Diskret el-cykel fra Mustang\nHjemCyklerEl-cyklerDiskret el-cykel fra Mustang\nAf: CykelPuls , marts 5, 2012\nMustang har produceret en el-cykel, der ikke ligner en el-cykel.\nKilde: coop.dk – Mustang cykelkatalog 2012\nDanmark er en vaskeægte cykelmetropol, og danskerne kan slet ikke undvære de tohjulede hjælpesvende. Særligt i byerne, er cyklen det fortrukne transportmiddel blandt mange, og fordelene er slet ikke til at komme udenom.\n– Man kommer hurtigere frem gennem bytrafikken, man slipper for dyre benzinregninger og parkeringsafgifter, og sidst men ikke mindst, så er en rask cykeltur god motion, hvilket styrker helbredet.\nDer er dog mange, der vælger alternative former for transport, særligt hvis man skal cykle længere afstande til og fra arbejde fx. Det kan virke uoverkommeligt for mange at cykle 20-30 kilometer om dagen i strid modvind og derudover slipper man sjældent for svedmærker under armene, hvilket kan være uhensigtsmæssigt, hvis man skal til møde med kollegerne.\nEl-cyklerne kommer til undsætning\nDer er dog heldigvis en løsning, der hvert år får flere og flere op på cyklen. El-cyklerne har gennem de sidste mange år gennemgået en rivende udvikling. For ti år siden kostede en el-cykel det samme som en dyr scooter, og vejede ca. det samme, – men teknologien inden for udviklingen af effektive batterier, har givet el-cyklerne ny vind i sejlene.\nTidligere, kunne batterierne kun holde til korte afstande på ca. 10 kilometer, og derudover var batteri-ladetiden uhyre lang, hvilket betød at cyklerne ikke var egnede til at tage til arbejde fx. Derudover kommer det faktum, at mange helst ikke vil reklamere med at de kører på en el-cykel, da det kan virke som lidt af en falliterklæring.\nLigegodt et årti senere, behøver man dog heldigvis ikke længere bekymre sig om hverken image eller batterilevetid. Flere og flere el-cykel-producenter er nemlig begyndt at producere cykler, hvor det knap nok kan ses, at man har med en el-cykel at gøre, hvilket får flere op på de tohjulede.\nADVENTURE el-cyklen fra Mustang\nVores bud på en el-cykel, der bliver populær i 2012 er ADVENTURE el-cyklen fra Mustang. Batteriet er diskret integreret i stellet, så man knap nok bemærker det. Batteriet har en ladetid på 4-6 timer og kan køre 30-40 kilometer på en enkelt opladning med op til 25 km/t – afhængig af vejrforhold og egen indsats.\nMustang cyklen fås i en hvid dame- og herreudgave med 28” fælge, V-bremser på forhjulet, fodbremse på baghjulet og 7 Shimano Nexus gear. ADVENTURE kommer i handlen i midten af marts, og forventes at have en vejledende udsalgspris på ca. 12.000,- kr. Man vil kunne købe cyklen i Coops butikker eller online i kategorien Cykler på coop.dk.\nDiskret el-cykel fra Mustang, 5.1 out of 10 based on 89 ratings\nEl-cykel – køb eller vent?\nSådan omdanner du din almindelige cykel til en elcykel\nEl-cyklen udskifter bilen i 2013\nTurbo E-bike fra Specialized er verdens hurtigste el-cykel\nCykelkultur, touren, guide, tilbehør og cykler. Cykling for alle. Følg os på Google+\n19 Svar på “Diskret el-cykel fra Mustang”\nOle Vendborg Lassen\n30. juli 2012 at 19:17\nEllers en billig El-Cykel.\nMen gad godt vide hvorfor det holdes det hemmeligt.\nHvad motor og batteri vidunderet er udstyret med…;o)\n2. august 2012 at 11:19\nHvordan med batteriet? Er det fast indbygget, så man skal finde et udendørs elstik på arbejdet? Kan det mon udskiftes, når det bliver “træt”?\nBortset fra det, er det første gang jeg ser et elcykel-design, der ikke ligner en kinesisk model fra 1970’erne! Cyklen ser faktisk ret godt ud!\nTænk hvis der så også var indbygget for- og bag-lygte, når der nu alligevel er et batteri….\nAnders Thorhauge Sandholm\n3. august 2012 at 12:34\nJa, det 9 AH store batteri kan nemt klikkes ud af stellet med een af de tre medfølgende nøgler.\nJa, håber der snart bliver mulighed for at købe ekstra batteri, ekstra oplader, etc.\n2. august 2012 at 11:59\nJeg savner også de tekniske data. Har i to år kørt på den forrige model – næsten ugen problemer. Pludselig var den sat ned til 3000 kroner, og nu er denne hvide hest sat 4000 kroner ned – de kalder det medlemsrabat. Gav vide hvor mange der har betalt den fulde pris! De må føle sig snydt.\nCoop’s netbutik glimrer ved manglende faglig kompetence. Man køber jo heller ikke en ny bil uden at vide, hvor stor motoren er…\n2. august 2012 at 12:12\nNu har jeg fundet disse data på Kvicklys web-side, hvor prisen stadig er små 12.000 kroner. Men du kan ikke se følgende på coop.dk\nVægt: 25kg incl Batteri\n51 cm aluminium stel\n28″ dobbeltbundede alu fælge\n7 gear Shimano Nexus T7 spd\nV-Bremse på forhjul\nfodbremse på baghjul\nForlygte forbunde til batteri\nBaglygte integreret i batteri\nLithiums batteri 36V oplader til batteri\nDisplay med 6 hjælpe hastigheder samt hjælp ved gang tempo\nstyr og bremsegreb i alu\n3. august 2012 at 12:31\nJeps fandt også den side hos Kvickly i går. Der er så lige det aberdabei at der (som det også fremgår af billederne af cyklen) _ikke_ er hverken forlygte eller baglygte. Hvor meget af resten, der passer, tør jeg ikke helt sige noget om endnu. Men jeg kunne da se, at det er et 9AH batteri, der følger med.\n3. august 2012 at 12:24\nHar lige mere end fordoblet længden af min daglige tur til arbejde fra 9 til 24 km og har i den anledning købt et eksemplar af ovenstående efter i al hast at være blevet coop-medlem (og nærmest købt den i blinde grundet manglende info). Men den er simpelthen den flotteste/smarteste el-cykel på markedet til den pris. Har også haft et godt øje til Pro-Movec’s nye Rush, hvis lancering bare desværre gang på gang er blevet udskudt. Fik cyklen leveret i går, samlede den i går aftes men har stadig jomfrurejsen til gode.\n7. august 2012 at 19:56\nJeg er spændt på om du har nået at køre en tur på cyklen endnu? Jeg er meget tæt på at købe den, men kunne rigtig godt tænke mig at høre om din oplevelse, specielt ifht hvor meget/lidt den larmer.\n4. september 2012 at 14:01\nDet er nu længe siden, at det var 7. august. Sorry. Den er rigtig fin at køre på. Man kan høre motoren lidt, når den trækker igennem, men ellers ikke.\n3. marts 2013 at 00:20\nHej, nu er det længe siden der er skrevet i tråden, men er du stadig glad for cyklen? Og er det lykkes dig at købe et ekstra batteri og til hvilken pris?\n16. juli 2013 at 09:24\nhvor han man købe et bateri og hvad koster der\nVi mener desværre ikke, at man kan købe et batteri særskilt, men prøv at henvende dig til Coops kundeservice, eller læs mere her:\n7. oktober 2013 at 22:32\nEr der nogen der ved hvor man kan købe denne cykel ?\n24. oktober 2013 at 14:51\nHar du prøvet her: https://webshop.coop.dk/kategori/cykler/el-cykler\n21. maj 2014 at 16:16\nMin historie her startede med at Kvickly i Viby J pludselig havde en Adventure stående. Der stod at den vejer 30 kg. og i manualen online at den vejede 25 kg. Det kunne jeg gætte var helt skudt hen i vejret. Jeg havde en vægt med der sagde 22,4 kg. Det var det der overbevist mig om, at jeg kunne avancere fra min 2,4 år gamle model Passion med svagere motor og knap 28 kg. køreklar. Jeg fik lokket ekspedienten til at give mig en prøvetur i gården hos Kvickly med eAdventure, og den virkede overbevisende. Har nu haft eAdventure den i et par dage, og har fixet og justeret ting på den.\nJo, den er smart og godt designet, og den kører da rigtig godt med god acceleration. Godt kram for de 8995 kr. Eneste problem er ujævn kørsel da motoren slår mærkbart til og fra: Min gamle Passion havde en meget mere jævn trækkraft, den slog fra gradvist op mod knap 27 km/t. Den nye slår fra ved præcis 25 km/t. Spedometeret er super med flere funktioner, og viser nøjagtigt ifht GPS. At den slår fra er pludseligt, resulterer i forstyrrende til- og frakobling af motoren hele tiden omkring de 25 km/t. Men kører man i 4 kraftindstilling og ikke 5. så så slår den blidere fra og til, og det ved ca. 23 km/t. Det skal siges at andre elcykler som Centurion Basic ikke er bedre på det punkt.\nEU regulativet om elcykler der egentlig latterligt, da ubegrænset hastighed nok alligevel ikke kommer over 30 hen ad lige vej med en 250 W motor. Og ved 30 bliver man alligevel hele tiden overhalet af racercykler. Skal man så følge med dem, burde man have en almindelig cykel, eller ikke have de ekstra 7-10 kg. som elektrificeringen vejer.\n25. maj 2014 at 21:01\nHer er en lille update på eAdventure.\nModellen jeg har købt er en sort herreudgave, så vid jeg kan se en 2014 update af den oprindelige hvide eAdventure. I forhold til Passion trækker motoren mere i ryk, og slår brat fra ved 25,0 km/t, i pas 5 (højeste syrke), men ogsåv ed 25,0 km/t i pas 4, som så slår fra mindre mærkbart. Så det er fornuftigt at køre i pas 3 eller 4, og så have det lidt ekstra, hvis man får travlt. I øvrigt en fin cykel, og en klar forbedring fra Passion. Ikke noget der rasler fra baggagebæger eller andre steder, og batteriet vejer kun 2.2 kg.\n4. august 2015 at 21:00\nJeg ved godt, at det er længe siden, at denne tråd sidst er besvaret.. Men er der mon nogen, som har haft held til, at finde et nyt batteri et sted? Mit stod pludseligt af 1 md. efter at garantien var udløbet og jeg havde passet og plejet det. Coop sagde “bare ærgeligt” og jeg overvejer nu på enten nyt batteri eller en reparation.. Vil så sige, at jeg har haft cyklen dernede med flere andre fejl og mangler i løbet af de to år\n23. september 2015 at 08:55\nDu kan kigger på:\nBla. Biltema har en cykel hvor batteriet ligner rigtigt meget. Jeg tror der er fra samme producent.\n14. oktober 2015 at 08:55\nTil Majken: Så vidt jeg kan se kan du købe nyt batteri hos Coop:


Alder: 22 år-gammel Babysitter/Barnepige i Tilst (8381) med 2 års erfaring og et aktuelt uddrag af sin private straffeattest : CecilieH\nMit navn er Cecilie, jeg er 21 år gammel og bor i Århus. Til daglig arbejder jeg som pædagogmedhjælper i en vuggestue, hvor jeg har arbejdet snart 2 år. Jeg starter på pædagog uddannelse i Århus til februar. Jeg passer børn fra 0-4 år til dagligt, og jeg elsker mit arbejde. Jeg elsker at arbejde med børn, og følge og se den udvikling i de børn jeg til dagligt omgås.\nPå trods af at jeg arbejder fuldtid i en vuggestue til daglig, vil jeg mere end gerne hjælpe til i weekenderne /og eller om aftenen med at passe børn. Jeg er en meget kærlig og omsorgsfuld person, og ville elske at dele lidt mere ud af det.\nJeg kan hjælpe med at passe børn, hente og bringe, lave mad, skifte og putte. Hjælpe med lektier hvis muligt og evt. andre huslige ting der evt. kunne være brug for hjælp til.


