin, som kan hæmme kræftcellernes H V I L K E N B E H A N D L I N G F I N D E S D E R? 9\n12 evne til at formere sig og reparere sig selv. Den medicinske behandling bliver givet i samme periode som strålebehandlingen. Operation Du bliver opereret hvis strålebehandlingen ikke helbreder sygdommen, eller hvis sygdommen vender tilbage. Nogle gange er det nok kun at fjerne det ene stemmebånd. Stemmen bliver hæs, men du kan trække vejret og spise som sædvanligt. Ofte vil slimhinden i struben med tiden forsøge at efterligne et stemmebånd. Stemmen bliver derfor ofte forbedret efter et stykke tid. Nogle patienter får fjernet en del af struben ved operationen. Det kan også være nødvendigt at fjerne hele strubehovedet for at være sikker på, at alle kræftcellerne er væk. Operationen kaldes total laryngektomi. Hvis sygdommen har spredt sig til lymfekirtlerne på halsen og spredningen ikke er kureret ved strålebehandlingen kan lymfekirtlerne fjernes ved en operation. Tal med det personale, der giver dig behandlingen Hvis du skal have strålebehandling og/eller medicinsk behandling, kan personalet hjælpe med råd og vejledning om, hvordan du mindsker ubehaget ved dine bivirkninger. 10 K R Æ F T I S T R U B E N\n13 Efter operationen Hvis strubehovedet er fjernet, fører lægen luftrøret ud på halsens forside lige over brystbenet, som vist på billedet ovenfor. På den måde opstår der et lille hul på halsen, som du trækker vejret igennem. Åbningen kaldes stoma. Det betyder åbning. Du vil stadig kunne spise og drikke normalt. Efter operationen får de fleste patienter sat en såkaldt kanyle ind i stomaet på halsen. I begyndelsen hjælper kanylen med at holde hullet åbent, men senere kan mange undvære kanylen. Enkelte bliver dog ved med at bruge den. Hvis du ryger, er det bedst at holde op, fordi rygning får behandlingen til at virke dårligere. Bivirkningerne forværres af rygning. Det gælder også de sene bivirkninger, som først viser sig mange måneder efter behandlingen. H V I L K E N B E H A N D L I N G F I N D E S D E R? 11\n14 Hvordan lever jeg som strubeløs (total laryngectomeret)? Hvis du skal opereres, vil lægen inden operationen tale med dig om, hvad det indebærer at få fjernet struben. Du kan også komme til at tale med en konsulent, som selv er strubeløs og kan hjælpe dig med sine erfaringer. Du kan også få hjælp og rådgivning hos Dansk Landsforening for Laryngectomerede (DLFL), se side 23. Kold tør luft Hvis du får fjernet hele struben, skal du trække vejret gennem hullet på halsen. Det betyder, at du får den kolde og tørre luft direkte ned i luftrøret, som reagerer ved at producere mere slim. Slimen kan være vanskelig at hoste op, og hullet skal derfor renses ofte. Du kan fugte luften ved at sætte et filter foran hullet. Se billedet side 13. Også af hygiejniske grunde kan det være en god ide at tildække hullet med f.eks. et filter, en krave eller et tørklæde. Evnen til at tale Hvis strubehovedet med stemmebåndene er fjernet, kan du ikke tale som før. Alligevel kan du lære at tale igen, bare på en anden måde. Nogle kan lære at bruge spiserørsstemme. Det kræver træning og tålmodighed at opøve denne stemme. Stemmen er ændret den er svagere, dybere og mindre klangfuld. Du kan få hjælp hos en talepædagog eller på et af landets taleinstitutter. Andre kan lære at tale ved hjælp af en strubevibrator. Det er en elektrisk lydgiver, som holdes mod halsen, og herfra forplantes lyden til mundhulen. Tonen er ensformig og ret unuanceret, og desuden vil den ene hånd være optaget af at holde vibratoren mod halsen, når du taler. Nogle total laryngectomerede får indsat en taleventil mellem luftrør og spiserør. Det gør det muligt at bruge luften fra lungerne til at danne en stemme. En taleventil gør det muligt at tale i længere sætninger og i 12 K R Æ F T I S T R U B E N\n15 et mere nuanceret tonefald. Systemet kræver, at du holder en finger for hullet i halsen, mens du taler. De fleste opnår en god og brugbar tale, som dog er noget anderledes end den, de havde før operationen. Påvirkning af smags- og lugtesans Smagssansen påvirkes ikke af en strubeoperation, men det gør din lugtesans, fordi der ikke længere passerer luft gennem næsen. Læs mere på H V O R D A N L E V E R J E G S O M S T R U B E L Ø S ( T O T A L L A R Y N G E C T O M E R E T )? 13\n16 Er der andre behandlingsformer? Forsøgsbehandling Forsøgsbehandling er en videnskabelig undersøgelse med en ny type behandling, hvis virkning man endnu ikke kender til bunds. Inden f.eks. ny medicin kan godkendes, skal den afprøves på et vist antal patienter, der har accepteret at deltage. Der findes ingen generelle regler for, hvem der kan modtage forsøgsbehandling. Det afhænger blandt andet af kræfttypen, og om der er tale om behandling på diagnosetidspunktet eller ved tilbagefald. Det afhænger også af, hvor stor knuden er, og om sygdommen har spredt sig. Tidligere behandling kan også have betydning. Ved forsøgsbehandling er der altid en fastlagt plan (protokol) for, hvor mange patienter der skal have behandlingen, hvor længe behandlingen skal vare osv. Læs mere i pjecen Kliniske forsøg og på Eksperimentel behandling Eksperimentel behandling er behandling, der ikke er afprøvet eller tilstrækkeligt bevist. Der er sjældent en protokol for behandlingen, og den gives til personer, hvor alle andre muligheder for behandling er udtømt. Formålet er at yde patienter med en livstruende kræftsygdom den bedst mulige behandling i den konkrete situation. Eksperimentel behandling foregår på højt specialiserede kræftafdelinger og de tilknyttede forskningsafdelinger. Hospitalslægen kan via Sundhedsstyrelsen indstille patienter til denne type behandling. Et ekspertudvalg rådgiver Sundhedsstyrelsen om eksperimentel behandling. Læs mere på og hos Sammenslutningen af kræftafdelinger (SKA) på 14 K R Æ F T I S T R U B E N\n17 Alternativ behandling Alternativ behandling er behandlingsformer, som lægerne almindeligvis ikke tilbyder på sygehuset. Det kan ikke anbefales at sige nej til de godkendte behandlingstilbud. Men du kan selvfølgelig vælge at supplere med de alternative tilbud. Du skal bare være opmærksom på, at der sjældent er udført videnskabelige forsøg med de alternative behandlinger, og at man derfor ikke ved noget om hverken effekt eller bivirkninger. Nogle alternative behandlingsformer kan påvirke den behandling, du får på sygehuset. Derfor er det vigtigt, at du taler med din læge, hvis du får en behandling udover den, lægerne giver dig. Læs mere på E R D E R A N D R E B E H A N D L I N G S F O R M E R? 15\n18 Hvad sker der, når behandlingen er overstået? Det er helt normalt, hvis du ikke har nogen energi og føler dig træt efter behandlingen. En del patienter får desuden senfølger, som de skal lære at leve med. Nogle har stor gavn af at bruge den hjælp og støtte, som