Forstå problemet, før du løser det - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nKlummeAf Jesper Nygård | 10. august 2016 kl. 14:00 | 0 kommentarer Print\nDer er behov for nye typer platforme for møder, hvor aktører kan gå sammen på tværs og analysere og tænke nyt. En af dem er arbejdsformen Collective Impact, som har bidraget til at skabe iøjefaldende resultater og derfor er blevet en fast del af Realdanias filantropiske værkstøjskasse.\nDer er stor lighed mellem at have løst et problem og slet ikke at have fattet det. Disse vise ord er ikke mine men Piet Heins, og han sætter fingeren på en helt central pointe. Ikke mindst i dag, hvor de samfundsudfordringer, vi står over for, ofte er store og komplekse og kræver, at mange forskellige parter sætter sig sammen for at finde løsninger. For eksempel udfordringer som dem, yderområderne møder, når de presses af urbanisering og demografi. Eller klimaforandringerne. Eller udfordringerne med at skabe inklusion i samfundet, så der er rum og livskvalitet til alle.\nMen giver vi os tid nok til at forstå problemstillingerne, før vi kaster os over løsningerne?\nDet er en tendens, at nyhedsmedier, der tager vigtige diskussioner op, kun giver plads til et par enkelte runder i mediemøllen med hurtige kommentarer og forenklede løsningsforslag fra politikere og interesseorganisationer. Med det resultat, at vi som samfund får opfattelsen af, at svære udfordringer bedst løses i stor hast. Men mange udfordringer egner sig ikke til hurtige meningsudvekslinger fra den ene radioavis til den næste. Mange af de største udfordringer kræver masser af omtanke, dialog og samarbejde. Og at vi sætter os sammen, nationalt eller lokalt, for i fællesskab at adressere problemstillingerne i et tempo, der tillader, at de bedste ideer kan materialisere sig og stige til overfladen.\nI Realdania er vi optagede af, hvordan vi som filantropisk forening kan gøre størst nytte med de ting, vi engagerer os i. Med vores faglighed, tid og penge ønsker vi at være en central medspiller i arbejdet med at takle nogle af tidens store samfundsudfordringer.\nDet er baggrunden for, at vi for et par år tilbage hentede inspiration fra USA og FN-systemet, hvor arbejdsformen Collective Impact bidrager til at skabe iøjefaldende resultater. Her bruges Collective Impact blandt andet i kampen mod fejlernæring i udviklingslandene og i arbejdet med udsatte boligområder.\nLÆS OGSÅ: Collective impact - store samfundsproblemer skal løses i fællesskab\nRealdania var først til at arbejde med Collective Impact i Danmark, men i dag er arbejdsformen langsomt ved at sprede sig, til private aktører, filantropiske fonde og enkelte steder også i det offentlige system.\nSystematik og tålmodighed\nSelv er jeg med i mange forskellige samarbejder, og der florerer jo mange termer for dét at samarbejde. Der er ’offentlig-private partnerskaber’, ’alliancer’ og et af de mest populære lige nu – ikke mindst i kommunerne – er ’samskabelse’. Og nu har vi så også Collective Impact. Er det ikke det samme? Nej, hvis I spørger mig, og forskellen ligger især i den systematiske og tålmodige, langsigtede tilgang.\nRealdanias filantropiske værktøjskasse indeholder forskellige værktøjer, og fælles for langt de fleste af dem er, at de bygger på partnerskaber, samarbejde og dialog. Men Collective Impact er ikke bare et nyt ord for dette – det er en helt ny måde at arbejde på.\nCollective Impact handler om at skærpe vores evne til at handle ud fra konkret viden og data. Om at etablere en understøttende struktur omkring den energi og positive virketrang, som er en helt essentiel del af et handlekraftigt samarbejde. Og om på tværs af mange forskellige aktører at arbejde systematisk og formulere fælles og målbare mål.\nVel at mærke ikke mål, vi kan slå hinanden eller os selv i hovedet med, hvis en indsats lykkes mindre godt. Målene hjælper os med at lære af det, der ikke rykker – og tydeliggør det, der rykker rigtigt i et tæt og tillidsfuldt samarbejde mellem de relevante aktører.\nCollective Impact handler om, at vi forstår en problemstilling – grundigt – før vi går i løsnings-mode. Apropos Piet Heins indledende pointe, som vi skal huske. Det er også vigtigt at bemærke, at Collective Impact ikke er et one-size-fits-all-værktøj. Men at det er en stærk og meget ambitiøs arbejdsform, hvis forudsætningerne er til stede.\nDer er en ’fase nul’, hvor problemet skal analyseres, for overhovedet at vurdere, om Collective Impact er den rigtige medicin. Er problemfeltet for eksempel afgrænset med afsæt i viden og data? Eller geografisk afgrænset? Er timingen rigtig? Er der et naturligt og stærkt lederskab i det fælles arbejde, som parterne tror på kan rykke. Er der motivation for at smøre ærmerne op blandt parterne? Collective Impact er nemlig ikke tænketanke – men handletanke.\nCollective Impact fremadrettet\nI Realdania har vi gennem to år været med i tre bredt favnende Collective Impact-grupper inden for tre problemfelter, der er centrale i vores filantropiske arbejde. Overskrifterne er “Anvendelsen af det åbne land”, “Social rummelighed” og “Udvikling af bygningsarven i landdistrikterne”.\nArbejdet i de tre grupper har kastet mange supervigtige diskussioner af sig om generelle udfordringer inden for de tre områder.\nKonkret vil to af grupperne nu gå ind i lokale indsatser i Lolland Kommune, i Faaborg-Midtfyn Kommune og i Kolding Kommune. Det skærpede fokus betyder, at de pågældende grupper lukkes ned i deres nuværende form og organiseres på ny. Fra de første par år primært at have samlet en række centrale landsdækkende organisationer og interessenter, vil grupperne nu fokusere på de lokale og regionale aktører, der bedst spejler de lokale udfordringer og løsningsmuligheder. Erfaringerne fra det hidtidige arbejde bringes naturligvis med videre.\nPå Lolland og Fyn vil man sammen med stærke, lokale kræfter og realkreditinstitutterne forsøge en helt ny tilgang til, hvordan bygningsarven kan være en lokal vækstmotor. Og i Kolding skal lokale organisationer, virksomheder, myndigheder og ildsjæle være drivkraften bag en ny tilgang til inklusion. Her skal det byggede miljø og naturen være en løftestang for inklusion på tværs af en vifte af sårbare grupper og det lokale samfund.\nDen tredje af Collective Impact-grupperne, som arbejder under overskriften “Det åbne land som dobbelt ressource”, fortsætter i sin hidtidige organisering med både et nationalt og lokalt fokus. Foreløbig er der igangsat lokale jordfordelingsprojekter i Skive Kommune, Ringkøbing-Skjern Kommune og Jammerbugt Kommune, samtidig med at der er arbejdet med at sætte gruppens løsningsforslag på den nationalpolitiske dagsorden.\nDet er og skal være stærkt dynamisk, hvordan Collective Impact-samarbejder skabes, sammensættes og videreudvikles. Måske er det ét sæt af aktører, der skal være med til at forstå og afgrænse en problemstilling, men nogle andre, der skal være med til at skabe den konkrete forandring – lokalt, regionalt eller nationalt.\nI langsigtede samarbejder ændrer konteksten sig nemlig, mens vi arbejder. Hvad det angår, skal vi være fleksible uden at sætte systematikken og målrettetheden over styr. Collective Impact er en stærk samarbejdsform, fordi den omfatter et mindset, der netop indarbejder den dynamik og omskiftelighed.\nSlid, men vid, ting tager tid\nCollective Impact er stadigvæk nyt i Danmark, men opmærksomheden omkring det og ønsket om at vide mere er stort. Vi har derfor foretaget en grundig evaluering af de første par års erfaringer med hjælp fra det internationalt anerkendte konsulenthus Foundation Strategy Group (FSG), som er dem i verden, der ved allermest om Collective Impact.\nDeres professionelle evaluering af arbejdsformen i dansk kontekst gør os bedre til at bruge den fremadrettet. Og FSG’s evaluering viser, at der er bred anerkendelse og opbakning i offentlige og private organisationer til at arbejde med Collective Impact.\nDet er også en af grundene, til at vi i Realdania nu tilknytter en fast tværgående Collective Impact-funktion i vores filantropiske arbejde. Jeg tror, at Collective Impact er kommet for at blive, og derfor er det nu også en fast del af vores filantropiske værktøjskasse.\nDer er behov for nye typer platforme for møder, hvor aktører kan gå sammen på tværs, gerne i en mere neutral kontekst, end de plejer, for at analysere og tænke nyt. Realdania kan som filantropisk forening være med til at skabe og sikre eksistensen af Collective Impact-platforme. Den rolle tager vi gerne på os, hvis det er efterspurgt, og i det omfang problemfeltet falder inden for vores eget strategisk filantropiske fokus. Og i øvrigt egner sig til den særlige arbejdsform, som Collective Impact er.\n”Collective Impact er en maraton – ikke en sprint,” fortæller et ofte brugt citat inden for Collective Impact-litteraturen os. ”Slid men vid, ting tager tid,” ville Piet Hein have sagt. Vi nikker til begge dele her hos os og fortsætter med at være en aktiv spiller i arbejdet med (morgen)dagens komplekse dagsordner. Og vi vil blive ved med at afprøve nye måder at samarbejde på, så vi kan gøre størst mulig gavn. Sammen.\nForrige artikel Ombord i provinsen Næste artikel Politisk sæsonstart: Et DF-pletskud til kernemålgruppen


Oplysninger om internetforbindelse\nADVARSEL Fare for ulykke som følge af betjening af mobilt kommunikationsudstyr under kørslen\nMobilt kommunikationsudstyr afleder førerens opmærksomhed fra trafikken. Desuden risikerer føreren at miste herredømmet over bilen.\nHvis du er fører af bilen, må du kun betjene mobilt kommunikationsudstyr, mens bilen holder stille.\nSom passager i bilen bør du kun anvende mobilt kommunikationsudstyr i det dertil beregnede område, fx på bagsædet.\nNår du bruger mobilt kommunikationsudstyr i bilen, skal du være opmærksom på de lovmæssige bestemmelser i det land, som du aktuelt opholder dig i.\nAfhængigt af bilens udstyr har du følgende muligheder for at etablere en internetforbindelse:\nBiler med kommunikationsmodul: Internetbenyttelse inklusive Mercedes PRO connect-tjenester og dataroaming Mere.\nTilgængeligheden af Mercedes PRO connect varierer alt efter land. På følgende side kan du kontrollere tilgængeligheden af Mercedes PRO i dit land: Mercedes PRO Portal\nBiler uden kommunikationsmodul:\nvia Bluetooth® med datakompatibel mobiltelefon Mere\nvia wi-fi med datakompatibel mobiltelefon Mere\nUnder kørslen kan internetfunktionerne benyttes i begrænset omfang.