Samsung Galaxy A20 billeder, officielle billeder 2022\nSamsung Galaxy A20 billeder, officielle billeder\nSådan sløres baggrunden for et billede på Samsung Galaxy A20\nSamsung Galaxy A - Design\nSlør baggrunden for et billede af din Samsung Galaxy A med en applikation\nHvordan undgår spare WhatsApp fotos på din Samsung Galaxy en?\nSamsung Galaxy a specs:\nSådan opretter du et privat album på din Samsung Galaxy A?\nTjek Samsung Galaxy A20s billeder, UI-screenshots, videoer og mere på denne side. Med billeder af Samsung Galaxy A20, kan du få et bedre kig på telefonens design. Der er også screenshots, som lader dig se Samsung Galaxy A20 tapet, der kommer ud af boksen såvel som de forudindlæste apps. Og med Samsung Galaxy A20 kameraprøver kan du få en ide om sin billedkvalitet.\nTusindvis af billeder tages hver dag på vores telefoner. Det kan dog være nødvendigt at ændre dem for at fremhæve et objekt eller en person, for at skjule fortrolige data eller fjerne pinligt detaljer. For at gøre dette synes sløret at være den rigtige løsning. Men det er ikke en lang rolig flod for at finde løsningen for at lykkes en kunstnerisk sløring. Dette er grunden til, at i denne artikel vil vi se sammen, hvordan man slør baggrunden for et foto på din Samsung Galaxy A20.\nDenne baggrund sløring i et billede var ikke så længe siden reserveret til SLR-kameraer. Takket være de tekniske fremskridt i vores telefoner er denne funktionalitet nu mulig på det store flertal af smartphones. Det giver mulighed for at fremhæve hovedfaget for et foto en kunstnerisk slørende detaljer af baggrunden. Vi vil nu se, at afhængigt af Android-versionen af din mobiltelefon, er flere procedurer tilgængelige for dig for at sløre baggrunden for et billede på din Samsung Galaxy A20.\nsløret baggrunden for et øjebliksbillede af din Samsung Galaxy A før billedet er taget\nsløring baggrunden for et billede på din Samsung Galaxy A20 kan være nyttigt for at bringe hovedemner i forgrunden . Med dette i tankerne er flere teknikker tilgængelige for dig. Nogle Android-versioner af din Samsung Galaxy A20 tilbyder grundlæggende en måde at sløre baggrunden i øjeblikket, du tager billedet. Nyttigheden af denne mulighed er, at den skal ansøge. I virkeligheden behøver du ikke at udføre efterproduktion Manipulations eller nødt til at downloade en ansøgning. I denne situation, hvordan man slør baggrunden for et billede på din Samsung Galaxy A20:\nSlør baggrunden for et billede af din Samsung Galaxy A i efterproduktion\nDet kan ske til tider, at du ikke er tilfreds med det opnåede resultat, eller at de justeringer, du har foretaget for hastighedens skyld, ikke er korrekte. Hvis ja, kan du stadig sløre baggrunden for dit billede, selv efter at have fanget det.\nPå et bestemt antal Android-versioner er denne teknik kun mulig, hvis dit billede blev taget med portrættilstand eller live fokusfunktion. I tilfælde af at du har taget billedet med et af disse tilstande, præsenterer vi her proceduren for at udføre for at sløre baggrunden for dit skud på Samsung Galaxy A20 i efterproduktion ved hjælp af mobiltelefonens indstillinger.:\nAfhængigt af versionen af din Android og i tilfælde af at du har taget billedet uden funktionalitet, kan du også sløre baggrunden på din Samsung Galaxy A20 ved at anvende denne løsning:\nPå antagelse , at manipulations , som vi lige har opdaget, ikke kan udføres, har du stadig en løsning. Du skal derfor downloade en ansøgning til at sløre baggrunden for et billede på din Samsung Galaxy A20. Fordelen ved denne løsning er, at den giver mulighed for retouchering af ethvert billede på din mobiltelefon.\nDette produkt er lavet med høj kvalitet TPU og Upåklagelig Udskrivningskvalitet. Det garanterer beskyttelsen af din enhed mod slag, ridse og støv. Sagen er slank og letvægt, og det har også hævet gummikanter, der giver beskyttelse til din skærm.\nGrunde til at elske\nWhatsapp-applikationen bruges af millioner af brugere hver dag til at udveksle tekstbeskeder og dele mediefiler som videoer eller fotos. Men for at være sikker på, at du ikke mister nogle af de mediefiler, der er vigtige for dig på grund af Mishandling eller en fejl i din telefon, er det bedst at oprette en sikkerhedskopi af dem på din telefon. For at gøre dette vil vi se i denne vejledning Sådan gemmes dine WhatsApp fotos på din Samsung Galaxy A20. Først vil du finde ud af, hvad der er metoderne til at gemme WhatsApp-fotos på din Samsung Galaxy A20. Derefter vil vi på den anden side se, hvordan vi forhindrer din mobiltelefonhukommelse, hvordan vi forhindrer WhatsApp i at spare billeder på din Samsung Galaxy A20.\nDu kan vælge automatisk at gemme fotos fra ansøgningen eller anden gøre det manuelt, hvis du ønsker at have kontrol over de billeder, der er gemt i dit galleri. Vid, at for at finde fotos fra WhatsApp på din Samsung Galaxy A20, gå til galleriet af din enhed, og klik på mappen Â »WhatsApp Images A 'eller nogle gange i' Andet "mappe\n. Hvordan til automatisk at gemme WhatsApp billeder ?\nHvis du automatisk vil gemme dine WhatsApp fotos, er der to muligheder, du kan anvende. Den første er at backup WhatsApp fotos fromall dine diskussionsgrupper. Den anden vil være spare fotos af anvendelsen af en specifik og målrettet diskussion. Tjek disse to manipulationer nedenfor.\nfor automatisk at gemme alle billeder fra WhatsApp til din Samsung Galaxy A20, det er meget nemt. Vær opmærksom på, at i de fleste tilfælde, når du downloader app for første gang, en standardindstilling er allerede engageret til automatisk at gemme de billeder, du modtager i alle dine chats. Så alle de billeder ankommer i galleriet af din Android-enhed. Men i tilfælde af at det ikke er aktiveret, eller hvis du havde deaktiveret det, og du vil genaktivere det, her er proceduren:\nI tilfælde af at du ønsker at have et minimum af kontrol over lagrede billeder i din Android-enhed, kan du vælge at gemme WhatsApp fotos fra bestemte chats eller grupper. For at gøre dette, skal du følge nedenstående procedure:\nHvordan kan jeg manuelt gemme fotos fra WhatsApp til galleriet af min Samsung Galaxy en?\nHvis du vil have fuld kontrol over de billeder, der er gemt på din Android smartphone, metoden til manuel backup er sikkert den, som passer dig bedst. Faktisk vil dette give dig mulighed for at gemme billeder, du vil beholde, uanset hvem sender det til dig. Her er hvordan man kan spare WhatsApp fotos manuelt på din Samsung Galaxy A20.\nSom standard gemmer WhatsApp automatisk fotografierne modtaget i din Samsung Galaxy A20. Men det kan hurtigt tage op en masse plads i din Android hukommelse og forbruge en masse internet-data. For at afhjælpe dette, kan du deaktivere denne indstilling meget nemt. Vi forklarer, skridt for skridt, at proceduren følge.\nHvis du ønsker at annullere automatisk lagring af billeder på din Samsung Galaxy A20 kun at kontrollere brugen af din internet-data, har du mulighed for at vælge, hvornår fotos kan downloades afhængigt af din forbindelsestype, 4G, WiFi, eller roaming. At gøre dette:\nHeres en anden prøve billede med en mere regelmæssig emne. Denne ene viser det dynamiske område af telefoner kamera. Både loft på togstationen og træerne i baggrunden er lyse nok.\nDe to billeder ovenfor vise forskellen ved brug af Samsung Galaxy A20s normal 13 Megapixel kamera versus 5 ultrabred Megapixel kamera. Sidstnævnte viser mere af scenen, men med mindre detaljer og lysstyrke.\nSådan Gem billeder i HEIF format i Samsung Galaxy A20? Sådan Skift Pictures format til HEIF i Samsung Galaxy A20? Sådan Skift Photo format til HEIF i Samsung Galaxy A20? Sådan Gem High Efficiency billeder i Samsung Galaxy A20?\nHvis du ønsker at spare noget plads på din smartphone, har vi en meget god måde at gøre det - Lagring af fotos i HEIF format vil give dig mulighed for at spare en masse hukommelse. Vær dog opmærksom på, at ikke alle sider understøtter dette format.\nDu vil få et stort antal billeder på din Samsung Galaxy A20 og du vil organisere dem lidt. Den mulighed er at skabe personlige album for at flytte dine billeder til hver dedikeret album. Hvis du nogensinde har ingen idé om, hvordan du opretter et nyt fotoalbum på Samsung Galaxy A20 eller flytte dine fotos til dette album på en Android-enhed, vil vores artikel guide dig. Til at begynde med, vil vi detaljer, hvordan man opretter et nyt album på din Samsung Galaxy A20 og omdøbe den. Så teknikken til at flytte billeder fra et album til det nye album. Endelig, hvordan du opretter et privat album.\nAlbum oprettet automatisk i din Samsung Galaxy en\nDisse albums oprettes normalt automatisk af Android. Din smartphone vil normalt have album specifikke for din aktivitet. Det vil sige, at album er skabt i overensstemmelse med de programmer eller brug af din smartphone. For at være mere klar, vil der være foto eller video albums i din Samsung Galaxy A20, for eksempel:\nSådan oprettes en personlig album på Samsung Galaxy en?\nden nyoprettede album vil ikke indeholde nogen billeder eller videoer. For at kunne flytte fotos fra hovedgalleri-albumet til et personlig album, er det super nemt, du har to metoder til at tilføje billeder til dit nye album:\nFlyt fotos fra hovedalbummet\nHvis du vil tilføje billeder direkte fra det nye fotoalbum, kan intet være lettere. Denne teknik fungerer, når albummet er tomt. Med dette i tankerne skal du vælge albummet. Vælg derefter Tilføj fotos, og vælg de fotografier, du vil tilføje til dette album.\nNogle gange sker det, at vi klikker lidt for hurtigt på sletning. Sådan finder du et slettet album på Android? Vi skrev en hel artikel om løsninger til at gendanne slettede fotos eller videoer på Samsung Galaxy A20-telefon.\nDæk din Samsung Galaxy A20 med vores tilpassede mobile bagcover på printshoppy. om. Vores brugerdefinerede telefon cover giver et elegant udseende til din Samsung Galaxy A20 smartphone med permanent udskrivning med 10% cashback til alle vores personlige mobiltelefoner.\nBedste brugerdefineret mobil cover til Samsung Galaxy A\nHvis du søger efter den bedste hjemmeside for at klæde din smartphone med brugerdefineret mobil bagcover til Samsung Galaxy A20, så er du på det rigtige sted. Ja på printshoppy. OM, den hurtige nye hjemmeside for alle dine udskriftsbehov på tværs af Indien er kommet op med at tilføje tilpasning til din mobilbagdæksel. Du kan designe din Samsung Galaxy A20 telefonhus ved at uploade dit billede eller et billede og bruge vores brugerdefinerede værktøjer efter dit behov og få høj kvalitet trykt brugerdefineret mobil bagcover lige uden for døren med gratis forsendelse.\nShop Samsung Galaxy En telefon cover til lav pris\nUdskriv dit billede på Samsung Galaxy A20 telefon cover til diskonteret pris. På, Printshoppy, kan du finde de bedste telefon sager til rådighed i 200 + bagdæksel design skabeloner. Samsung Galaxy A20 Custom Phone Cover er tilgængelig med flere designskabeloner til alle typer lejligheder. Også du kan give det til dine kære Angivelse af Anledningen som brugerdefinerede telefon tasker på fødselsdag, bryllup Jubilæum osv. Som nævnt ovenfor kan du også uploade dit fulde billede Eller dit yndlingsbillede på din Samsung Galaxy A20 mobil back cover og få multi-color matte finish udskrivning på hærdet hård plastik.\nProces med udskrivning Foto på mobildæksler på Printshoppycom\nTrin 1: For at få Samsung Galaxy A20 mobil cover, vælg fra vores 200 + tilpassede telefon tasker design skabeloner. Trin 2: Upload dit billede eller foto til det valgte mobile taske design. Trin 3: Klik på Afslut Design & Køb Samsung Galaxy A20 Custom Mobile Cover online på tværs af Indien\nSamsung Galaxy En tilpasset telefonomslag: Mode / Betalinger\nDette er ofte den første ting at tjekke ud, når billeder er sløret. Faktisk opstår det nogle gange, at et snavs eller fugt gør billedet af Samsung Galaxy A20 Fuzzy. Så vi anbefaler dig at vaske kameralinsen ved hjælp af en lidt fugtig bomuldspindel. Sørg for at tørre det ud, før du testes igen.\nRenoveret Apple Watch Series 3 GPS Cellular, 42mm Gold Aluminum Taske med Pink Sand Sport Band\nGratis design værktøj på zazzle butik magenta pink prikker sort hvid gitter mønster otterbox iphone taske oprettet af Gabiwart. Tilpas det med fotos tekst eller køb som det er\nI denne vejledning har vi diskuteret nogle fælles Google Pixel 3a Pixel 3a XL problemer og tilbudt flere måder at løse dem.\nGoogle Pixel er en fremragende Android-smartphone. Det er dog ikke fejlfrit. Hvis du lider af Google Pixel-problemer, fik Weve løsningen.