Kræftrådgivningen rundt om i landet og RehabiliteringsCenter Dallund tilbyder. Se side 24. Kontrol Efter behandlingen skal du gå til jævnlig kontrol på den afdeling, hvor du blev behandlet. Du vil som regel blive fulgt i 5 år, efter behandlingen er slut. Ved kontrollen vil du oftest få foretaget en kikkertundersøgelse og i nogle tilfælde også blive scannet. Angsten for tilbagefald Afslutningen af behandlingen er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at du som kræftpatient eller pårørende kan lægge sygdommen fuldstændigt bag dig og fortsætte det liv, du levede før. Mange kræftpatienter er bange for tilbagefald og bliver meget opmærksomme på deres krop. Hvis du har det på samme måde, kan det måske være en hjælp for dig at tale med din læge om din bekymring. Du kan også bruge andre kræftpatienters erfaringer. Kræftens Bekæmpelse kan hjælpe med at skabe kontakt til f.eks. samtalegrupper. Er du ryger, kan du nedsætte din risiko for tilbagefald, hvis du holder op. Det virker også forebyggende, hvis du er mådeholden med alkohol, dvs. holder dig under Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser. Tal med din læge, hvis du har brug for råd og vejledning. 16 K R Æ F T I S T R U B E N\n19 Bliver jeg rask? Det er chokerende for de fleste at få at vide, at de har kræft. Mange tænker som noget af det første på, om de skal dø. Strubekræft er en alvorlig sygdom, og prognosen afhænger primært af, hvor tidligt i forløbet du får stillet diagnosen og bliver behandlet, og om al kræften kan fjernes. Sygdomsstadiet giver et fingerpeg om dine muligheder for at blive helbredt. Nedenfor kan du læse mere om fremtidsudsigterne for strubekræftpatienter. Det er vigtigt at huske på, at statistik ikke siger noget om netop din situation. Hvad siger statistikken? Resultaterne af behandlingen af kræftsygdomme bliver løbende registreret. Ud fra registreringen laves statistikker, der beskriver risikoen for, at sygdommen vender tilbage. Statistikken beskriver også, hvor længe kræftpatienter i gennemsnit lever efter at have fået stillet diagnosen. Statistik siger noget om grupper af mennesker ikke om enkeltpersoner. Kræft udvikler sig forskelligt fra patient til patient. Derfor kan man ikke på forhånd vide, hvordan sygdomsforløbet vil være for den enkelte patient med kræft i struben. Din prognose afhænger af sygdomsstadiet, din alder og dit køn, om du lider af andre sygdomme, din livsstil og din fysiske form. Du kan godt spørge lægen om netop din prognose, men du må ikke forvente at få noget at vide med sikkerhed. Hvis du vil vide mere om prognosen for patienter med strubekræft, kan du finde statistikkerne på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside. B L I V E R J E G R A S K? 17\n20 Hvis kræften ikke kan fjernes? Det er ikke altid, at kræft i struben kan helbredes. Hvis det er tilfældet, kan lægerne tilbyde en lindrende behandling. Lindrende behandling helbreder ikke, men den kan måske være livsforlængende og give en bedre livskvalitet. Det betyder, at nogle må leve med kræften som en kronisk sygdom. Kemoterapi som lindrende behandling Hvis sygdommen ikke kan fjernes ved strålebehandling eller operation, vil lægen i nogle tilfælde foreslå lindrende behandling med kemoterapi. Kemoterapi er en medicinsk behandling med cellegifte, som ødelægger kræftcellerne. Du får kemoterapi gennem drop eller som piller, og medicinen kommer derfor rundt i hele kroppen. På den måde når stoffet også de kræftceller, som kan have spredt sig. Bivirkninger ved kemoterapi Nogle af de mere almindelige bivirkninger ved kemoterapi er kvalme, opkastninger, træthed, uoplagthed og hårtab. Bivirkningerne afhænger af, hvilken type medicin du får. Bivirkningerne forsvinder, og håret vokser ud igen, når behandlingen er slut. 18 K R Æ F T I S T R U B E N\n21 Hvorfor opstår kræft i struben? Forskerne kender ikke årsagen til alle tilfælde af strubekræft. Men tobaksrygning er den vigtigste årsag. Det gælder i særlig grad, hvis man både ryger og drikker alkohol, fordi tobak og alkohol forstærker hinandens kræftfremkaldende virkning. Risikoen for at få strubekræft kan være lidt større hos mennesker, som tidligere har fået strålebehandling i området omkring struben. H V O R F O R O P S T Å R K R Æ F T I S T R U B E N? 19\n22 Hvad kan jeg selv gøre? Mange kræftpatienter er optaget af, om de kan gøre noget selv. Kost, fysisk aktivitet, tobak og alkohol er områder, hvor man kan sætte ind. Kost og fysisk aktivitet Kræftpatienter taber sig ofte. I perioder lider mange af nedsat appetit, kvalme, synkebesvær og andre problemer fra mavetarmkanalen. De skal spise mere nærende mad end raske mennesker dvs. mad med mere protein og fedt. Spørg lægen eller sygeplejersken til råds. Både under og efter behandlingen har mange stor glæde af at være fysisk aktive, fordi det får dem til at føle sig bedre tilpas både fysisk og psykisk. Tal med lægen om, hvad du kan og må. Læs mere på og Ryger du? Ryger du og har du strubekræft, er det en god idé at holde op. Rygning påvirker din behandling, så du kan få en række komplikationer ved operation og strålebehandling. Det er også sværere for dit sår at hele efter en operation. Du kan altså risikere at tilbringe flere dage på hospitalet på grund af komplikationer, der skyldes rygning. Strålebehandling har en bedre effekt, hvis du ikke ryger. Kroppen heler bedre efter en operation, hvis du ikke ryger. Sundhedsstyrelsen anbefaler generelt rygestop 6-8 uger før en operation. Efter operationen skal du ikke ryge i 8-12 uger, men det er bedst slet ikke at begynde igen. Det hjælper ikke at nedsætte forbruget. Du skal holde helt op med at ryge. 20 K R Æ F T I S T R U B E N\n23 Hjælp til rygestop? Det kan være svært at holde op med at ryge. Særligt midt i et sygdomsforløb. Du kan få gratis rygestopmaterialer og personlig rådgivning til rygestop på Stoplinien, tlf Mange kommuner og apoteker har også tilbud om rygestop. Læs mere på Drikker du for meget? Personer, der drikker mere end genstandsgrænserne, har flere komplikationer ved operation, f.eks. infektioner, hjerte- og lungeproblemer samt øget risiko for blødning og sårkomplikationer. De er indlagt i længere tid end personer, der drikker mindre. Efter behandlingen anbefales det at være mådeholden med alkohol, dvs. at drikke så lidt alkohol som muligt. Hjælp til at ændre alkoholvaner? Din læge eller sygehuset kan rådgive og støtte dig, hvis du har brug for hjælp til at ændre dine alkoholvaner, inden du skal i behandling. Du kan også få information og rådgivning på eller ringe til ALKOlinjen på tlf , der tilbyder gratis og anonym telefonrådgivning og støtte til at håndtere alkoholproblemer. Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser Højst 7 genstande om ugen for kvinder Højst 14 genstande om ugen for mænd Højst 5 genstande ved samme lejlighed H V A D K A N J E G S E L V G Ø R E? 21\n24 Hvor kan jeg læse mere? Kræftens Bekæmpelse har udgivet en række pjecer, som kan være nyttige at læse i forbindelse med en kræftsygdom. Jeg har fået kræft Hvad kan jeg selv gøre? Et liv som pårørende at være tæt på en kræftpatient Dine rettigheder som kræftpatient Kræft og seksualitet Kliniske forsøg Spørg lægen Overvejer du alternativ behandling? Hvad fejler du far? (Pjecen henvender sig til forældre altså også mor) Når far eller mor får kræft en bog til kræftramte familier Pjecerne kan bestilles på eller på tlf Du kan også læse mere om din sygdom på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside har information om alt fra behandling og råd til pårørende til forebyggelse og forskning. Du kan også bruge Kræftens Bekæmpelses online forum, hvor kræftpatienter og pårørende kan udveksle erfaringer med andre, der har kræft tæt inde på livet: Udenlandske hjemmesider MacMillan Cancer Support er en af Europas ledende hjemmesider med information om kræft: National Cancer Institute (NCI) er det amerikanske sundhedsministeriums kræftorganisation: 22 K R Æ F T I S T R U B E N\n25 Hvor kan jeg få hjælp og rådgivning? Kræftens Bekæmpelse har Kræftrådgivninger forskellige steder i landet. Her kan du få personlig rådgivning ved at ringe eller møde op personligt. Du kan få råd og vejledning på eller ved at ringe til Kræftlinjen. Det er Kræftens Bekæmpelses gratis telefonrådgivning for kræftpatienter og pårørende. Telefonrådgivningen Kræftlinjens åbningstider Hverdage Lørdag-søndag Helligdage lukket Tlf Kræftrådgivninger Du finder den Kræftrådgivning, der er tættest på dig, på eller ved at ringe til Kræftens Bekæmpelse på tlf Dansk Landsforening for Laryngectomerede (DLFL) Foreningen henvender sig til laryngectomerede (strubeløse), delvist laryngectomerede (hemilaryngectomerede), mundhuleopererede og permanente tracheostomerede (kanylebærere). Foreningen vejleder og rådgiver i forbindelse med bl.a. operation og revalidering og medvirker til at udbrede kendskabet til de påførte handicap og disses følger, herunder behandlingsformer. Desuden formidler foreningen kontakt mellem opererede, så de ikke mister forbindelsen til den daglige tilværelse. H V O R K A N J E G F Å H J Æ L P O G R Å D G I V N I N G? 23\n26 Strandboulevarden 49, 4. sal 2100 København Ø Tlf.: Mail: RehabiliteringsCenter Dallund På RehabiliteringsCenter Dallund kan kræftpatienter komme på kursus og få inspiration og ny energi til at komme videre efter sygdommen. Det er også et forskningscenter, der samler og formidler viden om rehabilitering. Du kan søge om et ophold på Dallund via den region, du bor i. Dallundvej Søndersø Tlf.: K R Æ F T I S T R U B E N\n27 Struben Strubehovedet sidder på halsens forside og danner et fremspring, adamsæblet. Struben sidder i halsen foran spiserøret. Stemmen bliver dannet i struben, hvor stemmebåndene sidder. Struben er også indgangen til luftrøret. Strubelåget lukker for struben, når man spiser, og på den måde undgår man, at mad og drikkevarer kommer ned i luftrøret. Hvert år får cirka 260 danskere konstateret kræft i struben procent er mænd. Sygdommen findes i alle aldre fra 25 til 80 år, men de fleste er mellem 55 og 75 år, når de får stillet diagnosen. Siden 1990 erne har antallet været faldende, men de sidste 10 år er der sket en lille stigning i antallet af patienter med strubekræft. Hvert år er der cirka 35 patienter, der får fjernet struben ved en operation.\n28 Svælg Strubelåg Falsk stemmebånd Sandt stemmebånd Luftrør Lymfekar Lymfeknuder Spiserør Struben\n29 Om struben <<< Beskrivelse og illustration findes på indersiden af flappen. Udgiver: Kræftens Bekæmpelse 2008, 2. udgave, 1. oplag 2010 Redaktion: Overlæge dr.med. Iben Holten, overlæge, ph.d. Peter Meidahl Petersen og antropolog, mag.art. Ann-Britt Kvernrød i samarbejde med overlæge, ph.d. Claus Andrup Kristensen. Tryk: Svanemærket tryksag - licens nr Layout: Rumfang.dk Illustrationer: Lena Untidt Foto: Tomas Bertelsen ISBN-nr:\n30 Kræftens Bekæmpelse Strandboulevarden København Ø Telefon\nVi anvender trachealkanyle\nVi anvender trachealkanyle - derfor lyder vore stemmer anderledes Siden 1995 har permanente kanylebærere - tracheostomerede - kunnet blive optaget i Dansk Landsforening for Laryngectomerede. Siden 1996


Om os - Semai\nSemai er en almennyttig fond, der er godkendt til:\nOpholds- og aflastningssted for unge\nAkut- og udredningsophold\nSolo-projekter i både opholds- og skoledel\nSkolegang og særlig tilrettelagt uddannelse - STU\nDagbeskæftigelse for unge og voksne\nVi bor i og omkring Serritslev, lidt nord for Brønderslev. Vi er beliggende tæt på hovedvejen og derfor også tæt på busforbindelser til Hjørring og Brønderslev.\nVi har indrettet vores boliger i husmandssteder med plads, luft og grøn natur omkring os.\nVores fysiske rammer er hjemlige, og fællesarealerne tilgodeser aktive interesser. Vores beboere sætter eget præg på sine værelser.\nVi lever sundt og sørger for at få den nødvendige motion, så vi har de byggesten, der skal til for at understøtte en positiv og fysisk udvikling.\nVores fastansatte medarbejdere er alle uddannede pædagoger, lærere - eller pædagogstuderende. Vi sikrer løbende en faglig opkvalificering og udvikling, således vores ansattes faglighed kan modsvare den enkeltes behov.\nVi har ingen fast pædagogik og ikke en fast kasse, som man skal passe ind i. Vi bygger sammen den kasse, der passer til den enkeltes behov, og vi bygger med udgangspunkt i vores værdier:\nSemais værdier er: Engagement - Troværdighed - Anerkendelse - Rummelighed\nAt vi som medarbejdere er opmærksomme på vores opgaver som rollemodeller, og herigennem er positivt indstillet overfor og fleksibel i forhold til udfordringer og problemstillinger i arbejdet med børn, unge, forældre, interne- og eksterne samarbejdspartnere. Vi er involverende, nærværende og anerkendende i relationen til de børn og unge, vi hjælper.\nAt vi er ærlige i vores kommunikation med børn, unge, forældre, interne- og eksterne samarbejdspartnere. Vi handler konsekvent ved at gøre det, vi siger, vi gør og overholder aftaler. Vi er autentiske, loyale og handler professionelt overfor de børn og voksne vi arbejder i overensstemmelse med SemaiSkolens værdier, normer og struktur.\nAt vi udviser gensidigt ansvar, respekt og tillid til andre mennesker. At der skal udvises respektfuldhed og en ligeværdig kommunikation. I interaktioner er vi lyttende og nærværende, hvorfor der opstår udvikling og glæde.\nAt vi giver plads til individualisme, og vi tilgodeser de enkelte børns behov på trods af deres forskellige holdninger og normer. Vi har en positiv grundholdning, som til stadighed bevares i vores tilgang til børnene. Vi ser muligheder frem for begrænsninger i vores arbejde.