TAKEAWAY TEACHING. Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: PROJEKTORIENTERET FORLØB AT ANVENDE SIN FAGLIGHED I PRAKSIS - PDF Gratis download\nDownload "TAKEAWAY TEACHING. Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: PROJEKTORIENTERET FORLØB AT ANVENDE SIN FAGLIGHED I PRAKSIS"\n1 TAKEAWAY TEACHING Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: PROJEKTORIENTERET FORLØB AT ANVENDE SIN FAGLIGHED I PRAKSIS Udviklet af Ulla Hjorth Andersen (Arts Karriere), Susanne Kronborg (Arts Karriere) og Laura Cordes Felby (CUDiM)\n2 Projektorienteret forløb at anvende sin faglighed i praksis. Udviklet af Ulla Hjorth Andersen (Arts Karriere), Susanne Kronborg (Arts Karriere) og Laura Cordes Felby (CUDiM) Overordnet beskrivelse: Formålet med temaet Projektorienteret forløb at anvende sin faglighed i praksis er, via en række aktiviteter, at give de studerende indsigt i, hvordan deres faglige og personlige kompetencer spiller sammen med og ind i en konkret praksis. Temaet er bygget op omkring tre elementer, der hver udgør en undervisningsgang: 1) Før de studerende skal i praktik 2) Under de studerendes praktik 3) Efter de studerendes praktik Til hver undervisningsgang er der knyttet en række aktiviteter, der inddrager de studerendes progression i forløbet og løbende skærper de studerendes blik for, hvordan de anvender deres konkrete faglighed i praksis. De studerende arbejder undervejs med at italesætte og reflektere over egne forventninger, erfaringer og oplevelser i og omkring praktikken. Aktiviteterne kan enten tænkes samlet eller anvendes hver for sig. Det er vigtigt, at du som underviser er bevidst om, at de studerende ved første undervisningsgang kan være vidt forskellige steder i deres proces. Enkelte har måske allerede fundet praktikplads flere måneder i forvejen, andre er kun ved at finde ud af, hvor de gerne vil hen. Du kan derfor med fordel italesætte og inddrage materialet i bilag 1 ( trin-for-trin guide til praktik ) aktivt, som de studerende skal have læst og arbejdet med inden første undervisningsgang. I denne er de studerende blevet opfordret til at sætte mål for forløbet, identificere mulige praktiksteder, og øve forskellige former for uopfordret kontakt. Du kan som underviser også overveje, om det kan være nødvendigt at afvikle første undervisningsgang allerede i semesteret inden det projektorienterede forløb, således at undervisningen bedst muligt understøtter de studerendes arbejde med den indledende kontakt til praktikstedet. Side 1 af 10\n3 Indholdselement og læringsmål Aktiviteter og forventet varighed Materiale/handout til aktiviteter Vigtige pointer til underviseren 1. element: FØR DE STUDERENDE SKAL I PRAKTIK Målet er. At de studerende begynder at få blik for, hvordan de omsætter deres faglighed til en konkret praksis. At de studerende italesætter og reflekterer over egne forventninger til det projektorienterede forløb og deres udbytte heraf. (I) Oplæg (afsat tid: 40 min.): Som forberedelse til oplægget fra en tidligere studerende, der har været i praktik, genlæses trin-for-tringuide til praktik, og der formuleres 1-2 spørgsmål, som de studerende kunne tænke sig at få svar på. Oplæg fra tidligere studerende, der har været i praktik. (II) Samarbejde (afsat tid: 40 min.): Handout 1: Identificering af praktiksted afklaring, inspiration og sparring. Handout 2: Logbog til dit projektorienterede forløb Handout 3: Evaluering Pointe med (I): Formålet med at være i projektorienteret forløb er at koble praktisk erfaring på en teoretisk uddannelse. For de studerende, der vælger det projektorienterede forløb, er det dog også et mål at de får skabt kontakt til arbejdsmarkedet, opbygger et netværk og styrker deres CV. Derfor er det en fordel at invitere en tidligere studerende, der har været i projektorienteret forløb, ind til et oplæg, der rammesætter praktikforløbet ud fra et studenterperspektiv. Oplægget kan fokusere på, hvordan det indledende benarbejde kan føre til en vellykket praktik, samt hvilke refleksioner den studerende har gjort sig over den afsluttede praktik, særligt i relation til at omsætte sin faglighed i praksis. Giv også plads til, at de studerende på holdet kan stille spørgsmål til oplægsholderen. Nedenfor er listet en række forslag til, hvad den studerende kan komme ind på: Identifikation af et relevant praktiksted Etablering af kontakt til et praktiksted Side 2 af 10\n4 1. Underviser starter med at lave en imaginær opdeling af rummet, sådan at det er opdelt i fire felter (Se handout 1). Hvert felt repræsenterer et udsagn, der relaterer sig til at skulle i gang med at identificere et praktiksted. 2. Underviser læser de fire udsagn højt, og herefter placerer hvert enkelt studerende sig i feltet med det udsagn, som de kan identificere sig bedst med. 3. Underviser laver grupper på fem personer og sørger for, at der er studerende fra hvert felt i hver gruppe. 4. I gruppen taler hver studerende ud fra sit valgte udsagn og sætter nogle flere ord på, hvad han eller hun har tænkt i forhold til identifikation af et praktiksted. Herefter følger en sparrings- og inspirationsrunde, hvor de andre i gruppen kan sparre og komme med ideer måske nogen også har et konkret netværk, som andre kan gøre brug af. Den enkelte studerende, der er centrum for sparring og inspiration, skriver ned Forventningsafstemning med praktikstedet Gode råd Hvordan har praktikken styrket fagligheden? Pointe med øvelse (II): De studerende kan være mange forskellige steder ifm. med identifikationen af et praktiksted. Målet med øvelsen er således at bevidstgøre de studerende om, hvor afklaret de er i forhold til at skulle i gang med at identificere et praktiksted, samtidig med at der skabes et rum for sparring og inspiration med medstuderende, der er et andet sted i deres proces. Side 3 af 10\n5 undervejs (Se handout 1) (5 minutter pr. studerende underviser tager tid) (III) Individuel aktivitet (afsat tid: 5 min.) Læs handout 2 Logbog til dit projektorienterede forløb, og overvej, hvordan du kan bruge det i din egen praktik og hvilke spørgsmål, der kan suppleres med. Diskutér med din sidemand. (IIII) Gruppearbejde (afsat tid: 10 min.): Snak sammen to og to om spørgsmålene på handout 3 (i ca. to minutter) og besvar herefter spørgsmålene individuelt på skrift. Gem besvarelserne til din logbog. Pointe med øvelse (III): At føre logbog skærper i høj grad de studerendes indsigt i, hvordan de omsætter deres teoretiske viden til konkret praksis. En løbende brug af logbogen gennem hele praktikforløbet fra identificering til eksamen hjælper de studerende med at italesætte, hvordan deres personlige og faglige kompetencer er blevet styrket gennem forløbet. Pointe med øvelse (IIII): Formativ evaluering har positiv effekt på de studerendes læringsproces. De løbende formative evalueringer gennem praktikforløbet giver de studerende mulighed for at iagttage egen læringsproces og dermed også tage ansvaret for egen læring. Samtidig giver den formative evaluering de studerende mulighed for at koble deres erfaringer fra praktikken til deres teoretiske viden. Side 4 af 10\n6 2. element: UNDER DE STUDERENDES PRAKTIK Målet er. At de studerende reflekterer over, hvordan deres konkrete erfaringer i praktikken spiller sammen med deres teoretiske viden, og hvordan dette samspil styrker både deres personlige og faglige kompetencer. (I) Plenum (afsat tid: 40 min.) 1. De studerende får 5 minutter til at forberede et kort oplæg, som omhandler: Hvor er jeg i praktik? Hvad beskæftiger jeg mig primært med? Hvad har indtil videre været en rigtig god praktikoplevelse? Nævn to ting, som jeg har lært? 2. De studerende sætter sig dernæst i en hestesko eller stiller sig i en rundkreds, sådan de kan hver især kan se hinanden. 