Ledelsesekspert: Drop den virtuelle fredagsbar | IDA\nSom distanceleder skal du være opmærksom på dine teams på distancen, og det kræver nærvær og feedback, men en virtuel fredagsbar er ikke løsningen.\nKan man skabe en virtuel fredagsbar for kolleger i hver sin lands- eller verdensdel? Kan der skabes intimitet og nærvær, personlige snakke og socialt binde teamet sammen med en fredagsøl i hånden på en Skype-linje?\nLedelsesekspert Henrik Helweg, der har mange års erfaring i at undervise og udvikle ledere i både offentlige og private organisationer, og underviser på IDAs kursus om distanceledelse, forsøger at svare på spørgsmålet:\n”Man kan i hvert fald holde virtuelle morgenmøder, hvor alle tjekker ind og siger hej, så alle hurtigt får et overblik over, hvor de virtuelle kolleger er henne. Vi bruger nemlig som mennesker relativt meget tid på at tænke over, hvor de andre er – og hvorfor de ikke svarer på vores mails. Det er vigtigt lige at kigge hinanden i øjnene virtuelt,” siger han.\nDe virtuelle møder skal også erstatte de uformelle møder, som har med kolleger på gangen eller i kantinen, hvor vi vil sige: Hvor har du været henne? Jeg har ikke set dig i et stykke tid.\nErstat fredagsbaren med samtalerum\nHenrik Helweg ser problemer med en virtuel fredagsbar, hvis der det ene sted er mange kolleger og det andet langt færre. De få vil føle sig som tilskuere.\n”Derfor skal man nok prøve at tænke i andre former for møder. I stedet for at kalde det en fredagsbar, kan man invitere ind i et samtalerum. Det kræver lidt fantasi og meget ledelse at sørge for, at alle bliver inddraget. De få vil nok altid føle sig lidt koblet af,” siger han og fortsætter:\n”Derfor skal ledelsen sørge for at lave nogle strukturer og organisere møderne, så alle føler sig inddraget. Det skal i højere grad være flertallet, der lytter til de få. At lede på distancen kræver langt mere end ledelse i det fysiske rum.”\nHenrik Helweg foreslår derfor, at ledere skal lave deciderede kommunikationsplaner, så de sikrer, at de er synlige, at de gør sig tilgængelige og understøtter de tværgående processer på tværs af de virtuelle teams.\nBilleder af virtuelle kolleger\nHenrik Helweg har flere kunder, som har billeder af deres virtuelle medarbejdere eller kolleger stående på skrivebordet eller hængende på væggen.\n”Det er for at undgå tendensen – ude af øje, ude af sind – for billederne hjælper os til at tænke på, hvordan det går med Peter, Anders eller Jeanmai. Ellers kommer vi kun i tanke om dem, når der er noget arbejdsmæssigt, der presser på,” siger han.\nDet handler om at tænke på, hvordan de fysiske, normale mange møder kan erstattes, når man arbejder i et virtuelt team.\nNår vi sidder sammen fysisk til et møde, er vi på passiv facetime. Det betyder, at vi kigger på hinanden. Lægger mærke til, hvilket humør de andre er i. Har de det dårligt? Er de lidt røde i hovevedet? Ser de nervøse ud?\n”Når vi har virtuelle teams, er de på aktiv facetime. Det gør det svært for os at træffe beslutninger. Det er ikke noget vi tænker over, men passiv facetime gør, at vi interagerer,” siger Henrik Helweg og fortsætter:\nDe tre distancer\nLedelsesekspert Henrik Helweg påpeger, at man i distanceledelse taler om tre typer af distancer: den psykologiske, den operationelle og den fysiske.\nDen psykologiske distance er den, der skaber tillid i de virtuelle teams.\nDen operationelle distance er det, at de forskellige afdelinger, destinationer eller lande arbejder på forskellige måder, den daglige drift prioriteres forskellig, teknikken er ikke ens med videre.\nDen fysiske distance gør det svært at skabe en ægte teamånd. Der er måske tidsforskel, kulturelle, sproglige og organisatoriske forskelligheder.\n”Samtaler på distancen bliver lidt kantede og liniære. Der sker meget i kommunikationen mellem mennesker. Vi havner et andet sted end dagsordenpunktet siger, fordi vi bygger videre på hinandens udsagn, fordi vi kan se hinanden. Det mangler i de virtuelle møder,” forklarer Henrik Helweg.\nSocialt behov for at blive set og hørt\nLedelse af virtuelle teams kræver nærvær, struktur og feedback. For når man arbejder i virtuelle teams, arbejder man i komplekse netværk. Og det gør en række elementer vanskeligere, fordi den kommunikative båndbredde bliver meget smal.\n”Vi har alle et behov for social accept. Vi vil ses, høres og være en del af en organisation. Vi vil have en oplevelse af, at vi ikke arbejder i blinde. Når vi er sammen fysisk, skaber vi forståelse gennem kropssproget, gestikuleren, vejrtrækningen og alt muligt andet nonverbalt. Men i det virtuelle møde bliver kommunikationen mere smal og meget beslutningsorienteret,” siger Henrik Helweg og pointerer dermed, at vi ikke får stimuleret den sociale hjerne i det virtuelle rum.\nSocial opmærksomhed giver tillid\nMasser af forskning viser, at innovationen og kreativiteten daler, når vi ikke får den sociale opmærksomhed. Tilliden udfordres og risikovilligheden forsvinder.\nLæs mere om IDAs kursus i Distanceledelse\nTillid er den lim, der binder os og organisationen sammen. Det er tillid, der gør, at vi tænker ud af boksen, at vi er risikovillige. Det er tillid, der gør os rige og nationen vækster. Derfor kan virtuelle møder kun bruges til at skabe nærvær, hvis teamet kender hinanden.\nUdfordringer i virtuelle teams\nProfessor emeritus Henrik Holt Larsen fra CBS har netop lavet en ny dansk undersøgelse ’Virtuel ledelse, arbejdsmiljø og social kapital’. Den viser, at der er store udfordringer med virtuelle teams.\n”Undersøgelsen viser blandt andet, at træningen af ledere og medarbejdere er mangelfuld, kollegerne er ikke oplært i at bruge de teknologier, der stilles til rådighed, mange sidder i forstyrrende storrumsmiljøer, så møderne i de virtuelle teams bliver forstyrret – og mange medarbejdere mangler det fysiske udstyr til at kunne gennemføre vellykkede virtuelle møder,” siger Henrik Helweg.


Nyhedsbrev for Entomologisk Fagudvalg. Nr. 23 Oktober PDF\nNyhedsbrev for Entomologisk Fagudvalg. Nr. 23 Oktober 2004\nDownload "Nyhedsbrev for Entomologisk Fagudvalg. Nr. 23 Oktober 2004"\n1 Nyhedsbrev for Entomologisk Fagudvalg Nr. 23 Oktober 2004\n2 Bladloppen Nr Oktoberer 2004 Bladloppen er et uformelt debat- og meddelelsesblad, der udgives af Entomologisk Fagudvalg. EFU s adresse: c/o Zoologisk Museum Universitetsparken København Ø EFU er et udvalg under følgende danske entomologiske foreninger: Entomologisk Forening Lepidopterologisk Forening Nordjysk Lepidopterologklub Aarhus Entomologklub, Entomologisk Selskab for Fyn Fynske Entomologer EFU har til formål at virke for og koordinere arbejdet med beskyttelse af danske insekter og deres levesteder. Redaktion: Jan Boe Runge Sneglehatten 90, 5220 Odense SØ Tlf ISSN Indhold: Formanden har ordet: Andejagt og insekter på kollisionskurs Thomas J. Simonsen... 3 National-parker, Ja! Hans Peter Ravn... 5 Dværgvandnymfen i fare i Fandens Hul, Teglstrup Hegn Mogens Holmen... 7 Sammenfatning af Status 2003 for sommerfugle omfattet af de frivillige indsamlingsstop og den officielle fredning Per Stadel Nielsen Insekter og pleje af egekrat i Løvbakker og Kollemorten Krat Palle Jørum og Preben Nielsen EFU hvad skal vi med det? Palle Jørum Kastanie-minérmøl et nyt, iøjnefaldende skadedyr Hans Peter Ravn mv EFU s Plenarmøde maj 2004 Redaktionen Svanninge Bakker - Kommentar EFU s forretningsudvalg Vejledning for bidrag til Bladloppen Entomologisk Fagudvalgs forretningsudvalg Medlemmer af Entomologisk Fagudvalg Forsidemotiv: Stor kærguldsmed (Leucorrhinia pectoralis), en af vore sjældneste gudsmede er blandt Bladloppen de mange arter 23 / 2004 der ikke kan lever i overfodede 'ande-huller' (Foto: T.J. Simonsen)\n3 Kommentaren Formanden har ordet: Andejagt og insekter på kollisionskurs Af Thomas J. Simonsen æt ved vejen ligger et vandhul. T Jeg stopper bilen og stiger ud. Det ligger godt, lysåbent, men alligevel lunt for vinden. Her burde være spændende guldsmede og andre vandinsekter. Da jeg nærmer mig, bliver jeg skuffet. For en flok gråænder letter og jeg får øje på to blå plastiktønder på den anden side af vandhullet. Et par minutter senere står jeg ved bredden og min værste frygt bliver bekræftet: Bredderne er slidt ned af talrige andefødder, ligesom de fleste planter langs kanten er trådt ned eller ædt. Og hvad der måtte have været af insekter i vandhullet er i hvert fald væk nu. Foder og ekskrementer har forvandlet vandet til en ildelugtende, grønsort suppe af bakterier og blågrønalger. Historien er opdigtet, men kunne være rigtig. Den bygger nemlig på mange ret ens oplevelser fra virkelighedens verden. Jagtudbyttet af gråænder i Danmark er fordoblet inden for de seneste år. Mindst halvdelen af denne stigning skyldes udsætninger med jagt for øje. der er i princippet intet galt i, at en del af de danske jægere udsætter vildt for at for gode oplevelser selvom jeg som jæger har svært ved at se det sjove i de skydeteltagtige scener godsjagter, der har været vist på TV. Nej det der er galt er, hvis udsætningerne skader naturen og andre naturbrugeres oplevelser. Når der udsættes og fodres ænder i en sø eller vandhul, vil der med foderet tilføres næringsstoffer som fosfor og kvælstof. Bliver tilførslen for stor, vokser planktonalger kraftigt, så vandet bliver uklart. Så Idyllisk ser det ud på afstand, men fodertønden afslører at vandhullet er truet af andeopdræt (Foto: M.Nedergaard) 3\n4 forsvinder bundplanterne og med dem mange smådyr, som er afhængige af planterne. Øges tilførslen yderligere, opstår der i perioder iltsvind, fx når vandoverfladen dækkes af et lag andemad. Så er situationen for alvor gal. For stor tilførsel af næringsstoffer, der også skyldes dårligt renset spildevand og afløb fra dyrkede marker, er den vigtigste forureningstrusler og trussel i det hele taget - mod søer og vandhuller. Og næringsstoftilførslen er en alvorlig trussel mod mange vandinsekter som guldsmede, døgnfluer, biller og vårfluer, hvoraf mange arter allerede er hårdt trængte. Men kan man bare sætte gråænder ud? Er der da ingen lovgivning på området? Både ja og nej. Det er forbudt at lægge foder i vandet eller så tæt ved, at der er risiko for at det skylles ud i vandet. Det står i Miljøbeskyttelsesloven ( 27). Det er også ulovligt at udsætte ænder i en sø, hvis det ændrer søens tilstand (Naturbeskyttelseslovens 3). Men hvordan påviser myndighederne, at søen har ændret tilstand? Der er jo meget sjældent lavet grundige (og de Når der fodres ænder på denne måde, bliver søen både forurenet af foderkornet og når ænderne skider i søen (Foto: M.Nedergaard) skal være grundige) undersøgelser, før ænderne blev sat ud. Mere håndfast er Bekendtgørelsen om jagtmåder og jagtredskaber. Ifølge dens 12 må der højest udsættes 1 ælling pr. 50 m2 eller 1 voksen and pr. 300 m2 ubevokset søflade. Desværre er den jagtetiske grænseværdi ca. 10 gange for høj til at sikre søer og vandhuller mod ødelæggende forurening. Det viser både aktuelle målinger og teoretiske beregninger (se Vand & Jord 3/2000, s ). Der bruges i disse år mange penge på at forbedre vores vandmiljø. Det koster let en familie på landet omkring kr. at rense deres spildevand bedre, så det ikke forurener den nærliggende sø. Og efter en sådan investering er det mere end ærgerligt, hvis den jagtglade nabo udsætter og fordrer 120 ænder i søen. Det forurener nemlig ligeså meget, som familien gjorde før den investerede. Men er jægerne overhovedet bevidst om, hvilke skader de påfører natur og miljø? Og hvis de ved det, er de så inden for pædagogisk rækkevidde? Jeg mener, at danske jægere er nødt til at erkende, at deres udsætninger af ænder er ande- og andemadpleje og ikke naturpleje. Og de er nødt til at sætte ambitionerne om et stort vildtudbytte ned. Den danske vandnatur ka n ikke leve med forholdene, som de er nu. Men hvad kan der gøres? Jeg mener, at der både må oplysning og en strammere, mere effektiv lovgivning til. Det sidste vil være helt i tråd med EU s Vandrammedirektiv, som skal sikre mindst god økologisk tilstand i alle vandområder. Men det haster rigtig meget endda. 