Kommunen: Ældrepleje og hjælp til udsatte grupper bliver mere normal – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n24. APR 2020 24. apr 2020 • 10:05 AF\nKommunen: Ældrepleje og hjælp til udsatte grupper bliver mere normal\nRegionskommunens krisestab har besluttet at åbne op for bedre og mere normal service for ældre, handicappede og brugere af psykiatrien.\n“På trods af at der fortsat gælder ændrede regler og begrænsninger grundet corona, har kommunens krisestab nu en plan for, hvordan områderne Sundhed og Forebyggelse, Ældre og Psykiatri og Handicap langsomt og løbende kan komme tilbage til det serviceniveau, som er politisk fastlagt for kommunen”, hedder det i en pressemeddelelse.\nEn del af denne uge er af ledelserne inden for kommunens serviceområder Sundhed og Forebyggelse, Ældre og Psykiatri og Handicap blevet brugt på at lægge planer for, hvordan der igen kan skrues en smule op for serviceniveauet, samtidig med at retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen overholdes. Det sker efter ønske fra krisestaben, oplyser regionskommunen også.\nHer er nogle af de initiativer, der enten er i gang eller på vej:\nAflastning for familier, der har et familiemedlem med demens.\nØgning af den individuelle bo-støtte hos Psykiatri og Handicap.\nPsykiatri og handicap åbner deres åbne rådgivninger igen – fortrinsvis via telefon.\nRusmiddelcenteret åbner for fysisk henvendelse.\nKurset ”Lær at tackle angst og stress” tilbydes nu i en online version både for unge og voksne.\nIndividuel genoptræning øges, og fysiske træningsforløb for ældre og handicappede genoptages.\nGåture for ældre udendørs, besøg udendørs på plejecentrene efter aftale.\nØget rengøring og tøjvask i hjemmeplejen og plejeboligerne.\nTandplejen er begyndt at indkalde børn og unge til tandeftersyn.\nKommunikationscentret indkalder igen borgere vedrørende høre- og synshandicap.\nForebyggende hjemmebesøg i eget hjem hos borgere over 65 år genoptages.\n– Der er mange borgere, der har lidt under nedlukningen af de kommunale tilbud, derfor er det rigtigt dejligt, at vi nu igen kan tilbyde aflastningspladser til vores demente borgere, støtte i eget hjem i socialpsykiatrien og lignende tiltag. Tiltagene følger selvfølgelig sundhedsstyrelsens retningslinjer og vil ske lidt efter lidt og i et tempo, der passer til vores organisation, oplyser borgmester Winni Grosbøll (S).\n– Vi har kigget på, hvordan vi bedst muligt har kunnet imødekomme borgernes behov samtidig med, at vi holder smitterisikoen nede både hos borgerne og hos vores medarbejdere. Vi har sammen identificeret en række initiativer, som vi umiddelbart kan sætte i gang, og som vi forventer kan bringe lidt glæde hos de borgere, der modtager hjælp fra os. Det er dog vigtigt at understrege, at der på ingen måde er tale om en genåbning af vores institutioner, men om at vi udvider vores hidtidige serviceniveau, siger servicedirektør Trine Dorow.


Gästehaus am Graben Reutte, hotel Østrig. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Gästehaus am Graben\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Gästehaus am Graben: Check ind :\nGästehaus am Graben - Beskrivelse\nGästehaus am GrabenLæs resten\ni kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet ligger på Graben 1 i vest Reutte kun 18 minutter til fods fra centrum.\nGästehaus am Graben type(r):\nGästehaus am Graben faciliteter og service\nDer er 8 værelser på Pension Leuprecht i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 283 Danske kroner.Hotellet ligger på Rosenau 3 i vest Reutte kun 10 minutter 1,1 km -\nAlpensonne i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet ligger 4 minutter til fods fra centrum på Dr.-Robert-Thyll-Str. 29 i vest Reutte, hvilket gør det nemt at besøge både indre by 1,2 km -\nCheck priser og tilgængelighed for Gästehaus am Graben: Check ind :


GENMAB OFFENTLIGGØR RESULTAT FOR DE FØRSTE NI MÅNEDER AF 2010 OG OPDATEREDE FORVENTNINGER TIL PDF\nDownload "GENMAB OFFENTLIGGØR RESULTAT FOR DE FØRSTE NI MÅNEDER AF 2010 OG OPDATEREDE FORVENTNINGER TIL 2010"\n1 Væsentlig reduktion i driftsunderskud på DKK 73 i de første ni måneder af 2010 sammenlignet med DKK 361 i 2009 Facilitetens dagsværdi reduceret med DKK 130 ; forventet salg rykket til 2011, hvilket påvirker forventet likviditet i de opdaterede forventninger Opdaterede forventninger inkluderer royalties fra salg af Arzerra og forbedret driftsresultat på DKK 125 København, Danmark, 9. november 2010 Genmab A/S (OMX: GEN) offentliggjorde i dag resultatet for de første ni måneder af 2010 og opdaterede forventninger til I løbet af tredje kvartal har vi taget væsentlige skridt med henblik på at sikre Genmabs fremtid, herunder en opdatering af selskabets strategi, afklaring af planer for ofatumumab og zalutumumab samt implementering af en reorganisering, som vil reducere driftsomkostninger med DKK 30 årligt, siger Jan van de Winkel, ph.d., Chief Executive Officer hos Genmab. Endvidere siger han, Vores fokus på de primære prioriteter har medført en signifikant reduktion i driftsomkostningerne, som vil bidrage til, at vi kan blive et bæredygtigt og profitabelt selskab. Genmab rapporterede følgende resultater for perioden: En nettoomsætning på DKK 491 (USD 90 ) i de første ni måneder af I samme periode i 2009 havde Genmab en nettoomsætning på DKK 393 (USD 72 ). Omsætningen består primært af udskudt omsætning og milestonebetalinger. Et driftsunderskud på DKK 73 (USD 13 ). Til sammenligning realiserede Genmab et driftsunderskud på DKK 361 (USD 66 ) i samme periode i Det forbedrede driftsresultat kan primært relateres til stigningen i nettoomsætningen og en reduktionen i forsknings- og udviklingsomkostningerne sammenlignet med de første ni måneder af Et nettounderskud for fortsættende aktiviteter på DKK 66 (USD 12 ) i forhold til et nettounderskud på DKK 228 (USD 42 ) i samme periode af Nettounderskuddet af fortsættende aktiviteter pr. aktie var på DKK 1,46 (USD 0,27) i de første ni måneder af 2010 sammenlignet med DKK 5,08 (USD 0,93) i de første ni måneder af Et nettounderskud på DKK 238 (USD 44 ) sammenlignet med DKK 403 (USD 74 ) i de første ni måneder af Dette omfatter resultatet fra vores produktionsfacilitet, som er klassificeret som bestemt for salg og præsenteret som en ophørt aktivitet som følge af vores beslutning om at frasælge faciliteten. Resultatet af ophørt aktivitet udgjorde et underskud på DKK 172 (USD 32 ) i de første ni måneder af 2010 sammenlignet med DKK 175 (USD 32 ) i de første ni måneder af Facilitetens dagsværdi med fradrag af salgsomkostninger er blevet reduceret fra ca. USD 145 til USD 120 pr. 30. september 2010, hvilket har resulteret i en ikke likviditetspåvirkende nedskrivning på ca. DKK 130 (USD 24 ). Denne nedskrivning er indeholdt i de DKK 172 (USD 32 ) anført ovenfor. Genmab sluttede de første ni måneder med en likviditet på DKK (USD 310 ). Dette svarer til en nettostigning på DKK 413 (USD 75 ) sammenlignet med udgangen af december 2009, der primært kan henføres til upfrontbetalingen fra GSK, men delvist fratrukket den igangværende investering i vores forsknings- og udviklingsaktiviteter. Væsentlige begivenheder i tredje kvartal 2010 I juli ændrede vi aftalen om fælles udvikling og kommercialisering af ofatumumab med GSK. I henhold til aftalen vil GSK påtage sig ansvaret for at udvikle ofatumumab inden for autoimmune Bredgade 34 Fax: Side 1/6\n2 indikationer, mens udviklingen af ofatumumab inden for onkologiindikationer fortsat vil ske i samarbejde med Genmab. I september offentliggjorde GSK og Genmab planer for fornyet fokus på udviklingen af den subkutane behandling med ofatumumab inden for de autoimmune indikationer og vil stoppe yderligere udviklingsarbejde for den intravenøse behandling inden for autoimmune sygdomme. I september blev den første patient behandlet i fase III ofatumumab studiet til behandling af patienter med