3. Afslutningsvis er der mulighed for, at de studerende kan stille spørgsmål til hinanden, hvis de har hørt om noget, de godt kunne tænke sig at få uddybet. (II) Samarbejde (afsat tid: 45 min.): 1. De studerende inddeles i firemandsgrupper. Hvis det ikke går op med antallet af studerende, kan Handout 1: Erfaringsspil Handout 2: Evaluering Pointe med øvelse (I): Denne øvelse er tænkt som en opstartsøvelse til 2. undervisningsgang. Her kan de studerende få indblik i, hvor de hver især er i praktik, og hvad deres primære arbejdsopgaver er. Pointe med øvelse (II): Med denne øvelse får den studerende mulighed for at forholde sig til og reflektere over sig selv i relation til mulige arbejdssituationer i det projektorienterede forløb. Side 5 af 10\n7 der også være nogle femmandsgrupper. 2. Hver gruppe får udleveret et erfaringsspil (handout 1). 3. På skift læser de studerende et spørgsmål højt og besvarer det. De andre i gruppen må gerne stille uddybende spørgsmål og evt. relatere svaret til egne oplevelser. 4. Herefter går det på skift, hvem der læser et spørgsmål højt og besvarer det. 3. element: EFTER DE STUDERENDE HAR VÆRET I PRAKTIK Målet er. At de studerende lærer at sætte ord på, hvilke kompetencer, de (III) Gruppearbejde (afsat tid: 10 min.): Snak sammen to og to om spørgsmålene på handout 2 (i ca. to minutter) og besvar herefter spørgsmålene individuelt på skrift. Gem besvarelserne til din logbog. (I) Plenum (afsat tid: 25 min.): 1. De studerende stiller sig to og to over for hinanden i en dobbelt-cirkel. 2. Underviser læser spørgsmål 1 højt (Se handout 1), og de studerende besvarer spørgsmålet på skift. 3. Når underviser fornemmer, at de studerendes summen begynder at ebbe ud, skal den studerende, som står i den inderste cirkel om, træde et Handout 1: Erfaringsudveksling Handout 2: Min gode praktikfortælling Brainstorm, definition og kompetenceoversigt Handout 3: Teoretiske mål omsat til praksiseksempler Pointe med øvelse (I): Denne øvelse er tænkt som en startøvelse til undervisningsgang 3 og retter fokus på de studerendes erfaringsudveksling fra praktikken. Som underviser kan du med fordel gøre nedslag i udvalgte spørgsmål, eksempelvis efter spørgsmål 4 og 8 (Handout 1) og give de studerende mulighed for i plenum Side 6 af 10\n8 har haft i spil i deres praktik. At de studerende får et skærpet blik på, hvordan deres erfaringer fra praktikken kan knyttes sammen med fagets faglige mål. skridt til venstre, sådan hun eller han kommer til at stå over for en ny samtalemakker. Underviser stiller næste spørgsmål, og øvelsen gentages, indtil samtlige spørgsmål er blevet drøftet. Ved hver ny samtalepartner, skal de studerende kort introducere, hvor de hver især har været i praktik. (II) Gruppearbejde i par (ca. 30 min.): 1. De studerende laver en individuel mindmap-refleksionsøvelse (første side af handout 2), hvor de brainstormer og noterer stikord til den gode praktikfortælling ud fra de nævnte spørgsmål. Øvelsen varer 10 min. 2. Efterfølgende læser de studerende teksten på anden side af handout Herefter sætter de studerende sig sammen i par, og fortæller på skift om deres gode praktikfortælling ud fra deres mindmap (5-6 minutter pr. person). Lytteren må gerne stille spørgsmål. 4. Efter hver fortælling har lytteren mulighed for at kommentere og supplere med for fortælleren Handout 4: Evaluering Post-its til øvelser III at dele lidt af, hvad de indtil videre har talt om. Pointe med øvelse (II): Med denne øvelse får den studerende mulighed for at dykke ned i en god praktikfortælling og konkretisere samt sætte ord på, hvilke kompetencer hun eller han har haft i spil i løbet af praktikken. Som underviser definerer du i første omgang, hvad der kendetegner en god praktikfortælling med udgangspunkt i jeres fag det kan være en god oplevelse, en god historie fra praktikken etc. Det kan være samme oplevelse fra øvelse 1, som den studerende uddyber, men det kan også være noget andet, som den studerende er kommet til at tænke på. Side 7 af 10\n9 uidentificerede kompetencer, og sammen samles der op på den enkeltes kompetencer, som har været i spil i praktikfortællingen (5 minutter pr. person). Disse sættes ind i skemaet på side 3 i handout 2. Som en afsluttende del af øvelsen kan de studerende overveje og drøfte: Hvor oplever du dig som allerbedst? Hvad, tænker du, er dine stærkeste kompetencer? Hvilke kompetencer vil du i fremtiden gerne udvikle? 5. Både mindmap og kompetenceoversigt (Handout 2) skal fotograferes og gemmes (fx til projektrapporten eller logbogen). Kompetenceoversigten kan løbende uddybes med flere kompetencer, imens den studerende er i praktik. (III) Gruppearbejde (afsat tid: 45 min.): 1. Til øvelsen udleverer underviser de faglige mål for faget på kandidatuddannelsen, 1. og 2. semester. I grupper af fire udvælges fire relevante faglige mål (eller Pointe med øvelse (III): Med denne øvelse får de studerende mulighed for at skærpe blikket på, hvilke kompetencer de har haft i spil i løbet af praktikforløbet og vinkle dem til konkrete formål fra studieordningen. Samtidig åbnes der for en potentiel kobling mellem undervisning, studieaktivitet og eksamen. Side 8 af 10\n10 uddrag heraf), og disse noteres i de fire felter på øvelsesarket (handout 3). 2. Dernæst skriver I praksiseksempler, der eksemplificerer til de enkelte faglige mål (3 minutter pr. mål der tages tid i gruppen). Der skrives ned på en post-it, som efterfølgende placeres i feltet med det konkrete faglige mål. Der kan være mål, som en studerende kan have svært ved knytte praksiseksempler an til, og så er det i orden at springe en runde over. 3. Når de 3 minutter er gået, fortæller de studerende i gruppen hver især kort om deres valg af praksiseksempler, og på hvilken måde eksemplerne relaterer sig til det faglige mål (4 minutter). 