4\n5 Nationalparker, Ja! men også som refugier for organismer, der har særlige behov for uforstyrret sikkerhed i Danmark Af Hans Peter Ravn yv naturområder i Danmark er S udpeget som pilotprojekter for nationalparker. Det drejer sig om Læsø, Vadehavet, Kongernes Nordsjælland, Thy, Lille Vildmose, Mols Bjerge og Møn. Frem til 1. juli 2005 vil styregrupper og arbejdsgrupper i de syv områder se på fordele og ulemper, muligheder og begrænsninger i forbindelse med eventuelle nationalparker i Danmark. Pilotprojekterne gennemføres i brede samarbejder mellem myndigheder, interesseorganisationer og private lokalt i områderne. Hvor mange steder er der mon entomologer med? Efter den indledende fase vil en national følgegruppe komme med en endelig anbefaling til udpegning og etablering af nationalparkerne. Læs mere på nationalparker. Jeg vil gerne opfordre til, at entomologer lokalt søger at få indflydelse i de pilotprojekter, der er sat i gang kontakt evt. DN s lokalafd. eller Skov- og Naturstyrelsen. Før man giver sig ud i en diskussion med de mange involverede interesser om detaljerne, bør man imidlertid sikre sig, at man er enige om nogle overordnede retningslinier med udgangspunkt i Wilhjelm-udvalgets anbefalinger. Jeg mener, at hvis man kan blive enige om nedenstående vil der være etableret et godt grundlag. Indenfor nationalparkerne kunne gælde følgende: At ingen naturligt forekommende organismer må få forringet eller formindsket udbuddet af levesteder. At der i alle nationalparker udpeges særlige reservater hvor adgangen begrænses (f.eks. kun i følge med guide eller med henblik på indsamling og registrering af f.eks. insekter) og hvor områdets dyre- og planteliv følger en naturlig succession eller en særlig forvaltningsplan. Disse områder vil kunne tjene som referenceområder for den øvrige del af nationalparken og som refugier for de organismer, der har særlige behov for uforstyrrethed. At naturværdierne i nationalparkerne indledningsvis kortlægges, og at det overvåges, at ovenstående målsætning overholdes. Red: Hans Peter Ravn er repræsentant i Det grønne Kontaktudvalg for de entomologiske foreninger. 5\n6 Fandens Hul i statsskoven Teglstrup Hegn på Nordsjælland, er et naturligt næringsfattigt vandhul med åbent brunt vand omgivet af en veludviklet hængesæk, med den eneste kendte danske bestand af dværgvandnymfen (Nehale nnia speciosa). (Foto: M. Holmen) 6\n7 Dværgvandnymfen i fare Bestanden i Fandens Hul er den eneste, der kendes med sikkerhed i Danmark Af Mogens Holmen en danske bestand af dværgvandnymfen (Nehale nnia specio- D sa) blev i 1990 opdaget i Fandens Hul (i statsskoven Teglstrup Hegn). Arten, som er sjælden og i tilbagegang i Europa, findes der stadig. Men uden indgreb i den udvikling, der er i gang på lokaliteten, er det ikke sandsynligt, at den vil overleve det næste årti. Bestanden er sikkert den af vore forekomster af guldsmede og vandnymfer, som er vigtigst i forhold til bevarelse af den europæiske fauna. Nogle andre, større guldsmedearter er godt nok blevet konkret udpeget til særlig international beskyttelse, men synes i virkeligheden at være mindre hårdt trængt i EU-området. I en rapport udgivet af Europarådet i 1988 anbefaledes det faktisk stærkt, at der skete en fuld beskyttelse af alle dværgvandnymfens kendte levesteder i Europa. I Norden har dværgvandnymfen desuden været fundet nogle steder i Sverige (men ingen nyere fund) og i Finland (for nyligt genfundet fåtalligt). Der kendes spredte, gamle fund af dværgvandnymfen fra betydelige dele af Europa, men den er siden forsvundet mange steder. I Vesteuropa kendes der de senere år kun fund fra ret få, mindre områder, men måske er situationen bedre længere mod øst. I alle tilfælde er Fandens Hul ved at være et kendt stednavn blandt de, der interesserer sig for den nordeuropæiske fauna af guldsmede og vandnymfer. Dværgvandnymfens situation hænger sandsynligvis sammen med, at de voksne dværgvandnymfer - og formodentlig også deres larver - er meget specialiserede til bestemte levestedsforhold. Desuden har arten ifølge udenlandske undersøgelser en meget ringe spredningsevne. Den har i øvrigt 1-årig livscyklus med overvintrende larver, og undersøgelser netop i Fandens Hul har bidraget med viden om dens livscyklus og kendetegn for de mindre larvestadier (bl.a. i Aquatic Insects of North Europe ). Fandens Hul ligner efter sigende meget andre steder, hvor arten har været fundet i Nordeuropa (Bernard, pers. medd.). Vegetationsstrukturen omkring ynglestederne, der ofte består af små brunvandede søer, er meget afgørende for arten. I Fandens hul er hængesækkens bevoksninger af dyndstar (som siges at være artens klare favoritplante), hundehvene og næbstar de vigtigste opholdssteder for vandnymferne. Der vides ikke så meget om larvernes præcise krav, men i Fandens Hul opholder de sig i søkanten mellem tørvemosser og stængler af f.eks. hundehvene. I modsætning til flere lidt lignende lokaliteter i Nordøstsjælland findes der ikke fisk i Fandens Hul, og vandet her er rela- 7\n8 Imago af en dværgvandnymfe han (Nehalennia speciosa) (Foto: O. Fogh Nielsen) Selv om bestanden frem til 2002 virkede meget stor, så tydede tællingerne dog på en vis jævn tilbagegang. Efter 2001 har bestanden været åbenlyst mindre end i 1990'erne. I 2004 blev den anslået til nogle hundrede vandnymfer. Et tydeligt problem for bestanden i Fandens Hul er, at den lille, brunvandede sø, som arten yngler i, er hastigt på vej til at blive fuldstændigt tilvokset af den omgivende hængesæk. Denne udvikling ser ud til at være accelereret de senere år, hvor søens areal er reduceret fra ca kvm til ca Samtidigt er der især i de seneste år sket andre ændringer. Dels ændringer af hængesækkens artssamfund, hvor mere almindelige, kraftige tørvemosarter er blevet mere dominerende, og hvor sjældne insekter som f.eks. vandkalven Bidessus grossepunctatus og sommerfuglen Vacciniina optilete vist ikke har kunnet genfindes. Dels overvokses søkanten og dens vegetation af tørvemosser mv. nu af tæpper af trådalger i sommerhalvtivt næringsfattigt med betydelige bestande af små krebsdyr (fødeemne?). Bestandens situation Bestanden i Fandens Hul er den eneste, der kendes med sikkerhed i Danmark. Desuden var den gennem 1990'erne usædvanligt individrig sikkert på flere tusinde hver sommer trods lokalitetens beskedne areal. Nogle år har der været foretaget transektoptællinger af vandnymferne. Larver af dværgvandnymfen (Nehalennia speciosa). (Foto: M. Holmen) 8\n9 året. I foråret før dette fænomen første gang optrådte (2002), var der som sædvanligt mængder af mellemstore dværgvandnymfelarver mellem søkantens tørvemosser. Men i flyvetiden sås der langt færre voksne individer. Også den øvrige, tidligere særdeles arts- og individrige fauna af guldsmede og vandnymfer synes at gå tilbage. I alt 26 arter ca. halvdelen af de danske arter! har været set i området siden 1990, dog ikke alle som ynglende. I dag vil dværgvandnymfen med stor sandsynlighed skulle placeres i rødlistekategorien kritisk truet i Danmark. I rødlisten fra 1997 blev den placeret i kategorien sjælden, idet der ikke kendes danske fund fra før 1990 og fordi der dengang ikke umiddelbart sås trusler mod bestanden. Bevaringsmuligheder Teknisk kan det sikkert med nogen besværlighed lade sig gøre at opretholde søen ved løbende at fjerne dele af hængesækken. Dog skal man fra et dværgvandnymfesynspunkt være omhyggelig med ikke at fjerne for mange væsentlige levesteder og forekomster af larver og æg i søkanten. Andre biologiske interesser spiller dog også ind ikke mindst de botaniske og øvrige entomologiske værdier, der til dels stadig findes i hængesækken. En anden mulighed kunne være hurtigt at grave en supplerende ynglesø med potentiale for udvikling af en relevant hængesækvegetation i kanten. I kanten af moseområdet findes f.eks. tilgroede arealer af små tørvegrave, hvor de biologiske værdier næppe er så betydelige i dag. Hvis de seneste års ændringer af området hænger væsentligt sammen med udefra kommende påvirkninger hvilket bør undersøges kan andre tiltag også vise sig nødvendige. For eksempel hvis ændringerne sker som følge af øget næringsstoftilførsel fra omgivelserne eller fra luften. I alle tilfælde er området omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Det ligger ydermere i EF-habitatområdet Teglstrup Hegn mv., hvor både hængesæk og brunvandede søer er en del af udpegningsgrundlaget. I forhold til direktivets formål og bestemmelser om at opretholde gunstig bevaringsstatus kan det altså blive nødvendigt at prioritere mellem de to naturtyper. Herunder i de kommende Natura 2000-planer (jf. miljømålsloven), der fra 2009 fastlægger den konkrete indsats (inkl. aktiv indsats), der er nødvendig for at sikre opfyldelse af målsætningen om gunstig bevaringsstatus for udpegningsgrundlagsnatur i habitat- og fuglebeskyttelsesområderne (og videre på nationalt / biogeografisk zone-niveau). Allerede siden 1998 har den passive beskyttelse (myndighedstilladelser mv.) skullet opfylde en målsætning for gunstig bevaringsstatus i Teglstrup Hegn. I den forbindelse er det værd at bemærke, at EU har fastsat arter af guldsmede og vandnymfer blandt de karakteristiske arter for habitatdirektivets brunvandede søtype. Et delelement af gunstig bevaringsstatus for en naturtype er nemlig, at også dens indhold af de karakteristiske arter skal have gunstig bevaringsstatus (defineret i habitatdirektivets artikel 1). Også i dette internationale perspektiv bør en bevaring af dværgvandymferne i Danmark prioriteres 9\n10 Violet perlemorssommerfugl (Boloria dia) blev for første gang konstateret i Danmark sidst i juni 2003, hvor der blev set mange individer på Falsters dige ved Marielyst. Diget er langtfra egnet som habitat over det hele, idet store områder er bevokset med græs, sandstar eller lignende. Motiv fra diget, fra havsiden og ind mod land (Foto: J.Boe Runge) 10\n11 Status 2003 Sammenfatning af status 2003 for sommerfugle omfattet af de frivillige in dsamlingsstop og den officielle fredning I Af Per Stadel Nielsen det følgende opsummeres oplysningerne om de sommerfuglearter der er omfattet af såvel de frivillige indsamlingsstop som den officielle fredning, indberettet til Per Stadel Nielsen i december 2003 som ansvarlig for udarbejdelsen af denne rapport. Anbefalingerne vedr. de enkelte arter er i hovedsagen indberetternes egne. Ansvarspersonerne er: P. Stadel Nielsen (mnemosyne, P. mnemosyne, herorandøje, C. hero, stor ildfugl, L. dispar, sortplettet blåfugl, M. arion), Preben Nielsen (hedepletvinge, E. aurinia), Uffe Terndrup (svalehale, P. machaon, perlemorrandøje, C. arcania), Tom Nygaard Kristensen (sort ildfugl, L. tityrus), Knud Bech & Klaus Hermansen (grå perikonugle, C. hyperici), Jens Meulengracht- Madsen (enghvidvinge, L. reali). De pågældende blev bedt om som minimum at besvare følgende spørgsmål: 1. Hvor mange individer er der an- slået set af arten, angiv (u) sikkerheden i vurderingen. 2. Hvor meget er der set efter arten? Gælder også uddøde arter! 3. Er der sket væsentlige ændringer på artens lokalitet(er), positive som negative. 4. Er der forekommet overtrædelse af indsamlingsstop/fredning? 5. Hvor mange bestræbelser, hvis nogen, er der fra entomologers side gjort for at gøre lodsejere opmærksom på artens tilstedeværelse og livskrav. 