indolent B-celle non-hodgkins lymfom (B-NHL), som ikke har haft effekt af behandling med rituximab eller hvis sygdom blev forværret under et behandlingsforløb indeholdende rituximab i løbet af eller inden for seks måneder efter den sidste behandling med rituximab. Igangsættelsen udløste en milestonebetaling til Genmab på ca. DKK 116 I september opdaterede Genmab selskabets strategi, hvorved selskabet fremover vil fokusere på dets kernekompetence, som er at skabe og udvikle antistoffer, omdanne videnskab til medicin ved at fremstille antistoffer med et stort kommercielt potentiale, mens vi stræber mod at opbygge en lønsom og succesfuld virksomhed. I september indgik Genmab og Seattle Genetics et forskningssamarbejde, hvorved Genmab fik ret til at anvende Seattle Genetics antibody-drug konjugat (ADC) teknologi sammen med HuMax-TF. Efter balancedagen I oktober offentliggjorde Genmab: En aftale med H. Lundbeck A/S om at skabe og udvikle humane antistofbehandlinger mod forstyrrelser i centralnervesystemet (CNS). Hvis alle milestones i aftalen bliver opnået, vil den samlede værdi af aftalen for Genmab være på cirka EUR 38 (ca. DKK 283 på aftaletidspunktet) samt encifrede royalties. En opdatering af de potentielle registreringsmuligheder for zalutumumab efter foreløbige, ikkebindende drøftelser med en række udvalgte nationale regulatoriske myndigheder i Europa samt med FDA. Nettoomsætning for Arzerra i tredje kvartal af 2010 på ca. DKK 78 med en forventet royalty til Genmab på DKK 15,6 Planer om at reorganisere medarbejderstaben som led i strategien om at opbygge et profitabelt og succesrigt biotekselskab. Selskabet planlægger at reducere medarbejderstaben med omkring 33 stillinger som følge af reorganiseringen. Reorganiseringen vurderes at give en årlig besparelse på ca. DKK 30 Igangsættelsen af et fase III studie med ofatumumab som monoterapi sammenlignet med rituximab som monoterapi til behandling af patienter med follikulært non-hodgkins lymfom (NHL), som har fået tilbagefald mindst seks måneder efter afslutning af et behandlingsforløb indeholdende rituximab, som patienterne havde effekt af. Bredgade 34 Fax: Side 2/6\n3 Fremtidsudsigter Genmab ændrer sine resultatforventninger til 2010 primært som følge af en reduktion i produktionsfacilitetens dagsværdi og en forsinkelse i det forventede salg til Vi har også for første gang inkluderet royalties fra salg af Arzerra i vores finansielle forventninger. Vi forventer, at omsætningen i 2010, inklusive royalties på DKK 55 fra salg af Arzerra, vil udgøre ca. DKK sammenlignet med de tidligere forventninger på DKK Denne forbedring er hovedsageligt et resultat af, at royalties fra salg af Arzerra er inkluderet. Da det skal tages i betragtning, at vi ikke med sikkerhed kan estimere produktomsætning ud fra den korte periode, produktet har været på markedet, så er de estimerede royalties for fjerde kvartal holdt på samme niveau som de faktiske royalties, som vi rapporterede i tredje kvartal. Vi forventer, at vores driftsomkostninger for fortsættende aktiviteter for 2010 vil udgøre DKK sammenlignet med de tidligere forventninger på Nedgangen skyldes primært en forventet reduktion i opkrævningerne fra GSK i forbindelse med udviklingen af ofatumumab. Driftsomkostningerne indeholder også indvirkningen fra reorganiseringsplanen, som blev offentliggjort den 25. oktober Omkostninger til reorganisering og transition vil udgøre ca. DKK 29 i Vi forventer, at driftsunderskuddet for fortsættende aktiviteter for 2010 vil udgøre ca. DKK sammenlignet med tidligere forventninger til driftsunderskud på DKK Forbedringen skyldes den stigende omsætning, herunder royalties fra salg og de reducerede driftsomkostninger, som nævnt ovenfor. Forventningerne til ophørt aktivitet på DKK 55 er relateret til de fortsættende driftsomkostninger vedrørende produktionsfaciliteten i Minnesota og indeholder 12 fulde måneders vedligeholdelsesaktiviteter for at holde faciliteten i valideret stand. Faldet i forhold til de tidligere forventninger på DKK 60 skyldes hovedsageligt valutakursudsving mellem USD og DKK. I september blev en ikke likviditetspåvirkende nedskrivning på ca. DKK 130 indregnet, da produktionsfacilitetens dagsværdi med fradrag af salgsomkostninger blev reduceret fra ca. USD 145 til USD 120 pr. 30. september Salgsomkostninger vurderes stadig til ca. USD 5 Yderligere information findes i afsnittet Produktion og i note 2 i delårsrapporten. I 2009 igangsatte vi en aktiv salgsproces, og vi fokuserer stadig på at indgå en salgsaftale. Dog er salget af faciliteten ikke inkluderet i forventningerne til 2010, da det nu forventes, at salget vil finde sted i 2011 grundet ændringer i de generelle markedsforhold. Forventninger til likvider og kortfristede værdipapirer inkluderer upfrontbetalingen relateret til den ændrede aftale på GBP 90 (DKK 815 på aftaletidspunktet), som var inkluderet i de tidligere forventninger. Pr. 31. december 2009 udgjorde likvider og kortfristede værdipapirer DKK Foruden salget af produktionsfaciliteten forventer vi, at vores likvider og kortfristede værdipapirer vil udgøre ca. DKK sammenlignet med tidligere forventninger på DKK Da det forventede salg af faciliteten er rykket til 2011, er den forventede likviditet vist ovenfor lavere end den tidligere forventede likviditet for året (inklusive salg af faciliteten) på ca. DKK Bredgade 34 Fax: Side 3/6\n4 Forventninger til 2010 Revideret Tidligere DKK USD DKK USD Omsætning Driftsomkostninger (775) (825) (142) (151) (825) (875) (151) (160) Driftsunderskud af fortsættende aktiviteter (200) - (250) (37) - (46) (325) - (375) (60) - (69) Ophørt aktivitet (55) (10) (60) (11) Ikke likviditetspåvirkende nedskrivning (130) (24) - - Likvider primo året* GSK upfrontbetaling Likvider ultimo året inkl. GSK upfrontbetaling* Salg af facilitet Likvider ultimo året inkl. facilitet og GSK-betaling* *Likvide beholdninger og kortfristede værdipapirer I tillæg til de allerede nævnte forhold kan ovenstående forventninger ændre sig som resultat af en række årsager, herunder timingen og variationen af udviklingsaktiviteter, relaterede indtægter og omkostninger samt udsving i værdien af vores kortfristede værdipapirer, dagsværdien med fradrag af salgsomkostninger af vores produktionsfacilitet og valutakurser. Forventningerne forudsætter endvidere, at der ikke indgås yderligere væsentlige aftaler i 2010, som kan få en væsentlig indvirkning på resultaterne. Omregning af visse beløb i DKK til USD Af hensyn til læserne er visse beløb i DKK omregnet til USD. Medmindre andet er angivet, er der ved omregning fra DKK til USD beløbene i vores forventninger til 2010 anvendt Nationalbankens spotkurs den 30. september 2010, som var USD 1,00 = DKK 5,4601. Telefonkonference Genmab afholder en telefonkonference for at præsentere periodens resultat i morgen onsdag den 10. november 2010 klokken: CET GMT 9.00 EST Telefonkonferencen vil foregå på engelsk. Ring venligst på følgende telefonnumre: Bredgade 34 Fax: Side 4/6\n5 (i USA) og oplys følgende kode: (uden for USA) og oplys følgende kode: Det er muligt at høre en live webcast af telefonkonferencen på hvor relevante slides til telefonkonferencen også vil være tilgængelige. Efterfølgende vil en kopi af webcasten endvidere kunne findes på Genmabs hjemmeside. Udvalgte nøgletal 9 måneder 9 måneder 9 måneder 9 måneder DKK'000 DKK'000 USD'000 USD'000 Resultatopgørelse Nettoomsætning Forsknings- og udviklingsomkostninger ( ) ( ) (79.514) ( ) Administrationsomkostninger ( ) ( ) (23.835) (21.051) Driftsresultat (73.372) ( ) (13.439) (66.158) Nettoresultat af fortsættende aktiviteter (65.538) ( ) (12.005) (41.805) Balance Likvider og kortfristede værdipapirer Langfristede aktiver Aktiver Egenkapital Aktiekapital Pengestrømsopgørelse Pengestrømme fra driftsaktivitet ( ) (87.504) Pengestrømme fra investeringsaktivitet ( ) (82.610) Pengestrømme fra finansieringsaktivitet (5.291) (4.643) (969) (850) Cash burn ( ) (69.917) Nøgletal Aktuel og udvandet indtjening pr. aktie (5,29) (8,98) (0,97) (1,64) Aktuel og udvandet indtjening af fortsættende aktiviteter pr. aktie (1,46) (5,08) (0,27) (0,93) Aktiekurs ultimo året 61,60 133,00 11,28 24,36 Kurs/indre værdi 2,41 3,22 2,41 3,22 Indre værdi 25,53 41,29 4,68 7,56 Egenkapitalandel 47% 68% 47% 68% Gennemsnitligt antal medarbejdere Antal medarbejdere ved årets udgang Om Genmab A/S Genmab er et førende internationalt bioteknologisk selskab med fokus på udvikling af fuldt humane antistoflægemidler til potentiel behandling af cancer. Genmabs kompetente teams inden for forskning og udvikling anvender unik og avanceret teknologi til at skabe og udvikle produkter til udækkede behandlingsbehov. Vores primære målsætning er at forbedre livet for de patienter, som har akut behov for nye behandlingsmuligheder. For yderligere oplysninger om Genmabs produkter og teknologi henvises til Kontakt: Helle Husted, Vice President, Investor Relations T: ; M: ; E: Denne fondsbørsmeddelelse indeholder fremadrettede udsagn. Ord som tror, forventer, regner med, agter og har planer om og lignende udtryk er fremadrettede udsagn. De faktiske resultater eller præstationer kan afvige væsentligt fra de fremtidige resultater eller præstationer, der direkte eller indirekte er kommet til udtryk i sådanne udsagn. De væsentlige faktorer, som kunne bevirke at vore faktiske resultater eller præstationer afviger væsentligt, inkluderer bl.a., risici forbundet med produktopdagelse og - Bredgade 34 Fax: Side 5/6\n6 udvikling, usikkerheder omkring udfald af og gennemførelse af kliniske forsøg herunder uforudsete sikkerhedsspørgsmål, usikkerheder forbundet med produktfremstilling, manglende markedsaccept af vore produkter, manglende evne til at styre vækst, konkurrencesituationen vedrørende vort forretningsområde og vore markeder, manglende evne til at tiltrække og fastholde tilstrækkeligt kvalificerede medarbejdere, manglende adgang til at håndhæve eller beskytte vore patenter og immaterielle rettigheder, vort forhold til relaterede selskaber og personer, ændringer i og udvikling af teknologi, som kan overflødiggøre vore produkter samt andre faktorer. For yderligere oplysninger om disse risici henvises til afsnittet Risikostyring i Genmabs årsrapport, som er tilgængelig på Genmab påtager sig ingen forpligtigelser til at opdatere eller revidere fremadrettede udsagn i denne fondsbørsmeddelelse og bekræfter heller ikke sådanne udsagn i forbindelse med faktiske resultater, medmindre dette kræves i medfør af lov. Genmab, det Y-formede Genmab logo, HuMax, HuMax-CD20, HuMax-EGFr, HuMax-IL8, HuMax-TAC, HuMax-HepC, HuMax-CD38, HuMax-TF, HuMax-Her2, HuMax-Wnt, HuMax-cMet og UniBody er alle varemærker tilhørende Genmab A/S. Arzerra er et varemærke tilhørende GlaxoSmithKline. Bredgade 34 Fax: Side 6/6\nÅrsrapport 2010 fra videnskab til medicin Om Genmab Genmab er et førende internationalt bioteknologisk selskab, der er dedikeret til at udvikle fuldt humane antistofbehandlinger til potentiel behandling


Borgerlige kvinder,3 – Elisabeth Møller Jensen\nBorgerlige kvinder, 3\nTak til cand. mag. Niels Jespersen, der (28.3) skrev en klumme om KVINFO i Information. Den var ud fra rubrikken at dømme ment som en støtteerklæring, men som Niels Jespersen skrev på Facebook: “Er i Dagbladet Information med et forsvar for KVINFO. Muligvis et forsvar KVINFO hellere var foruden, men døm selv”.\nNu ved jeg ikke, hvad dagens KVINFO tænker, for den dag jeg stoppede som direktør, klippede jeg navlestrengen over. Til min afskedsreception konstaterede jeg, at min glæde ved afskeden var lige så stor, som den dag, jeg næsten et kvart århundrede tidligere havde sat mig i stolen som direktør. Jeg glædede mig barnligt begejstret til mit nye liv som fri og uafhængig borger og besluttede mig for at lukke helt ned for journalister og kommentarer om ligestilling.\nOg det viste sig at være en klog beslutning, for det første år blev jeg ringet op mindst en gang om ugen. Jeg sagde ikke en lyd, udover nej. Og jeg blev så god til at sige nej, at det nærmest blev sjovt. I min tid på KVINFO sagde jeg altid ja. Det lå som en forpligtelse i jobbet. Men jeg ville ikke agere som en skyggedirektør, men respektfuldt overdrage direktørposten til min efterfølger. Derfor ved jeg af gode grunde ikke, hvad KVINFO tænker om Niels Jespersens kritiske pointer. Men jeg ved, at en af hans pointer sendte mig en lang tur ned ad Memory Lane.\nDet amerikanske præsidentvalg har valg formentlig fået manges øjne op for en stærk antifeministisk tendens i USA. Men tro mig, den findes også herhjemme, og den trives i særdeleshed i Liberal Alliances bagland. Selv havde jeg da ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, hvad der fulgte i kølvandet på Cepos-mødet med Mie Harder.\nAllerede dagen efter mødet skrev Camilla Paaske Hjorth, et produkt af Cepos-Universitetet, i Ole Birk Olesens websted 180 grader den opsigtsvækkende nyhed, at det koster skatteyderne kr 1100, hver gang der lånes en bog på KVINFOs bibliotek. Deloitte foretog efterfølgende en beretning af prisen, og afhængig af udregningsmetode ligger den mellem 7 og 40 kr pr udlån. Informationen ligger tilgængelig på kvinfo.dk. Camilla Paaske havde divideret den samlede bevilling med antal af udlån på KVINFOs bibliotek!\nKVINFO dementerede selvfølgelig straks den falske påstand både i 180 grader og i Ekstrabladet, der som det eneste medie viderebragte “nyheden”. Sjovt nok døde den hurtigt på Ekstrabladets website. Til vores lettelse var der faktisk overvægt af indlæg fra tilfredse lånere og brugere af biblioteket. Men dementier stopper ikke bevidst falske historier, de lever deres eget vilde liv på nettet, og nu hvor Liberal Alliance slår politisk til, har jeg bemærket, at historien fra 180 grader fra marts 2011er sat i omløb igen.\nPå det personlige plan modtog jeg i direkte tilknytning til diskussionen på Cepos den første trusselslignende mail på Messenger. En mig helt ubekendt fyr med det tilforladelige navn, Lars (Kragh) Andersen skrev til mig, at jeg lige skulle vide, at han om nødvendigt »med dødelig magt« og »til sidste patron« ville bekæmpe mig og andre »statsfeminister«, som han beskyldte for »rendyrket fascisme«, hvis der kom lovgivning om kvotering af kvinder til bestyrelser. Jeg havde ikke advokeret for kvoter på Cepos-mødet, men uanset om jeg havde, var hans slet skjulte trussel helt uden for den demokratiske skive. Han morede sig også med sammen med et par venner at tagge mig i en udveksling af seksuelle trusler rettet mod min person.\nDet varede flere måneder, før det gik op for mig, at Mie Haarders kæreste var den Lars Andersen, der havde truet og chikaneret mig. Det gik tilmed op for mig, at Camilla Paaske Hjort dannede par med Lennart Kill, der havde oprettet Webmagasinet MANFO med det erklærede formål at lukke KVINFO. Camilla hedder i dag Kiil til efternavn. Hun har forladt den nyliberale underskov og stiller i stedet op som folketingskandidat for det lige så kultsorte Nye Borgerlige.\nDa det gik op for mig, at de to unge, kvinder havde et tæskehold bag sig, fandt jeg trøst i den sarkastiske formulering:”Jeg er ikke paranoid. Det er altid værre end jeg tror”. Dag ud og dag ind haglede angrebene ned over KVINFO som institution og over mig som person, i 180 grader, Damefrokosten og i MANFO.\nTilbage i 2011 dementerede KVINFOs pressemedarbejder konsekvent alle løgne og forkerte påstande. Og jeg tog selv debatten, når der var noget at diskutere, men til sidst indså jeg det nytteløse i at gå ind i de næsten daglige angreb. Det var tydeligt, at svar fra min side kun gjorde det værre. Det var i samme periode min dengang åbne Facebook profil pludselig blev bestormer af unge mænd, der gerne ville være mine “venner”. I starten anede jeg ikke uråd, og jeg kastede mig veloplagt ud i diskussion med en tydeligvis vidende og godt begavet fyr, som gerne vil diskutere Simone de Beauvoir og andre beslægtede emner.