4. Samme proces følges ift. mål 2, 3 og Når gruppen har gennemgået samtlige faglige mål, afsættes tid til at drøfte eksemplerne (10 minutter). Der vil sandsynligvis være praksiseksempler, som kun et enkelt gruppemedlem kan identificere sig NB: Som underviser skal du selv sørge for, at de studerende har adgang til de faglige mål på kandidatuddannelsens 1. og 2. semester. De studerende kan enten få udleveret målene i print eller få et link til studieordningen. Alle studieordninger på Arts kan findes her. Side 9 af 10\n11 med andre eksempler gør sig muligvis gældende for alle, eller også lægger de sig tæt op ad en praksis, som et andet gruppemedlem har oplevet, hvorfor det altså kan skabe grobund for en videre refleksion hos de studerende (Hvad gjorde jeg? Hvad lærte jeg? Hvordan kan jeg bruge det fremover?). 6. Der samles op i plenum ved, at hver gruppe kort fortæller om 1-2 faglige mål og de praksiseksempler, der knytter sig an hertil. Den enkelte gruppe skal desuden fotografere eget øvelsesark, sådan at alle kan dele hinandens øvelsesark med hinanden til evt. senere inspiration. (III) Gruppearbejde (afsat tid: 10 min.): Snak sammen to og to om spørgsmålene på handout 2 (i ca. to minutter) og besvar herefter spørgsmålene individuelt på skrift. Gem besvarelserne til din logbog. Side 10 af 10\nTAKEAWAY TEACHING. Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: RAMMESÆTNING AF SAMARBEJDE I STUDIEGRUPPER\nTAKEAWAY TEACHING Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier v TEMA: RAMMESÆTNING AF SAMARBEJDE I STUDIEGRUPPER Udviklet af Rose Alba Broberg, CUDiM TAT tema: Rammesætning af Samarbejde i Studiegrupper,\nTEMA: AKADEMISK LÆSNING\nTAKEAWAY TEACHING Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: AKADEMISK LÆSNING Udviklet af Stine Reinhold Heger og Helle Hvass, CUDiM AKADEMISK LÆSNING v. Stine Heger og Helle Hvass, CUDiM\nTAKEAWAY TEACHING. Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: MUNDTLIG AKADEMISK FREMSTILLING\nTAKEAWAY TEACHING Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier v TEMA: MUNDTLIG AKADEMISK FREMSTILLING Udviklet af Stine Heger og Helle Hvass, CUDiM Mundtlig akademisk fremstilling v. Stine Heger\nTAKEAWAY TEACHING. Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: AKADEMISK SKRIVNING GENRE OG SKRIVEPROCES\nTAKEAWAY TEACHING Bliv inspireret til at undervise i studiestrategier TEMA: AKADEMISK SKRIVNING GENRE OG SKRIVEPROCES Udviklet af Stine Heger og Helle Hvass, CUDiM Akademisk skrivning - genre og skriveproces\nTemadag om de studerendes\nGør tanke til handling VIA University College Temadag om de studerendes refleksioner v/ Oktober 2019 1 Formålet med temadagen At sætte fokus på, hvordan man som praktikvejleder kan medvirke til at igangsætte\nFRA STUDIE TIL DRØMMEJOB\nFRA STUDIE TIL DRØMMEJOB Fra studie til drømmejob er et gratis undervisningsforløb målrettet studerende på videregående uddannelser. Forløbet består af workshops, som hver især er tilpasset den studerendes\nVidendeling i praksis. Praksiscenter 2015 Et format til videndeling i afdeling og team\nVidendeling i praksis Praksiscenter 2015 Et format til videndeling i afdeling og team At dele viden i praksis Selvom vi til dagligt omgås med hinanden så har vi det med at holde vores egne små praksisser\nGruppeudviklingssamtaler på Københavns Universitet\nGruppeudviklingssamtaler på Københavns Universitet HR & Organisation September 2009 GRUS-koncept GRUS er en organiseret gruppesamtale af nogle timers varighed, der kan sikre sammenhæng mellem enhedens\nWorkshop vedrørende praktikplanen For praktikanter og praktikvejledere på områderne for beskæftigelse og voksne udsatte (Myndighed)\nGør tanke til handling VIA University College Workshop vedrørende praktikplanen For praktikanter og praktikvejledere på områderne for beskæftigelse og voksne udsatte (Myndighed) Slides kan findes på: Praktik.via.dk\nIntroduktion til workshopkataloget\nMarts 2019 1 2 Introduktion til workshopkataloget Kære Dagtilbud Dette katalog indeholder de workshops, som dagtilbudsafdelingen gennemfører for at understøtte en vellykket implementering af den styrkede\nProgram P0 erfaringsopsamling 8.15: Introduktion 9.00: Erfaringsudveksling i tværgrupper 11.00: Poster session i seminarrummet 11.45: Hvordan skriver man en procesanalyse? Efterfølgende skriver grupperne\nMIN LÆRING - Observation og feedback på egen praksis.\nMIN LÆRING - Observation og feedback på egen praksis. SKOLEN VED NORDENS PLADS 2015 Frydendalsalle 8 3450 Allerød +45 3110 1441 nikolaj@trautner.nu www.trautner.nu VELKOMMEN side 1 Kære dig! Nu er der\nkommunikation interpersonal Interpersonel kommunikation Hvad KAN en aktiv medborger i fællesskaber? 4a - Drejebog - Interpersonel kommunikation - s1\n4a - Drejebog - Interpersonel - s1 Hvad KAN en aktiv medborger i fællesskaber? Interpersonel Indhold Denne øvelsesrække består af to øvelser, der beskæftiger sig med i forhold til kulturmødet. Øvelsesrækken\nOPGAVE 1 X min LEDER\nOPGAVE 1 X min LEDER Marts 2018 1 BLIV INSPIRERET (X min - individuelt) Hvad vil du gerne opnå med arbejdsfællesskab? Inden du påbegynder arbejdet med arbejdsfællesskaber, kan du med fordel lade dig inspirere.\nGør tanke til handling VIA University College Temadag om de studerendes refleksioner v/ Marts 2019 1 Formålet med temadagen At sætte fokus på, hvordan man som praktikvejleder kan medvirke til at igangsætte


Icelandair planlægger reduceret sommerprogram - CHECK-IN.dk\nAf: Jan Aagaard i Ruter 19. maj 2020\nSenest opdateret: 19. maj 2020 kl. 10:45 Print\nIcelandair gør klar til at genoptage sine ruter gradvist fra midten af juni. Det bliver med et reduceret program, hvilket påvirker ruterne til blandt andet København og Billund.\nIcelandair har som følge af coronakrisen indstillet næsten alle sine flyruter. I øjeblikket opererer det islandske flyselskab kun tre ruter – nemlig ruterne fra Keflavik-lufthavnen til henholdsvis Stockholm, London Heathrow og Boston, som opereres en til to gange ugentligt.\nLigesom andre europæiske flyselskaber forbereder Icelandair sig imidlertid på gradvist at genoptage trafikken i de kommende måneder. Selskabet forventer at kunne genoptage ruteprogrammet gradvist fra midten af juni i takt med, at den islandske regering lemper rejserestriktionerne.\nFærre forbindelser til København\nDet bliver dog med et stærkt reduceret program, hvor flere sæsonruter suspenderes i sommerprogrammet i år, mens hovedparten af de øvrige ruter vil operere med et reduceret program. Det fremgår af Icelandairs foreløbige ruteprogram ifølge Routes Online.\nReduktionerne i ruteprogrammet betyder blandt andet, at Icelandairs rute fra København til Keflavik vil blive reduceret fra de oprindeligt planlagte 32 ugentlige frekvenser til 25 forbindelser om ugen ifølge det foreløbige program.\nHvorvidt selskabets sommerrute fra Billund til Keflavik vil blive fløjet er endnu uafklaret. Ifølge det foreløbige ruteprogram vil Billund-ruten blive suspenderet, men Billund Lufthavn oplyser til CHECK-IN.dk, at man i øjeblikket er i dialog med Icelandair om at genoptage sommerruten i et vist omfang i år.\nIcelandairs øvrige nordiske ruter bliver ligeledes reduceret i det kommende sommerprogram. Ruterne fra Keflavik til Stockholm Arlanda og Oslo reduceres begge fra 17 til 10 ugentlige frekvenser, mens ruten til Helsinki reduceres fra 13 til syv ugentlige forbindelser.\nFem ruter til Nordamerika indstilles\nSæsonruten til Bergen annulleres denne sommer, og det gælder også for en række af Icelandairs øvrige sommerruter – nemlig ruterne fra Keflavik til henholdsvis Barcelona samt Philadelphia og Portland i USA og Montreal og Edmonton i Canada.\nEndvidere er ruterne til London Gatwick og Manchester aflyst indtil efteråret, mens ruten til Vancouver i Canada er indstillet resten af året.\nKun tre af det islandske selskabs ruter ser ud til at skulle operere efter det oprindeligt planlagte program. Det drejer sig om ruterne fra Keflavik til Frankfurt med 12 ugentlige forbindelser, Paris Charles de Gaulle med 16 ugentlige forbindelser samt Anchorage i Alaska, som Icelandair vil betjene to gange om ugen.\nBillund Lufthavn Icelandair Keflavik Lufthavn Københavns Lufthavn Oslo Lufthavn Stockholm Arlanda\t2020-05-19\nTagget med: Billund Lufthavn Icelandair Keflavik Lufthavn Københavns Lufthavn Oslo Lufthavn Stockholm Arlanda