6. Hvorledes vil du vurdere artens nuværende status? Frem- eller tilbagegang eller stabil. EFU s sammenfattende Konklusion Enghvidvinge (L. reali) er i overhængende fare for at uddø og bør derfor omfattes af et flerårigt totalt indsamlingsstop. Sort ildfugl (L. tityrus) har i 2003 haft et godt år, sandsynligvis på grund af vejret, og der er håb om, at arten dermed får en vedvarende fremgang, således at en begrænset indsamling igen er forsvarlig. Det skønnes dog nødvendigt først at vurdere artens status i For grå perikonugle (C. hyperici) arbejdes der på at få bevaret lokaliteten og derfor bør den eksisterende indsamlingsbegrænsning på forstadier og værtsplanten indtil videre opretholdes. Violet perlemorsommerfugl (B. dia) har etableret en mindre population som har være at udsat for en kraftig indsamling i Der er derfor indtil videre behov for en begrænsning i indsamlingen af arten, således at den får mulighed for yderligere at etablere 11\n12 og brede sig. For sort ildfugl og violet perlemorsommerfugl er der desuden behov for en nærmere vurdering af mulighederne for at involvere og rådgive myndigheder og lodsejere i at bevare lokaliteterne til fordel for arterne. For enghvidvinge og perikonugle er relevante myndigheder og ejere informeret, og der sker for førstnævnte arts vedkommende tilfredsstillende tiltag til bevarelse af arternes levesteder. Der er i sommeren 2003 af en enkelt person angiveligt indsamlet et antal eksemplarer af sort ildfugl uden dispensation fra aftalerne om indsamlingsstop. Efterfølgende er pågældende person blevet ekskluderet af den forening han var medlem af. Der har altså været vilje blandt foreningerne til at bakke op om linien og hensigterne bag indsamlingsstoppene. Det skal endvidere bemærkes, at aftalerne om indsamlingsbegrænsninger kun havde gyldighed for 2003, men at indsamlingsbegrænsninger for 2004 er underskrevet af formændene for foreningerne og befinder sig i EFUs varetægt. Officielt fredede arter Mnemosyne (P. mnemosyne) Ingen observationer, sidst set i Danmark 1961 Herorandøje (C. hero) Ingen observationer, der er næppe heller ledt efter arten. Sidst set i Danmark 1981 Stor Ildfugl (L. dispar) Ingen observationer, kun fundet i Danmark i perioden Sortplettet blåfugl (M. arion) Arion havde i 2003 igen et godt år. Den var tidligt fremme fra ca. 18/6 frem til ca. 20/7. På de bedste dage først i juli observeredes skønnet forskellige individer pr. dag i Høvblegeområdet. Der sås mange æglæggende hunner og æg i værtsplanterne. Mest positivt var, at arten også blev set i helt nye områder, hvor den nu må anses for at have etableret sig. På Kongsbjergs sydside så vi to dage adskillige eksemplarer, den ene dag omkring 6 stk. På den pågældende skråning er både merian og værtsmyren ganske udbredt og tæt forekommende. En hun blev desuden set i Mandemarke Bakker. I det givne område forekommer både timian og værtsmyren i stor mængde. Dog vil en længerevarende tørkeperiode forhindre at timian kan blomstre og dermed kan blåfuglen let forsvinde igen på dette sted. Årsagen til etableringen i de nye områder er dels at hovedbestanden nu er talrig og dels at der er skabt spredningskorridorer ved rydning af træer. Arten må således endnu engang betegnes som i fremgang. Skovdistriktet har et ønske om at forsøge at etablere arten på dens gamle lokaliteter i Jydelejet, men der er endnu en del ubesvarede spørgsmål, ikke mindst om midler til hegning og pleje, idet græsningstrykket skal reduceres væsentligt de pågældende steder. I øjeblikket er der i hvert fald to delområder, hvor blåfuglen burde kunne etableres. Hedepletvinge, (E. aurinia) er fortrinsvis eftersøgt og overvåget af Preben Nielsen selv, Nordjyllands Amt har ikke svaret detaljeret på, 12\n13 hvor meget de har overvåget arten i af i alt 9 lokaliteter er besøgt i Der foreligger pt. ikke meldinger fra andre sommerfugleinteresserede. På 1 lokalitet er populationen i tilbagegang pga. tilgroning. 2 lokaliteter har hhv. en lille og en meget lille population, den ene er nyopdaget, ca. 500 m fra en eksisterende, kendt population, og yderligere 2 lokaliteter har hver en pæn og stabil population, på den ene plejes området ved slåning. Artens status må derfor stadig betegnes som kritisk på flere lokaliteter og som helhed er den stærkt truet i Danmark. Nordjyllands amt har ikke hidtil systematisk overvåget arten, men amtet har lavet opsøgende arbejde på områder med hedepletvinge, og de vil fra næste år overvåge, dvs. årligt eftersøge og optælle arten som led i NOVANA. Arter omfattet af frivillige indsamlingsstop Svalehale (P. machaon) Der foreligger pt. kun observationer af migrerende eksemplarer, 6 stk., fra Bornholm, Sjælland og Falster, heraf en hun som blev indfanget til æglægning. Der er desuden meget løse oplysninger på 3. hånd om, at arten skulle være observeret i Nordjylland flere år i træk. Oplysningerne har dog så meget substans, at de bør undersøges, og relevante lokale entomologer vil efterprøve oplysningen. Eftersøgning af larver af arten i moser i Almindingen gav intet resultat. Svalehale har derfor ingen kendte populationer i Dan- mark for tiden. Perlemorrandøje (C. arcania) Der foreligger ingen observationer, der er næppe heller ledt efter arten. Sidst set i Danmark Sort ildfugl (L. ti tyrus) har haft et godt år. Den lokalt boende ornitolog Jørgen Bruun har observeret ca. 25 stk. i første og ca. 75 stk. i anden generation, flest på en enkelt brakmark på den sydligste del af Bøtø Nor, hvor der skønnes set mere end 50 individer. Formentlig samme sted har flere samlere set den i antal. Arten har udvidet sit område med flere små lokaliteter, nu også nær landevejen til Gedser og ved Golfbanen mod Nord. Den er set enkeltvis og spredt på diget og endelig er et eksemplar set ved Guldborgsund. Der er tilsyneladende ikke sket væsentlig ændringer på lokaliteterne, men vejret har været godt. Der er indsamlet et enkelt individ på diget og angiveligt 20 eksemplarer på noret af en anden samler. Samlet set fremgang for arten, formentlig kun midlertidigt pga. ekstremt godt vejr. Samlet anslået individtal på stk. Indsamlingsstoppet opretholdes også i 2004, idet et enkelt års relative hyppighed ikke nødvendigvis er udtryk for en vedvarende stor og stabil population. Året 2003 var usædvanligt med mange solskinstimer og varmt vejr, specielt gunstigt for sort ildfugl. Hvis arten igen i 2004 flyver i et antal som i 2003, er det sandsynligt, at arten har etableret tilstrækkelige populationer, til at den kan tåle en begrænset 13\n14 indsamling. Enghvidvinge (L. reali) Selvom bestanden af reali i 2002 var foruroligende lille, mange forventede slet ikke at se arten igen i 2003, så blev der alligevel observeret nogle få eksemplarer i perioden fra d. 25/5 til d. 17/6. Der blev ikke observeret 2. generationsdyr. Jens Meulengracht har gennem maj og juni 2003 undersøgt lokaliteterne utallige gange, og har flg. observationer: d. 31/5 (1 han), 1/6 (1 han), 15/6 (1 hun) og 17/6 (1 han). Desuden er arten set d. 25/5 (1 han og 1 hun) og d. 26/5 (1 han) af Peter Rostgaard og d. 4/6 blev der angiveligt observeret 3 hanner og en æglæggende hun og d. 7/6 1 han og 1 hun. Endelig er 1 stk. af et ikke-medlem indsamlet i Ølene d. 11/5, men om der er tale om reali eller sinapis er uvist. Det er stadig de samme habitatforhold, der råder med meget yppig græsopvækst langs skovveje og på lysninger. Skovvæsnet har i efteråret 2003 afdrevet et par granbevoksninger, dette når nok næppe at få større indflydelse i 2004, men man ved selvfølgelig aldrig. Med de tidligere og de nuværende rydninger, er det svært at anvise yderligere tiltag til gavn for arten. Konklusionen for realis status må være, at den stadig er yderst kritisk og at det totale indsamlingsstop absolut bør fortsætte. Grå perikonugle (C. hyperici) er observeret i perioden fra d. 8/5 til ca. 18/9 og lokaliteten har været besøgt mange gange gennem hele sæsonen af forskellige entomologer, så observationsgrundlaget må betegnes som særdeles godt. Arten har antagelig fløjet i 3 generationer på grund af den varme sommer. Den var relativt fåtallig i 1. generation med 4 eksemplarer som det største antal. 2. generation sås i sidste halvdel af juli og første halvdel af august, hvor der blev set op til 8 stk. på en aften. Et formodet 3. kuld fandtes i slutningen af august og over midten af september, hvor arten enkelte aftener optrådte i antal fx d. 6/7 med 40 stk. Det skønnes at artens population ikke helt har været helt så stor som sidste år. Larvens værtsplante (perikum) har også i år været talrig på lokaliteten, men der er ikke set så mange blomstrende planter som de foregående år, vel nok på grund af det tørre vejr. Der er også forlydender om, at der i Gedser-området skulle være fundet enkelte eksemplarer af hyperici, hvilket kun er glædeligt, da arten så måske har 2 ynglelokaliteter i Danmark. Der er sket en del radikale ændringer på lokaliteten, idet jernbaneskinner og underliggende skærver langs den asfalterede vej er fjernet og med dem mange af de egnede værtsplanter, og der er sidst på året jævnet grusbunker og fjernet birketræer på dele af området. Disse aktiviteter har selvfølgelig skadet vegetationen de pågældende steder, men det skønnes, at planterne hurtigt vil genindvandre og måske endda brede sig på de nye arealer med nøgent grus. Områdets fremtid er yderst uvis, men der arbejdes på, at Aage V. Jensen Fonde overtager området. Desuden har Rødby kommune i december udsendt en plan over ønsker om udvikling af Rødbyhavn i forbindelse med en Femern-forbindelse. Der er dog ikke i 14\n15 planen angivet nogen egentlig anvendelse af banearealerne, bortset fra en foreslået vej tværs gennem arealet. Det er uklart, hvor megen betydning det frivillige indsamlingsstop af de præimaginale stadier og værtsplanten har for bestræbelserne på at bevare området, men indsamlingsbegrænsningen opretholdes indtil videre. Nedenstående er fra og med 2004 omfattet af aftalerne om indsamlingsbegrænsninger, følgende statusredegørelse bygger på en multilateral vurdering af arten i Violet perlemorssommerfugl (Boloria dia) blev for første gang konstateret i Danmark sidst i juni 2003, hvor der blev set mange individer på Falsters dige ved Marielyst. Den fløj i to generationer, dels sidst i juni og først i juli og igen i 1. halvdel af august. Den forekom over en godt 2 km lang strækning, men koncentreret i to bestande med en afstand af godt 1 km. Disse bestande var sammenfaldende med tilsvarende bestande af værtsplanten viol, som sandsynligvis er hundeviol. Der fandtes ikke andre viol- eller stedmoderarter. Diget er langtfra egnet som habitat over det hele, idet store områder er bevokset med græs, sandstar eller lignende. Arten virkede meget standfast idet enkelte individer ofte kunne genkendes på forskellige tegninger på vingerne. Det er derfor sandsynligt, at bestandene var noget mindre end umiddelbart anslået af observatører, individer i alt pr. dag i hovedflyvetiden er mest sandsynligt. I betragtning af de relativt mange individer i både første og andet kuld, er det sandsynligt, at arten er indvandret i år 2002 og har etableret sig, men blev først opdaget i Et groft skøn over artens samlede bestand i 2. generation, som blev set i perioden ca. 1/8 til ca.17/8, må lyde på omkring 200 individer i betragtning af ca. 14 dages flyvetid, en levetid på ca. 5 døgn, og i alt individer observeret de bedste dage. Bl.a. d. 8/8 iagttoges flere parringer og æglægninger. Der er pt. ikke kontakt til relevante myndigheder vedr. artens nye forekomst i Danmark. Vegetationen på diget slås med maskine, men det bør opklares, i hvilket omfang og med hvilke maskiner slåningen sker. Umiddelbart ser det ud til, at slåningen sker ret skånsomt og næppe skader sommerfuglen, tværtimod bevirker slåningen at vegetationen holdes åben og i hvert fald at diget ikke gror til med træer og buske. Desværre blev arten, efter at dens eksistens blev almindeligt kendt, udsat for en hårdhændet indsamling. Langt de fleste samlere har indsamlet ingen eller kun 1-2 eksemplarer, men nogle enkelte personer har hver fanget et større antal individer. En optælling viser, at der er indsamlet minimum 150 eksemplarer. Der er dog også udsat et mindre antal larver og imagines af materiale klækket af æg fra hunner. Selvom det må forventes, at indsamlingstrykket ikke vil være nær så stort de kommende år, er arten omfattet af en indsamlingsbegrænsning, da der er god grund til at tro, at arten kan yngle vedvarende i Danmark. 