\nJeg er vokset op i et hjem med daglige politiske diskussioner. Jeg er vant til, at bølgerne går højt, og jeg kan godt tåle at blive sagt imod, så jeg nød det faktisk, indtil det gik op for mig, at han helt ude af kontekst havde pillet enkeltformuleringer ud i det, jeg troede var en samtale, løsrevne sætninger som han brugte til at hænge mig til tørre i stikler i Jyllands Posten. Så fik piben selvfølgelig en anden lyd. Jeg screenede vennelisten, skruede op for privatlivsindstillinger og har lige siden tjekket enhver mig ubekendt, der pludselig gerne vil være min “ven”.\nPå et tidspunkt diskuterede jeg med samme liberale ungersvend også privat kontra offentlig sektor. Jeg skrev høj i hatten, at den private sektor skal tjene penge, den offentlige sektor, skal være god til at bruge penge. Med det mente jeg selvfølgelig, at jeg selv har følt et endog meget stort ansvar for at forvalte KVINFOs bevillinger, så der kom mest ud af pengene. Men jeg behøver vel ikke forklare, hvilken historie der kom ud af den unge fyrs misbrug af min (indrømmet naive) tillid.\nDet absolut mest belastende i de halvandet år, det stod på, var ikke angrebene som sådan, men det, at jeg ikke kunne svare, at det ikke nyttede at argumentere. Som en sidste krampetrækning opnåede Lennart Kiil at få et debatindlæg i Politiken hvor han sammenlignede KVINFO med KU Klux Klan! Jeg sagde nej tak til dobbeltinterview med jeg ved ikke, hvor mange medier og debatprogrammer. Radio 24/SYV gennemførte det planlagte program med Lennart Kiil, men uden min deltagelse. Som jeg husker det, var Radio 24/SYV den eneste platform han fik. De andre medier, der havde lagt op til dobbeltinterview, trak følehornene til sig, da jeg afslog at stille op.\nEn fredag eftermiddag i januar 2012 tjekkede jeg tilslutningen til Lennart Kiils åbne brev til ligestillingsminister, Manu Sareen,180 grader, som var en opfordring til ligestillingsministeren om at tage bevillingerne fra KVINFO, og NB KVINFO modtager ikke bevillinger fra Ligestillingsministeriet. KVINFO er en selvejende institution under Kulturministeriet, men hensigten var jo god nok. Lennart Kiil samlede underskrifter i MANFO-segmentet, og der udspandt sig en livlig diskussion blandt de vrede mænd. Pludselig skrev en af dem en opfordring om at “sende en fuld Breivik mod KVINFO”. Jeg ringede til Politiet, som jeg efterhånden havde fået en hotline til. De stillede ved flere lejligheder op, når KVINFO afholdt åbne møder i Diamanten, nogle gange uniformerede, andre gange diskret i civil. Jeg bad dem se på Breivik-truslen, politiet rejste selv sagen, og manden blev dømt. At han rent faktisk kom ind at spjælde, skyldes en tidligere tidligere betinget dom for samme type forseelse.\nMin resolutte handling skabte faktisk lidt ro på bagsmækken. Men det hjalp yderligere, da forfatter Jette Hansen udgav sin debatbog Patteprinsen og de skinhellige drager, 8. marts 2012, hvor hun med bibliotek.dk´s formulering “i en blanding af fiktion, selvbiografi og kulturanalyse” skildrer “udviklingen fra 70’er-feminismen over døtrenes opgør med rødstrømpe-mor i 90’erne frem til dagens blå (anti)feminisme”. Tak Jette! Det hjalp også mærkbart, at forfatter, Susanne Staun efter studier i Internettes kældermørke skrev en kronik i Politiken 21.8. 2012 med titlen Abernes planet og rubrikken. “I liberalismens navn er antifeminister i gang med skrue tiden tilbage”. Tak Susanne! Og det vigtigste var måske Mandfjols, den blog, som den helt unge gymnasieelev Nikolaj Munk anonymt oprettede på Facebook. Hver eneste gang MANFO gik i gang, blev skriverierne venlig og morsomt dekonstrueret på MANDFJOLS, som med Ditte Gieses ord udviklede sig til “en slags forsamlingshus for folk, der vil diskutere og skændes om feminisme og kønspolitik”. Tak til Nikolaj Munk!\n“Vox Liberalis” oplyser, at de har lukket “alle de liberale websteder og netaviser”. Man kan altså ikke tjekke alle uhyrlighederne fra dengang. Men guess what! MANFO er lige nu genopstået på Facebook. Min gamle ven, Lennart Kiil iler Lindahl, Støjberg og senest Pia Kjærsgaard, Berlingske(28.3) til undsætning . Alle tre hævder de, at KVINFO er venstreorienteret propaganda. Så Lennart Kill kommer som en anden ridder de blå damer til undsætning med “dokumentation” fra Folkets Avis .\nLaura Lindahl kom ikke så godt afsted med sin påstand om, at KVINFOs Ekspertdatabase gør kvinder til ofre. Men jeg tvivler på, at der er hjælp at hente i det hårdtslående argument, at der er ”Syv gange flere fra Socialistisk Folkeparti end fra Dansk Folkeparti i KVINFO’s “ekspertdatabase” – selvom DF er et langt større parti”, eller i det anklagende spørgsmål til Kvindebiografisk Leksikon: “Hvorfor har KVINFO ikke skabt et tilsvarede mandebiografisk leksikon over de mest betydningsfulde og berømte mænd?”.\nDa KVINFO tog initiativ til Kvindebiografisk Leksikon udgjorde danske kvinder fem procent af biografierne i Dansk Biografisk Leksikon. Jeg gætter på, at baggrunden for det futile spørgsmål er, at skribenten end ikke er klar over, at der findes et Dansk biografisk Leksikon. At mænds biografiske leksikon findes allerede. KVINFO behøver virkelig ikke skrive den en gang til. Beklager, Lennart Kiil, jeg er bange for, det er en ommer! Men jeg har taget fejl før, når tåbelighederne har floreret. Måske kommer vi til at høre også den type “argumenter” i debatten. Og hvis nogen orker, tjek det nyopstandne manfo eller Folkets avis.\nAlt tyder imidlertid desværre på, at vi skal til det en gang til. At vi skal igennem endnu en omgang af den antifeminisme, som et hårdt plaget KVINFO lagde ryg til i 2011 og 2012. Denne gang holder jeg ikke min mund. Jeg kan klare mosten, og jeg har ikke institutionen at tage hensyn til. Det eneste, der kan redde KVINFO er en massiv mobilisering. Jeg vil gøre mit til, at alle får øjnene op for, hvad det er, der sker.\n@bearkvinfo er kun en god uge gammel. Selv har jeg mobiliseret mit ekstra gear i kampen, og jeg har damp nok til at køre på til december, når Finansloven skal vedtages. Kulturminister, Mette Bock kan ikke “administrativt” “beslutte” af flytte KVINFOs bibliotek over til Det Kongelige Bibliotek. Hun kan ikke forære en selvejende institutions ejendom væk. Mette Bock kan med et folketingsflertal fjerne KVINFOs bevilling fra Finansloven og dermed lukke KVINFO. I så fald får Liberal Alliance sin skalp! Og det er det eneste, det drejer sig sig. Saglighed og substans er totalt fraværende.\nMette Bock har dygtigt udnyttet et svækket KVINFO i en sårbar situation, hvor institutionen står midt i et lederskifte. Men kulturministeren har forregnet sig, hvis hun tror, det er nok at udstede et dekret pr. pressemeddelse. Hun aner åbenbart ikke, at KVINFO for længst er blevet mainstream. Hun har åbenbart ingen ide om, hvor bred opbakningen er, og hvor stærkt et brand KVINFO er nationalt og internationalt. Mette Bocks dekret mobiliserer heldigvis en bred alliance af mennesker, organisationer og professioner, og mit håb er, at så mange som mulig vil være med til at oplyse kulturministeren. Hjælpe hende til at forstå, at hun har begået en fejl, som det vil være klogt hurtigst muligt at få rettet.\nDet blev en meget lang smøre som svar til dig, Niels Jespersen. Men tak til dig, fordi du sendte mig den lange tur ned ad Memory Lane. Jeg er måske den eneste, der kan fortælle lige præcis den her historie. Den eneste, der kan forklare sammenhængen mellem det, der skete i 2011, og det der sker med KVINFO i dag. Min retfærdighedssans og min indsigt byder mig at fortælle dig og alle, der læser med, at jeg har oplevet det hele før. At Liberal Alliances angreb på KVINFO er en genopførelse af en kælderkold antifeminisme. Det er det, vi er vidne til, men denne gang i hænderne på folkevalgte politikere og ministre, der burde vide bedre. Jeg græmmes!