Superstudent med gode råd: Få Jacobs bedste tips - GoTutor\nSuperstudent med gode råd: Få Jacobs bedste tips\nEr du på vej mod dit sidste år af din gymnasiale uddannelse? Så er det måske nu, du skal sætte slutspurten ind, hvis du ønsker at blive superstudent. Har du sløset de forgangne år, kan det være svært at indhente det forsømte, men stiger du bare en karakter i et par af dine fag, vil det kunne ses på dit gennemsnit.\nVi har i dette indlæg snakket med Jacob. Selvom overgangen fra folkeskolen til gymnasiet var overvældende med mange nye indtryk og en hel masse nye mennesker at forholde sig til, så dimitterede Jacob med et karaktergennemsnit på 11,8 fra HTX i Roskilde. Han giver her sine 3 råd til at blive superstudent:\nSuperstudent med kortsigtede og langsigtede mål\nFor at arbejde dig hen mod dine ønskede karakterer kan du benytte kortsigtede og langsigtede mål. Et kortsigtet mål kan være at gøre noget ekstra ud af et bestemt fag i en periode for at indhente det, du måske har forsømt. Du kan måske gøre noget ekstra ud af dine danske stile eller være ekstra aktiv med hånden i vejret i historietimerne.\nDe kortsigtede mål fører til de langsigtede, som fx kan være at få en bestemt karakter i et fag. Hvis du arbejder metodisk henover året med at nå dine delmål, vil det give pote i slutningen af året.\nOmgiv dig med viden, hvis du vil være superstudent\nOmgiv dig med folk, der er klogere end dig. Viden smitter nemlig, hvis du spørger Jacob. Så omgiv dig med folk, du kan lære noget af, hvis du ønsker at blive endnu klogere.\nMen glem ikke, hvor meget det kan give, hvis man også omgiver sig med folk, der har en anden viden, end den man selv har. På den måde kan I hjælpe hinanden med at forstå – man lærer nemlig også utroligt meget af at lære fra sig.\nKlar dig godt til de mundtlige eksaminer\nKodeordet til at gøre det godt ved de mundtlige eksaminer er iflg. Jacob: øvelse, øvelse, øvelse. Og han er bestemt ikke den første, der mener dette. Øvelse gør som bekendt mester, og det er ligeså med dine eksaminer. Forsøg at rekonstruere eksamenssituationen så godt som muligt, og øv dig gerne med andre end dine bedste venner. Det kan hurtigt blive fjollet, og du føler dig unægteligt tryggere foran dem, end du vil gøre foran din underviser og censor. Øv dig på, hvad du vil sige i grove træk. Vigtigst af alt skal du blive komfortabel med at tale foran andre. Rækkefølgen som ordene kommer ud i, vil du formentlig have glemt, når du står foran bordet med den grønne dug. Men selvtilliden vil være der!\nSe videoen med Jonas øverst i dette indlæg.


Fødelsdagsgaver - Babyhjørnet - Find information om graviditet, børn og babyer her\nBeregning af termin\nIndkøb til nyfødte\nDet er sjældent en nem opgave at jagte fødselsdagsgaver til børn. Dette gælder især hvis ikke man selv har børn. Derfor kan det være en rigtig god idé at rådføre sig hos barnets forældre, for at få en idé om hvilken gave der passer bedst. Ønsker du selv at gå på jagt, eller finde inspiration til fødselsdagsgaver til børn, så kan du med fordel se vores liste nedenfor.\nDVD og BluRay film\nSeng til dreng\nSeng til pige\nSmykkeskrin med navn\nBestik med og uden navn\nTræbil med navn\nMit første ur\nØkologisk sengetøj med navn\nHar du andre forslag eller gode ideer, til gode fødselsdagsgaver til børn, så er du meget velkommen til at skrive en kommentar herunder, så vil vi sørge for at få opdateret vores liste.\nLinks på denne hjemmeside kan være sponsorerede eller affiliate links.\nDet vil typisk sige, at hvis du klikker på et link, bliver ført videre til en anden hjemmeside & køber noget der, så får jeg en lille provision på dette.\nAt jeg får provision, er dog ikke noget, der koster dig noget.\nCopyright - Babyhjørnet.dk\nVi bruger cookies på Babyhjørnet.dk\nVi bruger cookies på websitet til at give dig de mest relevante reklamer og for at gøre brugeroplevelsen bedre. Ved at klikke på “Godkend Alle”, accepterer du brugen af ALLE cookies. Du kan selvfølgelig altid gå til "Cookie Settings" for at ændre dine indstillinger.\nCookie SettingsGodkend Alle


Se de vilde satellitbilleder af brandene i Australien - TV 2\nSe de vilde satellitbilleder af brandene i Australien\n13. jan. 2020, 21:18\nSe områderne før og efter brandene i Australien på billederne i artiklen. Foto: Maxar Technologies / Ritzau Scanpix\nHer kan du få et visuelt overblik over flere af brandene i Australien.\nVoldsomme naturbrande har siden september hærget Australien. Det har resulteret i 28 dødsfald, næsten 2000 udbrændte hjem og op mod en milliard døde dyr.\nArealet som enten brænder eller nu er udbrændt er anslået til 107.000 kvadratkilometer. Til sammenligning har Danmark et areal på knap 43.000 kvadratkilometer:\nDer findes ikke mange satellitbilleder af brandene i Australien, hvor flammerne er synlige. Oftest er det røgdannelsen, der kan ses fra rummet.\nNedenfor har vi samlet et mindre udvalg af billeder, hvor man rent faktisk kan se flammernes hærgen:\nOmråde ved søen Eucumbene\nLake Eucumbene er en kunstig sø mellem Melbourne og Sydney i New South Wales i Australien. Søen er skabt ved opdæmning af Eucumbene River. Det er på nuværende tidspunkt et område vest for søen, der brænder, som det ses herunder. Området hedder Jagungal Wilderness og består af 70 procent åbne græsmarker.\nKangaroo Island er Australiens tredje største ø. Øen ligger i bugten ud for Adelaide, og er i høj grad befolket af kænguruer, koalaer, emuer, sæler og søløver. En stor del af den vestlige side af øen brænder lige nu.\nOmråde ved byen Eden\nOmrådet syd for byen Eden i New South Wales er spækket med nationalparker og har et enorm rigt dyreliv. Det er blandt andet nationalparken Ben Boyd, der brænder. Nu huser 212 forskellige fuglearter og 50 forskellige arter af pattedyr.\nOmråde ved byen Orbost\nOmrådet øst for byen Orbost i territoriet Victoria er kendt for smuk natur og store marker med enorme mængder kød- og malkekvæg.\nI slutningen af december blev beboere og besøgende opfordret til at forlade området, fordi brandene var på vej, og dem der blev tilbage, blev bedt om at oplyse det til de lokale myndigheder.\nSe området før og efter brandene på billederne nedenunder.\nUdover de udvalgte satellitbilleder brænder det mere end 100 andre steder.\nHenter kort... Senest opdateret: 14. jan. 2020 Kilde: NASA