15\n16 Løvbakker: parti fra det gamle egekrat med krogede ege og bundvegetation domineret af blåbær. År 1999 (Foto: P. Jørum) 16\n17 Insekter og pleje af Egekrat - et EntConsult projekt Feltarbejdet har fundet sted i årene i egekrattet Løvbakker nord for Herning samt i Kollemorten Krat, der ligger syd for Rørbæk Sø samarbejde med Forskningscenter for Skov og Landskab har EntoConsult gennem en 4-årig undersøgelse sat fokus på hvad der sker med vegetation og insektliv i egekrat, når disse plejes ved græsning eller ved stævning. Feltarbejdet har fundet sted i årene i egekrattet Løvbakker (eller Løvbjerg Plantage) nord for Herning samt i Kollemorten Krat, der ligger syd for Rørbæk Sø. Kollemorten Krat er en del af det store skovområde, der har Tinnet Krat som den vel mest kendte del, og er beliggende umiddelbart ved Gudenåens og Skjernåens kilder. Insektundersøgelserne har været koncentreret om dagsommerfugle (Preben Nielsen) og biller (Palle Jørum). I Kollemorten krattet var det først og fremmest virkningen af stævning, der blev studeret. Her har der igennem en lang årrække været praktiseret stævningsdrift som et led i forsøg med egekratpleje. Resultatet er at der i området findes stævnede skovparceller af meget forskellig og kendt alder, hvilket gør krattet velegnet for studiet af succession i egekratstævninger. Samtidig var der også mulighed for at vurdere græsningens indflydelse, idet nogle stævningspartier tillige blev afgræsset af kreaturer. Som i Løvbakker var nogle af skovområderne friholdt for såvel stævning som græsning og fungerede dermed som referenceområder. I Løvbakker var formålet med vores undersøgelser at vurdere græsningens indflydelse på insektfaunaen. Af Palle Jørum og Preben Nielsen I Løvbakker: tuer af rød skovmyre undersøges af Palle Jørum. Her lever larverne til kobberguldbasse og myrebladbille. År 1999 (Foto: M. Frost Christensen) 17\n18 Undersøgelserne er foregået i to partier i skoven, dels et gammelt krat, dels et ungt krat opstået ved tilgroning af et tidligere hedeområde. I hvert af de to områder blev ét areal friholdt for græsning og fungerede på den måde som referenceområde, mens et andet areal blev indhegnet og derpå afgræsset med kreaturer. I forbindelse med hegningen blev der dog også foretaget ret omfattende rydninger, herunder bortfjernelse af en del nåletræsbevoksning i det unge krat. Det blev derfor ikke den rene græsning, der kunne vurderes, men snarere effekten af det samlede plejeindgreb. Sommerfugleundersøgelserne Registreringen af dagsommerfugle og køllesværmere blev gennemført ved hjælp af linietakseringsmetoden. Desuden blev der benyttet en almindelig registrering af de arter, der forekom i de omkringliggende områder. Det gælder både for skov, overdrev, mose/ eng og græsmarker. Resultater for Kollemorten Krat Samlet er der registreret 26 arter af dagsommerfugle og 1 art køllesværmer i Kollemorten Krat-området. Det må betegnes som en relativt artsfattig lokalitet. Hovedparten af de registrerede dagsommerfugle påkalder sig ikke den helt store opmærksomhed. Det er almindelige danske arter, som er udbredt over det meste af Jylland (se side 24). Der er dog enkelte arter som brun pletvinge (Mellicta athalia), brunlig perlemorsommerfugl (Clossiana selene) og moseperlemors- fugl (Boloria aquilonaris) der må betegnes som interessante. Resultater for Løvbakker Samlet er der registreret 21 dagsommerfuglearter og 2 arter af køllesværmere i Løvbakke-området (se side 24. Det må betegnes som en relativ artsfattig lokalitet, og ingen af de registrerede dagsommerfugle er voldsomt spændende. Det mest interessante var den meget store mængde af de to bredpander stregbredpande (Thymelicus lineola) og skråstregbredpande (Thymelicus sylvestris). Begge arter fløj i meget stort antal - særlig i 1999 på et forholdsvis lille areal. Kun grøn køllesværmer (Adscita statices) skiller sig ud som værende relativt sjælden. Den er opført på gullisten som opmærksomhedskræ- Parti fra Kollemorten i det ugræssede stævningsområde. Kroget eg i den ældre del af egekrattet der ikke har været stævnet efter 2. Verdenskrig. År 2000 (Foto: P. Jørum) 18\n19 vende (X); de negative faktorer er opdyrkning, afvanding og ændret skovdrift. Hvad viser dagsommer fugle-resultaterne? Generelt viser resultaterne fra Kollemorten en tendens til, at artsdiversiteten reduceres i forhold til stævningens alder. Det er ikke nogen overraskelse eftersom tilgroningen generelt er anerkendt som en trussel mod dagsommerfuglefaunaen i de lysåbne biotoper. En undersøgelse af Warren fra 1987 viste for brun pletvinge (Mellicta athalia), at den mest afgørende faktor for populationsstørrelsen syntes at være tiden siden lokaliteten blev stævnet eller ryddet mht. tilplantning. I alle habitatstyperne for brun pletvinge (Mellicta athalia) nåede populationerne deres maksimum efter 2 til 4 år efter stævningen, hvorefter antallet gik tilbage - afhængig af habitatens natur, dvs. tilgroningshastigheden. Ligeledes viser resultaterne fra Kollemorten generelt, at græsningen reducerer artsdiversiteten i forhold til ugræssede arealer af samme alder. Det er heller ikke overraskende eftersom græsningen påvirker vegetationen morfologisk, hvilket ændrer mikroklimaet. Samtidig betyder det at antallet af værtsplanter og nektarplanter reduceres. Dog viser resultaterne at den relative artsdiversitet stiger i forhold til stævningens alder og græsning. Det er dog kun et udtryk for at der forekommer en stigende monotoni i artsdiversiteten, og at de arter, der kan forekomme på de ældre stævnede arealer og græssede arealer, allerede har indfundet sig tidligere. Resultaterne fra stævningen i Løvbakker viser, at den vestlige parcel generelt er en bedre dagsommerfuglebiotop end den østlige. Den vestlige parcel blev stævnet i forhold til, hvad man formodede, at publikum ville acceptere mht. ændring i det generelle skovbillede. Det viste sig at det skovbillede, man nåede frem til, var ganske udmærket og gav en udmærket biotop for almindelige danske dagsommerfugle. Billeundersøgelserne Undersøgelserne af billefaunaen er foregået ved hjælp af faldfælder, hvorved faunaen på jordoverfladen registreres, samt ved ketsjning og bankning af urtevegetation, buske og træer. Desuden er der foretaget indsamlinger af rent kvalitativ art ved bl.a. sigtning, nedbankning af biller fra blomstrende træer og buske, undersøgelse af faunaen i dyregødning og ådsler m.v. Nogle udvalgte resultater Kollem orten Krat I alt blev herfra registreret 253 arter af biller. Blandt de dominerende arter i skovbunden i referenceområderne var en række store og mellemstore løbebiller som kratløber (Carabus nemoralis), guldpletløber (C.hortensis), jysk løber (C.problematicus), bronzejordløber (Pterostichus oblongopunctatus), bred muldløber (Abax parallelepipedus), markjordløber (Pterostichus melanarius) og skovjordløber (Pt.niger). Også den største danske løbebille, læderløber (Carabus coriaceus, og violetrandet løber (C.violaceus) var ret hyppige. I alt 19\n20 blev ikke mindre end 7 af vore tilsammen 14 arter af pragtløbere (Carabus) fundet i Kollemorten Krat. Blandt rovbillerne var Philonthus decorus altdominerende, mens torbisterne var talstærkt repræsenteret ved den velkendte skovskarnbasse (Geotrupes stercorosus). I Kollemorten Krat blev stævningen gennemført således at stort set alt træ blev fjernet fra de nystævnede parceller, og kørslen med de tunge maskiner efterlod mange steder jorden helt blotlagt, med nøgne sandpartier eller med kun sparsomme rester af den oprindelige skovbundsvegetation. På disse nystævnede parceller forsvandt de typiske skovbundsarter hurtigt eller de gik i al fald stærkt tilbage i hyppighed. Tilbagegangen var markant for bl.a. flere af de store Ca- Løvbakker: det gamle egekrat. Udgåede egegrene kan være voksested for træsvampe, hvoraf flere er vigtige billehabitater. År 1999 (Foto: P. Jørum) rabus-arter, for Pterostichus oblongopunctatus, Abax parallelepipedus og for rovbillen Philonthus decorus (fig. 1, side 21). Til gengæld indvandrede lys- og varmekrævende arter som fx grøn sandspringer, markglansløber (Bembidion lampros) og lille metaljordløber (Pterostichus versicolor). I takt med at biotopen i de efterfølgende år gror til, først med græsser, senere med buske, skifter billefaunaen så igen karakter. I fasen med græsdominans er det især arter af slægten Amara, der er dominerende, sammen med Pterostichus versicolor; og siden kommer så skovarterne tilbage på fuld styrke. Ved stævningen kommer der lys til skoven. Skovbryn lysstilles, og de fremvoksende egebuske står solåbent og varmt. Det giver basis for flere interessante billearter, således den smukke, røde egebladruller (Attelabus nitens), og dens lidt mindre slægtning Pselaphorhynchites aeneovirens samt fireplettet ådselbille (Dendroxena quadrimaculata) og kaprifoliepragtbille (Agrilus cyanescens). Faunaen tilknyttet dødt ved er fattig i Kollemorten Krat. Stævningsdriften, som i ældre tid har været praktiseret frem til omkring 2.Verdenskrig, har kun efterladt sparsomme mængder af ved i skovbunden, og gamle træer med udgåede gren- og stammedele, stammehulheder, større træsvampe etc. har været en mangelvare. Derfor findes slet ikke den rige dødt-veds-fauna, som fx kendes fra visse andre jyske egekrat med Hald Ege som det bedste eksempel. Alligevel fortjener enkelte arter at blive 20\n21 nævnt: Den smukke rød skovsmælder (Ampedus cinnabarinus) er fundet i flere eksemplarer på en stabel egekævler. Arten lever som larve i trøsket ved og anses for en god indikator for gammel løvskov. Arten er medtaget på Rødliste 1997 som en sårbar art (V). Også nogle få arter af træbukke er fundet i krattet, således lille hvepsebuk (Clytus arietis) og hvidbåndet gråbuk (Pogonocherus hispidulus). Løvb akker Herfra er registreret 259 billearter. Skovbundsfaunaen minder en del om faunaen i Kollemorten Krat men der viste sig også at være nogle overraskende forskelle. Især er det påfaldende at mange af de store løbebiller helt mangler i Løvbakker, således læderløber (Carabus coriaceus), violetrandet løber (C.violaceus), guldpletløber (C.hortensis) og bred muldløber (Abax parallelepipedus). Ved græsningsindgrebet i det gamle krat skete der ikke store ændringer i skovbundsfaunaens sammensætning, idet det oprindelige skovmiljø i høj grad er blevet fastholdt, samtidig med at græsningen og den gennemførte plukhugst har øget lystilgangen betragteligt. Derimod har indgrebet skabt en frodig urtevegetation og en fremvækst af små egebuske fra stubbene af de fældede ege samt opvækst af bl.a. bævreasp. Attelabus nitens (egebladruller) har nærmest invaderet området på 25 undersøgte egebuske fandtes de karakteristiske bladruller efter billen på 12 af buskene, og på en Fig. 1 Kollem orten Krat: eksempler på biller der optræder med størst hyppighed i de sene trin af stævningssuccessionen Carabus hortensis Abax parallelepipedus Ref Stvn 83 Stvn 89 Stvn 98 Stvn 02 Ref Stvn 83 Stvn 89 Stvn 98 Stvn 02 Philonthus decorus Nebria brevicollis 2,5 2 1,5 1 0, Ref Stvn 83 Stvn 89 Stvn 98 Stvn 02 Ref Stvn 83 Stvn 89 Stvn 98 Stvn 02 21\n22 Kollemorten Krat: stævning gennemført ca. februar På den nøgne sandjord forekom i forsommeren samme år grøn sandspringer sammen med flere lys og varmekrævende løbebiller (Foto: P. Jørum) enkelt blev optalt ikke færre end 19 af de små ruller. Flere arter