23.09.09 Industriens ordrer i nyt opsving\n23. Sep. 2009 | By testmanden\nIndustriens frie fald er vendt både i eurolandene og EU som helhed. I juli steg industriens beholdning af ordrer med 2,6 procent, efter kurven var vendt i juni. Da steg ordrebeholdningen med hele fire procent.\nDet positive i juli er, at folk igen køber varige forbrugsgoder. Indtil juli tyndede det ud i ordrerne måned for måned, men i juli havde virksomhederne hele 5,6 procent flere ordrer på varige forbrugsgoder end i juni.\nOgså i resten af EU går det som helhed igen en smule frem. I de 27 lande steg industriens beholdning af ordrer med 1,6 procent efter et fald i juni på 0,6 procent, viser opgørelsen fra Eurostat.\nI Tyskland er ordrebøgerne blevet tykkere helt fra maj. Også de danske virksomheder kan ånde en smule lettet op. Efter et katastrofalt fald på 29 procent i juni, fik virksomhederne flere ordrer i juli. Det blev en stigning på seks procent. Og det kriseramte Sverige mærker også, at de økonomiske vinde bliver mildere. Industrien har fået flere ordrer tre måneder i træk og lå inde med 10,2 procent flere ordrer i juli end i juni.\nI forhold til sidste sommer ser det dog stadig ikke godt ud. Virksomhederne har langt færre ordrer, og de arbejder slet ikke i samme omfang på at opfylde dem. Værst ser det ud i Estland, Storbritannien, Slovenien og Litauen. Men heller ikke i Holland, der blev ramt hårdt af finanskrisen, men stadig har få arbejdsløse, har nu gang i langt færre arbejder end sidste år.


Billige flyvninger fra Irkutsk til Mashad med www.skyscanner.dk\nFly Irkutsk - Mashad\nFlyinformation Irkutsk til Mashad\nUdforsk Razavi Khorasan\nSteder at bo i Razavi Khorasan\nHvor mange lufthavne er der i Mashad?\nDer er én lufthavn i Mashad: Mashad.\nHvor mange flyselskaber flyver fra Irkutsk til Mashad?\nDer er ingen flyselskaber, der flyver direkte fra Irkutsk til Mashad.\nSammenlign fly fra Irkutsk til Mashad, og find billige flybilletter med Skyscanner\nSkyscanner er en hurtig og enkel rejsesøgemaskine, der er nem at bruge. Vi sammenligner hundredvis af fly fra alle større flyselskaber og rejsebureauer, og finder de billigste flyrejser og bedste tilbud på flybilletter fra Irkutsk til Mashad til dig.\nHvornår er bedste tidspunkt at booke flybilletter fra Irkutsk til Mashad?\nFølg priser på flybilletter til Mashad nemt og enkelt: Tilmeld dig Skyscanner pris agent.\nNyttig information inden du booker flyrejser fra Irkutsk til Mashad:\nAfstand fra Irkutsk til Mashad\nRejsetid fra Irkutsk til Mashad\nHvilke flyselskaber har de billigste flybilletter fra Irkutsk til Mashad\nHvilke flyselskaber har direkte fly fra Irkutsk til Mashad\nTrack dit fly ved at tjekke ankomst og afgangstider fra Irkutsk til Mashad\nDownload Skyscanners populære og gratis app, og følg dit fly med live fly tracker updates. Vi holder dig opdateret med seneste rejseinformation, og sender vigtige opdateringer om din flyrejse fra Irkutsk til Mashad.\nVil du finde hotel i Mashad? Eller har du brug for at leje bil i Mashad?\nSammenlign priser på hotel og billeje med Skyscanner – vi finder de bedste hotel og billeje priser i Mashad til dig – hurtigt og effektivt.


Ørkenrotterne flytter ind – Satomi Gerbils\nEndelig blev det d. 9. januar og de to ørkenrotter flyttede ind ved 18-tiden. De indtog lynghurtigt hele buret og brugte den først time op at udforske alt. Da de er født i labbur skal de liiiige lære at grave tunneler i bundstrøet – men det ligger jo dejligt naturligt, så det skal nok komme og jeg forudser at buret meget snart er vendt på hovedet efter en god nats graven rundt.\nØrkenrotterne er døbt Good Old-Fasioned Lover Boy og Princes of The Universe.\nHannen (Lover Boy) er dove og hunnen (Princes) er Dark Eyed Honey.\nDa det er en han og en hun vil der jo formentligt komme unger på et tidspunkt, så måske det ender med et helt lille hyggeligt opdræt af ørkenrotter i stuen.\nI buret er de installeret med foder, chinchilla sand i sandbadet, tørrede melorme og nogle æblepiller jeg tester for LUX shoppen (anmeldelser kommer inden for et par dage). Derudover har de et godt lag bundstrø af Boxo comfort, som udvider sig meget, når de begynder at grave i det – og ovenpå det et tyndt lag bøgeflis. Dertil er der indrettet med et hus, piletræsbro, hylde, en tom papkasse og to store stykker bark fra skoven.\nDette indlæg blev udgivet i Buret, Nye ørkenrotter, Produkt tests, Siden generelt, Tilbehør og Foder, Ørkenrotterne og mærkede akvarie, bark, Boxo Fomfort, bundstrø, buret, bøgeflis, chinchilla sand, Foder, Gerbil, lux shoppen, melorme, Mr. Johnsons hamster og ørkenrottemix, nye ørkenrotter, piletræsbro, sandbad, skov, TNT, træhus, tunneler, tørrede melorme, æblepiller . Bogmærke den permalink.\n← De tidligere ørkenrotter\nEn video af ørkenrotterne, som hygger fredag formiddag →