Hvad er en vådt tør vakuum?_Elektronik\nHvad er en vådt tør vakuum?\nEt vigtigt værktøj i enhver butik er et vådt tørt vakuum. Dette vakuum, der ofte betegnes som en shop-vac, byder på alsidighed og bekvemmelighed hver gør-det-selv-er-craves. Nedbrudt til de mest grundlæggende elementer, er den våde-tørre vakuum ikke mere end en støvsuger i hjertet. Dens design gør det imidlertid muligt at opnå mere i mere miljø end noget andet vakuum. Når du har en vådt tør vakuum, vil du aldrig være uden en igen.\nUnikke egenskaber ved den våde tørre vak\nDen mest unikke egenskab ved den våde tørre vak er dens alsidighed. Det giver kraftig sugning, der opfanger negle, skruer og andre stykker af affald, som vil ødelægge andre støvsugere. Det kan også støvsuge i et vådt miljø lige så godt som et tørt. Vakuumet kan bruges til at fjerne et fint lag af støv, eller tømme et bassin af vand. Mens våde-tørre vacs kommer i mange størrelser, vil de mest populære have op til 10 gallon kapacitet. Denne store kapacitet giver dig mulighed for at rydde op mange små messer eller en stor en.\nDen våde tørvak består af tre hovedkomponenter. Spanden, eller opsamlingskammeret, motorenheden og slangen. Motoren sidder oven på opsamlingskammeret og driver en ventilator, der trækker luft gennem opsamlingskammeret og slangen. Når luften passerer ind i et mindre område (slangen), øges det i hastighed og skaber sugning. Dette gør det muligt at hente partiklerne og transportere dem til opsamlingskammeret. Når luften kommer ind i det større opsamlingskammer, sænker luften, og partiklerne frigives. Luften udluftes derefter i den øverste del af vakuumet.\nNogle vådtørrede vacs tjener et dobbelt formål. Når luften udluftes ud af vakuumet, sker det gennem en lille åbning i den øverste del af enheden. På disse modeller kan du afbryde slangen fra vakuumsiden og sætte den i udstødningsporten og skabe en stærk blæser. Tip: Hvis din slange nogensinde bliver tilstoppet med store affald, tag det ud af vakuumet og sæt det i udstødningsporten. Sæt derefter den anden ende af slangen i vakuumsiden. Når du tænder for enheden, vil luften tvinge tilstopningen ud af slangen og ind i opsamlingskammeret.\nSikkerhed i vådt miljø\nÅrsagen til, at det våde tørre vakuum kan hente både vådt og tørre materialer er, at materialerne aldrig går gennem nogen elektriske eller mekaniske komponenter. Motorenheden er adskilt fra opsamlingskammeret for at forhindre elektrisk stød. Mens motoren er sikker fra vandpåvirkningen, er strømkablerne, du bruger til at bringe strøm til enheden, ikke. Det anbefales at bruge en GFCI (Ground Fault Circuit Interrupter) udstyret forlængerledning, når du bruger et vådt tørstøv. En GFCI kontrollerer konstant jordfejl, og hvis en findes, afbrydes al strøm. Mens en GFCI ikke kan forhindre elektriske stød, vil det normalt forhindre dem i at være dødelig.\nNår du handler for en våde-tør vakuum, finder du, at du har en bredt udvalg både i størrelse og strøm. En mindre enhed med et opsamlingsrum på seks gallon og et 3,0 hp motoren vil koste omkring $ 50. Dette er en god størrelse at have omkring garagen til små husstandsopgaver. Du kan træde op til en enhed med en 5,5 hk. motor og 14-gallon indsamlingskammer for omkring $ 100. Dette er en god størrelse til det mere seriøse værksted. Hvis du har brug for lidt mere strøm, kan du få en 6,5 hk. enhed for $ 50 mere. På den anden ende af spektret er 1-gallon, 1,0 hp. model. Godt at holde i din bil, køkken eller bryggers. Denne enhed vil koste i nærheden af $ 30.\nSidste artikelSådan kører du en belysning Contactor\nNæste artikelBronze Plating Process\nSådan slår du 50 LED'er sammen>\nBetydningen af de elektriske egenskaber ved Gypsum>\nKan du smøre børster på en elmotor? >


Pond Clean® Biologisk bassinrens og bassinstarter - Bekæmpelsesmidler - Plantetorvet.dk\nPond Clean® Biologisk bassinrens og bassinstarter\nPondPlus® er et naturligt, ugiftigt, mikrobiologisk produkt udviklet til at nedbryde rester af fiskefoder, fiskeekskrementer og andet organisk materiale i vand. Forsøg bekræfter, at produktet reducerer både skidt og bundslam så bunden bliver ren. Vandet bliver mere klart, får bedre farve og får god balance i sammensætningen af plankton og gavnlige mikroorganismer.\nDosering - ved forebyggelse:\n5 gram pr 1000L vand, hver 4. uge.\nVed mange fisk: 15 gram pr 1000L vand, hver 2. uge.


Hvornår skal det gamle tag skiftes til et nyt? | Byggebloggen\nHome The Blog Hvornår skal det gamle tag skiftes til et nyt?\nHvornår skal det gamle tag skiftes til et nyt?\nTaget på dit hus udsættes for lidt af hvert. I mange år bliver det udsat for solens ultraviolette stråler, frost, sne og vand. Disse elementer slider langsomt men sikkert på taget. En god og vedholdende vedligeholdelse af taget er med til at forebygge skader.\nDog kan det alligevel være umuligt at undgå utætheder, knækkede sten, mos eller deciderede huller. Hvis nogle af de førnævnte skader opstår, så der bestemt grund til en tagrenovering eller en udskiftning af taget.\nTage har forskellig holdbarhed. Eksempelvis har stråtag og tagpap en relativ kort levetid i forhold til stålplader, teglsten og cementtagsten, som typisk holder i 35 år. Det er til gengæld også nogle dyrere løsninger, men de holder i længden. Hvis taget har fået fugt- eller frostskader, så er det en god fingerregel, at man vælger den samme type tag som ens nuværende tag. Dermed er man sikker på, at husets tagkonstruktion kan holde til taget. I værste fald kan et for tungt tag føre til kollaps.\nFå en tømrer til at klare opgaven\nTaglægning er ikke bare noget, som man lige ordner selv en enkel eftermiddag. Derimod er renovering af taget et stykke tømrerarbejde, som kræver ekspertise og erfaring. Hvis man vælger et professionelt tømrerfirma til at udføre opgaven, så er man sikret 5 års garanti, hvilket ikke er gældende, hvis man selv monterer taget.\nTag, som passer til huset\nDet ydermere vigtigt, at taget passer til husets arkitektur. Man kan undersøge, om tagtypen kan fås i andre farver, hvis man ønsker at friske boligens udseende op. Et nyt tag er desuden en langsigtet investering i boligens værdi. Et byggefirma, såsom J.O. Byggefirma, vil desuden kunne bistå med vejledning om og montering af det rette tag til huset. De har base i Sabro men kører ud i og omkring Århus og Hinnerup.\nInden det kommer så vidt, at man har akut brug for et nyt tag, så kan man også gøre en indsats for at forebygge skader. Eksempelvis er det tilrådeligt at tjekke tagrummet for fugt og fygesne om vinteren. Vandet kan nemlig give fugtskader og udvikle sig yderligere, hvis der ikke bliver taget hånd om det i tide.