af bladbiller har fundet vej til området, således poppelbladbille (Chrysomela populi) og to arter af slægten Phratora alle knyttet til bævreasp; desuden tvetandbladbille (Chrysolina fastuosa) på hanekro og gederamsbille (Bromius obscurus) på gederams. Træbukken, sortsømmet blomsterbuk (Leptura melanura) blev iagttaget på blomstrende høgeurt. Endelig har rød skovmyre etableret sig i græsningsområdet efter plejeindgrebet, og med den er fulgt guldbassen, kobberguldbasse (Potosia cuprea) og bladbillen, myrebladbille (Clytra quadripunctata) begge arter lever som larver i tuer af rød skovmyre. I det unge krat, hvor plejeindgrebet som nævnt bl.a. resulterede i at en del nåletræ blev fjernet, er der opstået store lysninger med hedepræget vegetation. Her dominerer lille metaljordløber (Pterostichus versicolor), og indgrebet har ført til indvandring af grøn sandspringer og til en øjensynlig kraftig tilvækst i bestande af den smukke lyngløber (Carabus arvensis) begge arter er indvandret fra tilgrænsende hedepartier i krattet. Som i Kollemorten Krat er også den del af billefaunaen, der er afhængig af dødt ved, temmelig fattig. Pragtbillen (Agrilus angustulus), tvefarvet skovsmælder (Ampedus balteatus), svampespringeren (Orchesia undulata) og mørkbåndet gråbuk (Leiopus nebulosus) er eksempler på biller fra denne biotoptype, og de er alle almindelige eller ret almindelige arter. Et virkelig interessant fund fra Løvbakker er fundet af to eksemplarer af den ret store rovbille (Platydracus latebricola). Arten er her i landet uhyre sjælden og oftest kun fundet enkeltvis. Hvad kan vi anbefale? Dagsommerfuglene: Når man overvejer hvorvidt resultaterne kan overføres til andre lokalite- 22\n23 ter, er det altafgørende, at man først ser på, hvad målsætningen for plejen er. Ingen af de dagsommerfugle, som er registreret på de stævnede parceller, er på nogen måde hverken truede eller sjældne i Danmark. Det betyder, at resultaterne kun kan overføres til forbedring af almene dagsommerfugles levevilkår. Er der tale om førstehjælpspleje eller pleje for en specifik art, kan resultaterne kun delvis benyttes, da den konkrete arts biologi vil være den afgørende faktor for målsætningen for plejeindsatsen og plejemetoden. Samlet betyder det, at hvis målsætningen alene er at forbedre og vedligeholde parcellerne for almindelige lysåbenbiotops -dagsommerfugle, skal parcellerne holdes lysåbne. Det vil betyde en stævning ca. hvert 6. til 8. år. Denne anbefaling skal dog tages med et vist forbehold, da der ikke er registreret nogen af de arter, der forekommer i ældre skov. Det betyder, at man skal undersøge, om der forekommer skovbiotops - dagsommerfugle, som er interessante at bevare, inden man stævner arealet. I Kollemorten må målsætningen betegnes som værende af kulturhistorisk art - og ikke specielt rettet mod en naturforbedring. Men plejen har som sidegevinst givet en forbedring for lysåbenbiotops - dagsommerfugle. Det betyder generelt at man nøje skal overveje målsætningen for plejen, inden man sætter græsning på arealet. Er det målsætningen at forbedre og vedligeholde parcellerne for almindelige lysåbenbiotops - dagsommerfugle, skal der ikke foretages nogen græsning. Er der tale om førstehjælpspleje eller pleje for en specifik art, kan græsning være en mulighed, hvis græsningen vil forbedre værtsplantens eller nektarplanternes antal. I den forbindelse bør man dog kun benytte græsning, hvis man er absolut sikker på, at det vil forbedre forholdene. Der vil som oftest ikke blive givet en anden chance i forbindelse med førstehjælpspleje. Billerne: For egekrattene generelt ønsker vi at mængden af dødt ved øges hele træer, grene og andet vedmateriale bør efterlades i skoven, så den vedlevende fauna tilgodeses. Vedmateriale bør findes under så forskellige forhold som muligt, både på skygget bund og i lysninger og bryn. De mest værdifulde steder er soleksponerede skovbryn dog kan for voldsom eksponering udtørre veddet. Lys er godt også for billerne. Derfor er lysninger og solrige skovbryn af stor værdi især hvis bevoksningen er varieret, med flere træarter, og der samtidig forekommer blomstrende buske som røn, tørst og hvidtjørn. Om denne øgede lystilgang sikres ved stævning eller ved græsning, er mindre vigtigt. Hver driftsform har sine fordele og ulemper men der er for os ingen tvivl om at det mest charmerende skovbillede blandt de undersøgte områder var dét, vi så i det gamle krat i Løvbakker efter at græsningen var sat i værk. Specielt ved stævningsdrift er det vigtigt at bevare kerneområder med ældre krat, evt. ligefrem områder der har udviklet sig til regulær højskov, og som bør henligge i urørt tilstand. I modsat fald får stævningskrattene en forarmet fauna, og indvandring 23\n24 Artsliste for dagsommerfuglene og køllesværmere fundet i Kollemorten Krat og Løvbakker i 1999 og 2000 Kollemorten Krat Dagsommerfugle Admiral (Vanessa atalanta) Almindelig blåfugl (Polyommacus icarus) Aurora(Anthocharis cardamines) Blåhale (Quercusia quercus) Brun pletvinge (Mellicta athalia) Brunlig perlemorsommerfugl (Clossiana selene) Citronsommerfugl (Gonepteryx rhamni) Dagpåfugleøje (Inachis io) Dukatsommerfugl (Lycaena virgaureae) Dværgblåfugl (Cupido minimus) Engrandøje(Aphantopus hyperantus) Foranderlig blåfugl (Plebejus idas) Græsrandøje(Maniola jurtina) Grøn busksommerfugl (Callophrys rubi) Grønåret kålsommerfugl (Pieris napi) Lille ildfugl (Lycaena phaleas) Lille kålsommerfugl (Pieris rapae) Moseperlemorsfugl (Boloria aquilonaris) Nældens takvinge (Aglais urticae) Okkergul randøje (Coenonympha pamphilus) Skråstregbredpande (Thymelicus sylvestris) Spættet bredpande(pyrus malvae) Stor bredpande (Ochlodes venata) Stor kålsommerfugl (Pieris brassicae) Stregbredpande (Thymelicus lineola) Tidselfuglen (Cynthia cardui) Køllesværmere Seksplettet køllesværmer (Zygaena filipendulae) Løvbakker Dagsommerfugle Admiral (Vanessa atalanta) Almindelig blåfugl (Polyommacus icarus) Aurora (Anthocharis cardamines) Citronsommerfugl (Gonepteryx rhamni) Dagpåfugleøje (Inachis io) Dukatsommerfugl (Lycaena virgaureae) Dværgblåfugl (Cupido minimus) Engrandøje (Aphantopus hyperantus) Foranderlig blåfugl (Plebejus idas) Græsrandøje (Maniola jurtina) Grønåret kålsommerfugl (Pieris napi) Lille ildfugl (Lycaena phaleas) Lille kålsommerfugl (Pieris rapae) Nældens takvinge (Aglais urticae) Okkergul randøje (Cupido minimus) Skovblåfugl (Celastrina argiolus) Skråstregbredpande (Thymelicus sylvestris) Sortåret hvidvinge (Aporia crataegi) Stor kålsommerfugl (Pieris brassicae) Stregbredpande (Thymelicus lineola) Tidselfugl (Cynthia cardui) Køllesværmere Grøn køllesværmer (Adscita statices) Seksplettet køllesværmer (Zygaena filipendulae) 24\n25 EFU hvad skal vi med det? Det er levestedet biotopen det gælder om at bevare uændret mere end opstilling af forbud mod in dsamling Af Palle Jørum ntomologisk Fredningsudvalgs E historie går tilbage til 1969, da Entomologisk Forening oprettede sit eget fredningsudvalg Entomologisk Forenings Fredningsudvalg, senere blot Entomologisk FredningsUdvalg. Initiativet til etableringen af et fredningsudvalg blev taget af foreningens bestyrelse under formand dr. phil. S.L. Tuxens ledelse. Professor Niels Haarløv, Landbohøjskolen, var medlem af foreningens bestyrelse og - så vidt jeg er orienteret - den, der især stod fadder til idéen om oprettelsen af fredningsudvalget. På en generalforsamling d. 30. april 1969 blev bestyrelsens forslag vedtaget, og den 23. maj 1969 kunne Tuxen så i et brev til en række medlemmer af foreningen takke dem for deres villighed til at indtræde i udvalget. Personerne var Niels Haarløv, der blev udvalgets formand, samt Kristian Arevad, Fritz Bangsholt, Henrik Enghoff, Ole Karsholt og Boy Overgaard Nielsen. Fredningsudvalgets opgave var at forsøge i videst muligt omfang at bevare uændret de levesteder for fremtiden, der rummer karakteristiske udsnit af den danske insektfauna. Haarløv skriver i 1972 om udvalgets arbejde bl.a. at det er levestedet biotopen det gælder om at bevare uændret mere end opstilling af forbud mod indsamling, og således er et væsentligt og konfliktfyldt tema allerede slået an i udvalgets tidligste fase. I sin artikel pointerer Haarløv at Entomologisk Forening med etableringen af et fredningsudvalg også ønskede at markere at foreningen er interesseret i at være medbestemmende i landskabsplejen, samt at entomologiske fredningsønsker bør sidestilles med ønsker fra fx botanikere og ornitologer. Haarløv slutter sin omtale af udvalgets arbejde i de første 2 år med et par fromme ønsker: For at fremme det faunistiske arbejde og øge den entomologiske viden om enkeltlokaliteter kunne man måske engang i fremtiden oprette et entomologisk register fælles for alle danske entomologer og arbejdende på tværs af de nuværende foreningsrammer? Og ligeledes vil man kunne nå frem til økologisk vel karakteriserede biotoper, hvor man så kan overveje at anlægge langtidsundersøgelser. Udvalget besluttede at delagtiggøre medlemmerne af Entomologisk Forening i udvalgets arbejde 25\nStatus over udvalgte arter 2008\nDansk Entomologisk Forening EFU - Entomologisk Fagudvalg c/o Zoologisk Museum - Universitetsparken 15-2100 København Ø Hjemmeside: www.entoweb.dk E-mail: def@entoweb.dk Status over udvalgte arter 2008\nDansk Entomologisk Forening EFU - Entomologisk Fagudvalg c/o Zoologisk Museum - Universitetsparken 15-2100 København Ø\nDansk Entomologisk Forening EFU - Entomologisk Fagudvalg c/o Zoologisk Museum - Universitetsparken 15-2100 København Ø Status over udvalgte arter 2006 Denne statusoversigt omfatter de arter, for hvilke


Ledere | Forskellen mellem lignende objekter og udtryk.\nJustin Trudeau Premierministerløbet i 2015 er tættere, end mange er villige til at indrømme. Og scenen er ved at blive sat mellem to centrale politiske aktører: den nuværende premierminister Stephen...\nAf Jay Stooksberry Det er meget sjældent, at et mayoral race får international opmærksomhed, men det er nøjagtigt, hvad der foregår ved Torontos valg i 2014. Det, der har henledt...\nHitler vs MussoliniAf Jay Stooksberry Når man diskuterer totalitære bevægelser i moderne historie, vil samtalen altid omfatte Adolf Hitler og Benito Mussolini. Hitlers Nazi-Tyskland og Mussolinis fascistiske Italien repræsenterede to...\nForskelle mellem Martin Luther King og Malcolm X\nMartin Luther King vs Malcolm X I historien ved alle, at ingen to store mænd er ens. Og når du sammenligner Martin Luther King og Malcolm X, vil du med...\nForskellen mellem Vladimir Putin og Donald Trump\nDonald Trump (venstre) og Vladimir Putin (højre) Valget af den tidligere tv-stjerne, milliardær Donald Trump som 45th præsident for De Forenede Stater chokeret og overrasket (næsten) hele verden. Mens mange...\nForskel mellem Trumpcare og Obamacare\nOphævelse af loven om overkommelig pleje - også kendt som Obamacare - er en af Trump-administrationens prioriteter. Under sin præsidentkampagne i 2016 fokuserede Donald Trump på vigtigheden af at ændre...\nForskellen mellem Trump Ban og Obama Ban\nDen 27. januar 2017 underskrev den amerikanske præsident Donald Trump udøvende bekendtgørelse 13769, kaldet “Beskyttelse af nationen mod indrejse i udenlandsk terrorisme i USA. ” Det såkaldte muslimske forbud blev...\nForskellen mellem Trump og Obama immigrationspolitikker\nIndvandringspolitikker er et nøgleemne i dagens politik. Overalt i verden søger en række politikere og politiske partier at skærpe indvandringspolitikken for at bremse den indvandringsmasse, der har fundet sted i...\nForskellen mellem Trump og Modi\nDonald Trump er præsident for De Forenede Stater, mens Narendra Damodardas Modi er den 14th Indiens premierminister. De to ledere sammenlignes ofte, fordi de styrer to af de største demokratier...\nForskellen mellem Trudeau og Trump\nJustin Trudeau (venstre) med Donald Trump (højre) Inden for rammerne af national og international politik finder vi ofte meget forskellige ledere, premierministre, statsoverhoved, monarker, præsidenter og diktatorer. De politiske leders...\n« Tidligere 1 2 3 ... Næste »