Af Uffe Madsen, direktør for Folkesparekassen, civiløkonom HD\nI det seneste års tid har vores nyhedsmedier beskæftiget sig intenst med pengeinstitutternes problemer, hvorfor de har fået problemerne, og hvordan det påvirker landets erhvervsliv og private kunder.\nPolitikerne har nu sammensat to redningspakker, som sikrer, at stort set alle landets pengeinstitutter bliver reddet med tilførsel af først likviditet og nu senest med tilbud om lån til ansvarlig kapital.\nMoralen er, at bare man er stor nok og fylder tilstrækkeligt i det finansielle landskab, så er det stort set ligegyldigt, hvor uforsvarligt en bankledelse har handlet.\nI disse dage offentliggøres så det ene bankregnskab efter det andet, og de er præget af store tab på værdipapirer, tab og nedskrivninger på udlån samt store omkostninger til den fælles redningsaktion ved navn ”Det private beredskab til afvikling af nødlidende pengeinstitutter” og ”Afviklingsselskabet til sikring af finansiel stabilitet A/S”. Der er lagt op til de dårligste regnskabsresultater siden kriseårene 1990 – 92.\nSom det er blevet talt og skrevet om utallige gange, er krisen importeret fra USA, hvor boligmarkedet kollapsede med utallige tvangsauktioner til følge og efterfølgende store tab hos långiverne. Disse tab har forplantet sig til investorer uden for USA, idet boliglån gennem sindrige og uigennemskuelige investeringspakker er solgt videre til især store pengeinstitutter, forsikringsselskaber og pensionskasser i hele den vestlige verden.\nMan kan så med rette spørge, hvordan dette kan være med til at påføre danske pengeinstitutter så store problemer, at Staten har følt sig nødsaget til at gå ind med redningspakker?\nFor at kunne svare på det er det nødvendigt at se på udviklingen i pengeinstitutterne gennem især de seneste 10 år, hvor det ene års finansielle opgang har afløst det andet – en klar succeshistorie for både bankerne som for det danske samfund generelt.\nPengeinstitutternes basisaktivitet og grunden til, at de i det hele taget blev oprettet tilbage for mere end 150 år siden, er at modtage indskud fra kunder, der har likviditet i overskud, og låne pengene ud igen til virksomheder og private, der har behov for kapital til produktion og investering. Set i et historisk perspektiv er der en tæt samhørighed mellem indlån og udlån. Pengerigeligheden gennem de seneste 10 år har påvirket denne balance, idet udlånene er steget markant mere, end det har været muligt gennem kundernes indlån i pengeinstitutterne. Dette har været muligt, fordi pengeinstitutterne har haft en stigende adgang til at optage lån såvel nationalt som internationalt. Der har ikke været stillet spørgsmålstegn ved pengeinstitutternes soliditet – de mest solide pengeinstitutter betalte dog en lidt lavere pris for disse lån, end det var tilfældet for mindre solide pengeinstitutter, men lån af stadig stigende størrelse var tilgængelige på markedet.\nSamtidig med de meget stigende udlån i pengeinstitutterne har de fået et behov for at styrke deres ansvarlige kapital, idet der ifølge lovkravene til pengeinstitutterne er en sammenhæng mellem størrelsen af udlån og kravet til den ansvarlige kapitals størrelse. Men det har heller ikke været noget problem, idet fortrinsvist udenlandske investorer var indstillet på at yde lån til pengeinstitutterne som ansvarlig kapital, blot mod en forhøjet rente.\nSamtidig indførtes i 2007/08 nye lovregler, som bl.a. gennem beregning af komplicerede matematiske formler har gjort det muligt for især de største banker at yde endnu flere lån uden at forøge den ansvarlige kapital. Disse nye lovregler, som bærer navnet ”Basel II”, har lige givet den ekspansive udvikling et spark ekstra.\nDenne pengerigelighed og villighed til at låne store beløb til pengeinstitutsektoren har virket som gift for udviklingen i bankerne. Alle kunne få lån, og kom kunderne ikke selv med finansieringsbehov til nye projekter, opfandt bankerne selv belåningsobjekter. Især ejendomsmarkedet blev begunstiget med store muligheder for optagelse af lån, og det fik naturligvis den konsekvens, at den større efterspørgsel på såvel nye som ældre ejendomme skabte stigende priser. Især kunne prisstigningen konstateres inden for ejendomme til udlejning, hvor priserne eksploderede.\nDerudover blev der ydet store summer af lån til bl.a. køb af aktier, hvor visse banker ikke holdt sig tilbage med anbefaling af egne aktier. Dette påvirkede naturligvis også aktiekurserne, der havde en stadig stigende kurve.\nAlle var glade og lykkelige. Bankernes aktionærer glædede sig over store overskud med deraf stigende kurser på aktierne. Bankdirektørerne glædede sig over, at de ud over en fast aflønning, der normalt ligger på et rimeligt højt niveau, ofte har fået tildelt en lønstigning i form af aktieoptioner, så de fik et ekstra incitament til at give skruen endnu en omgang. Udlånskunderne i bankerne glædede sig over at kunne optage lån til køb af ny bil, større ejendom, forbedringer af boliger, køb af endnu flere aktier og investeringer i erhvervsvirksomheder.\nNår en sådan udvikling fastholdes over en række år, opstår euforien, og alle vil have del i stigningerne uden at have tanker om, at den måske ikke varer ved. Begrebet ”grådighed” kan sættes på mange af deltagerne, der har været med til at bære denne udvikling.\nDet er netop her, at de første rygter om tab på ejendomslån i USA kommer frem i løbet af 2007. Der opstod først problemer i nogle specialbanker i USA, men også i store europæiske banker var der tilsyneladende investeret ikke ubetydelige beløb i disse lån. I det følgende år fryser de pengemarkeder til, der hidtil har forsynet bankerne med nødvendig likviditet og ansvarlig kapital. Det blev umuligt – eller i bedste fald særdeles vanskeligt og dyrt – at fremskaffe den nødvendige likviditet, og det medførte, at udlånsvæksten stoppede i løbet af 2008.\nDe to danske bankpakker\nVi kender alle det sidste års fald i aktiekurser, faldende aktivitet i byggebranchen, vanskeligheder med salg af ejendomme og generel faldende aktivitet i erhvervsvirksomhederne. I ønsket om at vende denne udvikling og løsne op for likviditetskrisen i danske pengeinstitutter besluttede Folketinget i efteråret 2008 at iværksætte Bankpakke I. Det var en redningsaktion, hvor Staten gik ind med en garanti for alle tilgodehavender i pengeinstitutterne, der ikke havde karakter af ansvarlig kapital. Det skal dog lige nævnes, at denne garanti i værste fald kan koste pengeinstitutterne en selvrisiko 35 mia. kr., hvoraf de 15 mia. kr. under alle omstændigheder skal betales over de kommende to år som en slags forsikringspræmie.\nFor at løsne op på det andet problem i pengeinstitutterne – nemlig den ansvarlige kapital – har politikerne netop vedtaget Bankpakke II, hvorefter Staten agter at yde ansvarlig lånekapital til bankerne på op til 75 mia. kr. Disse statslån bliver absolut ingen foræring til bankerne, idet der vil blive opkrævet en rente på 9-12 % p.a. Samtidig har politikerne givet pengeinstitutterne et klart signal om, at man nu forventer stigning igen i udlån til virksomheder og private. Problemet er bare, at Bankpakke I har pålagt bankerne en udlånsbegrænsning på 8 % årligt, og dermed hænger de to pakker ikke sammen.\nHvem skal betale for bankpakkerne?\nSkal de to pakker så betragtes som en foræring til de danske pengeinstitutter?\nMan kan med rette undre sig over, hvorfor denne ekspansionslyst og grådighed hos visse bankers ledelse, deres bestyrelser og aktionærer ikke skal have konsekvenser. Hvorfor lader man ikke falde, hvad ikke kan stå?\nDet gør politikerne ikke, idet konsekvenserne vil blive uoverskuelige. Stort set alle banker har gjort sig sårbare gennem den store ekspansion og faldende ansvarlige kapital i forhold til aktiviteten. En mistillid til dansk bankvæsen vil standse enhver form for låneoptagelse i udlandet, og indskyderne vil trække penge ud for at sikre sig bedst muligt. Også de store støtteordninger, som er vedtaget i både USA og de europæiske lande, har presset den danske regering til indgrebet.\nMen pakkerne er meget kostbare. I første omgang for pengeinstitutterne, som beklager sig voldsomt. Nu skal vi tænke på, at banker er private virksomheder, der er ejet af aktionærerne. Deres eksistensgrundlag er at tjene aktionærerne – ikke samfundet. De har til opgave at tjene størst muligt overskud hjem til ejerne, og derfor vil de i videst mulig omfang forsøge at vælte den store betalingsbyrde for bankpakkerne over på kunderne. Da alle pengeinstitutterne må formodes at agere rimeligt ens på dette punkt, vil den normale sunde konkurrence ikke få den store indflydelse. Med andre ord – de to pakker må forventes at blive en rigtig dyr fornøjelse for pengeinstitutternes kunder.