Alle artikler og nyheder om fertilitet - Her kan du finde gode råd til graviditet\nHer kan du finde alle vores artikler om gode råd til at opnå graviditet, beskrivelser af fertilitetsprodukter og nyheder om fertilitet.\nUrter og kosttilskud, der kan påvirke fertiliteten\nForfatter Ida Madsen, 1 marts 2022\nDin livsstil påvirker din chance for graviditet, og du kan gøre meget for at forbedre fertiliteten. Læs om urter, der er kendt for at styrke fertiliteten her.\nTraditionel kinesisk medicin - kan urter påvirke fertiliteten?\nForfatter Ida Madsen, 22 februar 2022\nKinesisk medicin er kendt gennem årtusinder, men kan traditionelle kinesiske urter hjælpe barnløse? Få viden om urtemedicin og fertilitet her.\nFertilitet og alternativ behandling - hvad siger forskningen?\nHvad siger forskningen om fertilitet og alternativ behandling? Læs om dine alternative behandlingsmuligheder mod ufrivillig barnløshed.\nForfatter Ida Madsen, 6 september 2021\nStudier viser, at kvinder der stopper med p-piller bliver gravide inden for 12 måneder. Her er alt du skal vide når du overvejer at droppe pillen\nVed du hvornår du har ægløsning, eller hvilke symptomer du skal holde øje med? Hvis ikke får du her 4 typiske tegn på ægløsning som du kan holde øje med.\nHudløst ærlig blog om rejsen til projekt baby\nForfatter Mathilde Forstholm, 23 marts 2021\nJulia er gravid for første gang. Hør historien om hvorfor Julia er begyndt at blogge og dele opslag om sin rejse med projekt baby\nSelen forbedrer fertiliteten hos både mænd og kvinder\nForfatter Maria Wenneberg, 2 januar 2019\nSelen har vist sig at kunne forbedre mænds sædkvalitet og påvirker også kvinders fertilitet. Derudover har både mor og barn brug for selen under graviditeten.\nHvorfor er folinsyre gavnligt ifm. graviditet? Hvad er dit daglige behov for folinsyre? Og hvilken mad indeholder folinsyre? Få svar på dette og meget mere i denne artikel om folinsyre.\nBeregn ægløsning problemfrit, enkelt og nemt. For dig som ønsker at blive gravid og som har problemer med beregn ægløsning, så kig med her. Vi...\nGravide har brug for lidt ekstra vitaminer og mineraler for at både mor og barn får den mængde de behøver under hele graviditeten.\nNaturen er indrettet...\nØnsker du at blive gravid er det vigtigt, at du kender din egen krop, de signaler den giver fra sig i løbet af cyklus, samt hvornår du har ægløsning. I denne artikel vil vi give dig alle de informationer, du behøver, for at du kan finde din ægløsning, lære dig hvordan du beregner hvornår du har ægløsning, og fortælle dig hvordan du kan sætte skub i din graviditetsplanlægning.\nMenstruation - Kend din cyklus og bliv gravid\nForfatter Kimberly Langdon M.D., 13 december 2018\nKend din menstruationscyklus så er det lettere at regne ud hvornår du har ægløsning og kan blive gravid - Læs mere om menstruation og graviditet her.\nTørre slimhinder og glidecreme - en god kombination\nMange kvinder døjer med tørre slimhinder og lider i stilhed, men der er hjælp at hente. Læs denne artikel og bliv klogere på hvordan du kan få det bedre.\nBliv gravid hurtigere - tænk over din livsstil\nMange ting i din hverdag og din livsstil kan påvirke muligheden for at du kan blive gravid. I denne artikel kan du læse hvilke ting du skal være opmærksom på.\nDe fleste kvinder har set en graviditetstest. De har måske været i en situation hvor de har følt det var en god ide at tage en for at finde ud af...\nBliv klogere på PCO/PCOS og hvordan det påvirker din fertilitet og mulighed for at blive gravid. Årsager, symptomer og mulige behandlinger - læs mere om PCO og PCOS her.\n3 helt almindelige spørgsmål om graviditet\nForfatter Ane Jönsson, 10 oktober 2018\nDer opstår mange spørgsmål, når du prøver at blive gravid. Vi giver dig svar på 3 meget almindelige spørgsmål om graviditet lige her\nKan stress påvirke dine chancer for at blive gravid?\nForfatter Ane Jönsson, 7 oktober 2018\nHvis du har forsøgt at blive gravid i et stykke tid, uden at der er sket noget, kan det være svært at være helt afslappet. Vi samlet 5 øvelser til mindfullness, der kan få enhver til at slappe af. Tanken er blandt andet at, når vi er nærværende omkring vores tanker og adfærd, bliver vi mere rolige, mindre stressede.\nBarnløshed - den nye folkesygdom\nLæs om Danmarks nye folkesygdom ufrivillig barnløshed - om årsagerne samt hvilket behandlingsmuligheder der findes hvis I lider af barnløshed.\nI vil gerne have et barn, men hvad skal du egentlig tænke på? Vi samlet 5 råd til dig, der gerne vil være gravid – PLUS forklaringen på hvorfor!\n3 fakta du bør kende, når du forsøger at blive gravid\nForfatter Ane Jönsson, 20 juni 2018\nUd over alder og dårlig sædkvalitet er der tre andre helt almindelige grunde til, at det kan være svært at blive gravid – læs hvilke i min artikel lige her\nForfatter Ida Madsen, 8 juni 2018\nKanonkuren er en kombination af vitaminer og kosttilskud, som skulle virke gavnligt på både mænds og kvinders fertilitet. Læs mere om kanonkuren og fertilitet her.\nForfatter Ane Jönsson, 10 marts 2018\nDet kan være svært at få svar på sine spørgsmål når man forsøger at blive gravid. men ikke længere. Send dit spørgsmål til en fertilitets ekspert gennem os. Læs i artiklen hvordan du gør.\nForfatter Ida Madsen, 12 november 2017\nMange tusinde danske kvinder lider af endometriose med symptomer som nedsat fertilitet og underlivssmerter. Læs mere om sygdommen endometriose her.\nForfatter Ida Madsen, 10 november 2017\nFå gode råd og vejledning til, hvordan du selv kan forbedre din fertilitet. Der findes en lang række kosttips og generelle råd, der kan booste mandens fertilitet. Find dem her\nForfatter Ida Madsen, 2 marts 2017\nEn negativ graviditetstest betyder, at du ikke er gravid. Men i nogle tilfælde kan du få en falsk negativ. Læs mere om negative graviditetstests her!\nTema: alt du skal vide om prævention\nPrævention er formentlig en naturlig del af dit liv hvis du har et aktivt sexliv, eller hvis du overvejer at have det i fremtiden. Det er fornuftigt...\nGlidecreme er et vigtigt redskab hvis man ønsker ekstra fugt under samleje. Under en graviditet påvirkes slimhinderne og glidecreme kan derfor være en god ide.\nForfatter Ane Jönsson, 25 november 2018\nForfatter Ane Jönsson, 2 november 2018\nForfatter Ida Madsen, 21 september 2018\nForfatter Ane Jönsson, 9 maj 2018\nDet er vigtigt at du overvejer hvilket behov du har, når du skal finde den rigtige graviditetstest. Vi fortæller dig om de forskellige typer så du bedre kan vælge den graviditetstest der passer til dig.\nForfatter Ane Jönsson, 7 februar 2018\nForfatter Ida Madsen, 16 oktober 2017\nBillige-Teste Ægløsningsleksikon, alt du skal vide om fertilitet, cyklus og graviditet. Få al den viden du har brug for når I prøver at blive gravide\nPCOS og graviditet: 7 kendte risici og hvordan du mindsker dem\nForfatter Ida Madsen, 27 september 2021\nMed diagnosen PCOS er der en øget risiko for graviditetskomplikationer, og i denne artikel kommer vi 7 af de almindelige risici nærmere.\nGravid med spiral er usandsynligt, men ikke umuligt\nForfatter Ida Madsen, 21 september 2021\nBåde med kobber- og hormonspiral er du næsten 100% sikret mod graviditet, men alligevel kan det ske. Vi forklarer hvorfor og hvordan, lige her!\nAt høre sin babys hjerte slå kan være hyggeligt for hele familien, og nu har du mulighed for at bruge en hjertelydsmonitor og lytte hvor og hvornår du vil.\nNår man er gravid begynder dage og specielt datoer at have en stor betydning i ens hverdag.\nDer er altid en ny dato i fremtiden som man skal...\nHvad er ultralydsscanning? Ultralydsscanning i graviditeten kan fortælle meget om dit foster. Få svar på dine spørgsmål om scanning hos Billige-teste.dk.\nPositiv graviditetstest - hvad nu?\nHvor sikker er graviditetstests, hvad betyder en svag streg, kan man teste falsk positiv og hvad gør man, når man står med en positiv test? Læs med her!\nHvor sikre er sikre perioder, og kan jeg have ubeskyttet sex, når jeg har mens? Læs mere om chancen for at blive gravid under menstruation her.\nFortrydelsespille og nødprævention når uheldet er ude\nForfatter Kimberly Langdon M.D., 21 december 2018\nMange kvinder bruger hvert år såkaldt nødprævention når de står overfor en uønsket graviditet.\nDe fleste bruger de såkaldte fortrydelsespiller...\nHvordan kan man forbedre sædkvaliteten, hvis sæden er dårlig?\nForfatter Kimberly Langdon M.D., 8 december 2018\nDanske mænd har dårligere sædkvalitet end mænd i andre lande.Vi giver svar på hvad man som mand selv kan gøre for at påvirke for at sædkvaliteten positivt.\nForfatter Maria Wenneberg, 30 november 2018\nDårlig sædkvalitet kan være afgørende for om I bliver gravide eller ej - Læs her hvordan I kan blive testet og hvad I kan gøre hvis sædkvaliteten er lav!\nForfatter Ida Madsen, 23 oktober 2018\nPå Dr.dk kan man 16/10 læse om en undersøgelse gennemført på 1.221 mænd i alderen 18 til 28 mht. deres drikkevaner i forhold til deres sædkvalitet. Resultatet viste, at alkohol alvorligt kan skade sædkvaliteten.\nForfatter Maria Wenneberg, 22 juni 2018\n1 ud af 5 danske mænd har nedsat eller dårlig sædkvalitet inde på livet, men mange mænd har svært ved at snakke om deres problemer med at gøre kvinden gravid.\nForfatter Ane Jönsson, 28 februar 2018\nI løbet af de sidste 40 år er antallet af sædceller hos mænd i den vestlige verden faldet kraftigt - med over 50%! Dette viser et nyt studie offentliggjort i Human Reproductive Update 2017.\nLyt til podcast om graviditet\nEn ny sæson af den hudløst ærlige og personlige podcast Venterummet med søstrene Ditte Marie og Anne-Kirstine er nu klar. I denne sæson handler det bl.a. om ufrivillige aborter, æg- og sæddonation.\nEn ny sæson af den hudløst ærlige og personlige podcast Venterummet med søstrene Ditte Marie og Anne-Kirstine er nu klar. I denne sæson...


Etapesejren glipper for Chris Anker – Ekstra Bladet\n2. sep. 2011 kl. 17:55\nEtapesejren glipper for Chris Anker\nChris Anker Sørensen kunne ikke følge med i spurten på 13. etape af Vueltaen, men hentede tid i klassementet\nMichael Albasini vandt 13. etape af Vueltaen foran blandt andre danske Chris Anker Sørensen, som hentede 1,33 minutter på løbets førende rytter, Bradley Wiggins.\nChris Anker Sørensen forsøgte ellers at stikke af fra udbrydergruppen på 18 mand med omkring en kilometer igen, men gruppen kom samlet i mål, og det endte i en regulær spurt.\nEtapen bød på fem kategoriserede stigninger og blev kørt i et hidsigt tempo fra start til slut. Men da etapen ikke sluttede på en bjergtop, var der lagt op til, at et udbrud skulle holde hele vejen i mål.\nDen profeti viste sig at holde stik. Tidligt på etapen tog en stor gruppe af ryttere chancen og lykkedes med at slippe af sted.\nSamme gruppe blev senere delt i to med blandt andet Saxo Bank-Sungards Chris Anker Sørensen, David Moncoutie og Amets Txurruka i frontgruppen.\nFuglsang nummer fire\nDet var tydeligt, at flere i førergruppen havde interesse i at komme frem i klassementet, og der blev arbejdet hårdt.\nBagved måtte Team Sky gå frem for at forsvare Bradley Wiggins' røde førertrøje. Men heller ikke med hjælp fra Leopard Trek og Quickstep lykkedes det for alvor at æde sig ind på gruppen med Chris Anker Sørensen.\nI klassementet beholder Bradley Wiggins løbets røde førertrøje. Chris Anker Sørensen avancerede fra en 17. plads til en placering som nummer 13 - 2,14 minutter efter Wiggins.\nJakob Fuglsang avancerer til en samlet fjerdeplads 19 sekunder efter.\nBåde lørdag og søndag venter to hårde bjergetaper i Vueltaen.