\nSet som borger i dette land kan man argumentere for, at politikerne nu har opnået at vælte en meget stor økonomisk byrde over på befolkningen, dels i form at den risiko, som Staten løber gennem statsgarantien for Bankpakke I, og dels i form af større udgifter, som pengeinstitutterne nu vælter over på kunderne.\nSamtidig er der ingen garanti for, at pakkerne igen vil sætte gang i hjulene, idet der ikke er nogen som helst sikkerhed for, at udlånene forøges. Der skal stadig erindres om, at bankerne er private foretagender med privatøkonomiske interesser, og her vil der ikke blive skelet til samfundsinteresser, men til hvilke formål, der tjener banken og dens ejere bedst.\nHvad kan der læres af krisen?\nFor mig at se er krisen opstået som følge af alles ønske om at være en del af den økonomiske succes gennem de seneste år. Det vil så være naturligt at spørge, om vores samfund er blevet fattigere under krisen, som i øvrigt slet ikke er afsluttet endnu? Efter min mening har vi i dag samme reelle værdier, som vi havde for 1-2 år siden. Vi har samme høje stade af boliger og bygninger, og vores erhvervsvirksomheder er stadig aktive og producerer varer og tjenesteydelser. Dermed er samfundets værdier uændrede. Men de opskruede og urealistiske priser på aktierne, der normalt betragtes som værdiangivelsen af en virksomhed, er faldet væsentligt i 2008. Det påvirker bare ikke virksomhedens reelle værdi – det påvirker udelukkende ejerne af virksomheden, som mister en stor del af den stigning, der har været på aktien.\nPå samme måde sker der heller ingen ændring af den reelle værdi af boliger og bygninger. De har stadig samme nytteværdi som bolig og til erhverv, som de hele tiden har haft. Ejerne mærker et prisfald og taber penge i forhold til den pris, som de kunne have fået for ejendommen eller måske har købt den til. Til gengæld kan en ny køber få sig en ejendom til en lavere pris end tidligere.\nMin pointe er, at krisen ikke påvirker vores samfunds værdi – den er alene en katalysator for en anden fordeling af den vurdering, som vi gennem spekulation har tillagt de reelle aktiver i samfundet. Når krisen er overstået, vil en masse investorer stå tilbage med store tab, hvorimod nye investorer i både fast ejendom og værdipapirer er kommet billigt til ejerskabet.\nÅrsagen til krisen er derfor den måde, som vi fastsætter værdien af samfundets aktiver på. Ved køb af værdipapirer betaler vi en pris ud fra det afkast, som vi på kort eller langt sigt forventer at kunne tjene hjem på investeringen – ikke ud fra den reelle værdi, som virksomheden udtrykker gennem sin produktion. Det er denne spekulationseffekt, der er skyld i den store økonomiske stigning og derefter kollaps gennem krisen.\nDen optimale måde at sammensætte samfundets økonomi på er efter min klare overbevisning, at spekulationselementet skal trækkes ud af vores økonomi. Vores penge er sat til verden for at formidle køb og salg af varer og tjenesteydelser, ikke for at være et spekulationsobjekt. Penge skal ikke i sig selv have en værdi, de skal ikke have en rente, som jo er værdiangivelsen på penge, men de skal alene være et middel til omsætning af de varer og tjenesteydelser, som fremstilles i samfundet.\nDisse tanker om en rente- og spekulationsfri økonomi er ikke ny. De blev første gang udtrykt gennem J.A.K. bevægelsen tilbage i 1931, hvor der også var en økonomisk krise som den, vi oplever i dag. Siden 1931 har J.A.K. gennem forskellige tiltag i større eller mindre omfang arbejdet med og praktiseret rente- og spekulationsfri økonomi. I dag sker det gennem Landsforeningen J.A.K. og omkring 10 pengeinstitutter, der er fordelt over hele landet.


Instruktioner: Lav solur og juster korrekt - Hæklet babytøjLæs Mere\nVigtigste Hæklet babytøjInstruktioner: Lav solur og juster korrekt\nInstruktioner: Lav solur og juster korrekt\nKonstruktionsmanual til en solur\nOptisk design af soluret\nSoluret er den ældste ur i verden. Tidligere tjente det bedre timing og korrekt indstilling af mekaniske ure - i dag har det hovedsageligt dekorativ karakter. Faktisk er smukt designede solurster visuelle højdepunkter i enhver have. Vi viser dig hvordan du selv fremstiller og justerer en simpel model lavet af pap og giver dig alle mulige interessante oplysninger om konstruktion og betjening af solur!\nMange mennesker ved det: Du løber efter uret hver dag af forskellige årsager. I denne vejledning giver vi dig muligheden for endelig at fange den, tiden, på en meget speciel måde og måde. Med vores enkle instruktioner til design af en solur, kan du oprette et vidunderligt dekorationsobjekt til din have, der ikke bare ser sød ud. Derudover viser de færdige kunstværker dig den aktuelle tid for dit sted. Følg vores trin for at opbygge en fungerende solur og oplev det sensuelle samspil mellem lys og skygge i en ekstraordinær dimension!\nVi vil gerne præsentere dig for en relativt enkel og frem for alt omkostningseffektiv måde at selv opbygge en solur. Inden vi går over til det praktiske, giver vi dig nogle grundlæggende oplysninger om denne særlige måde at måle tid på.\nFør opfindelsen af det mekaniske ur var soluret det vigtigste ur. Allerede egypterne, grækere og romere tager til solur - med det formål at kunne opdele en dag i mindre tidsenheder.\nSolopgangens storhedstid blomstrede endelig i det 16. århundrede. Det var hovedsageligt kompasproducenter, der var involveret i produktionen af ure. Ikke underligt, for en solur er kun en pålidelig ur, hvis den er på linje med hjælp af et kompas. Senere blev solurskærme brugt til at indstille mekaniske ure til det rigtige tidspunkt.\nI dag fungerer de primært som dekorative genstande, der pryder private haver og vægge eller offentlige rum. Konstruktionen af soluret, som i sig selv synes enkel, viser sig ikke at være så let ved praktisk gennemførelse. Hvis du selv vil oprette et sådant ur, som ikke kun visuelt imponerer, men faktisk viser det rigtige tidspunkt, skal du beregne og arbejde ekstremt præcist.\nVigtigt: Der er ingen generel konstruktionsmanual til fremstilling af en solur - hver model kræver den nøjagtige afstemning om dens brugssted.\nHvad er det med funktionen af en solur nu nøjagtigt på sig selv ">\nDet faktum, at skyggen på uret konstant indtager en ny position og længde, som tiden kan læses over, skyldes, at jorden roterer en gang om dagen omkring sig selv (dvs. 360 grader). Som et resultat ændres solens position konstant. Det bevæger sig 15 grader i timen. For at få dette nummer skal du bare opdele de 360 grader, der svarer til den engangs jordrevolution med de 24 timer i døgnet.\nJordens akse er skråtstillet i en vinkel på 23, 5 grader mod ekliptikken (planet af kredsløb for alle planeter) og peger altid i samme retning. Som et resultat hælder den nordlige halvkugle af jorden mod solen, mens den sydlige halvkugle vipper væk fra den og vice versa - grunden til de forskellige årstider . Hvis jordens akse var lodret, ville solen altid rejse og gå på én gang og stå lige højt ved middagstid. Så vi ville have den samme mængde sollys året rundt. Men da Jordens akse ikke er vinkelret, men skråt mod ekliptikken, er solen undertiden høj og undertiden dyb, undertiden længere og undertiden kortere på himlen. For soluret betyder det det\nden indbyggede skyggeprojektor skråner parallelt med jordaksen og\nliggende i det nord-sydlige plan og skal være skråtstillet i forhold til vandret i den vinkel, der markerer bredden på hvert sted.\nAlt lyder meget kompliceret og forvirrende i starten. Imidlertid vil den teoretiske information helt sikkert hjælpe dig med bedre at forstå den nøjagtige struktur og følgelig funktionen af soluret.\nTip: For at opbygge en 100 procent nøjagtig solur, har du brug for mere specifik information, for ellers er der altid afvigelser, der opstår på den ene side af datoen, og på den anden side afhænger af, når solen når sit højeste niveau på hvert sted. Denne ekstra går imidlertid ud over anvendelsesområdet for vores guide og anbefales især til folk, der ikke kun føler en sensuel, men også meget videnskabelig interesse i design af en solur.\nNedenfor guider vi dig trin for trin til konstruktionen af en solur, der også kaldes et skyggetur på grund af dets specielle driftsform. Med vores nyttige tip opretter du et lille stykke kunst, der fortæller dig den naturlige tid. Lad os gå!\n3 DIN A4-ark med meget stærke papkasser eller farvede håndværksbokse\n(jo fastere kassen, jo mere stabil er soluret)\nstort sæt firkant (den længste side skal måle mindst 22 cm)\nKompass (for at justere soluret korrekt og derefter læse det rigtige tidspunkt)\nTrin 1: Tag et af de tre papark op, og skær en firkant ud med en side på 20 centimeter.\nTrin 2: På firkanten tegnes en cirkel med en diameter på 20 centimeter. Marker dette ved hjælp af en cirkel.\nTrin 3: Grib din trekant for at opdele cirklen i 24 lige store stykker kage. Hver af disse kagestykker skal have en vinkel på 15 grader (når solen bevæger sig med 15 grader i timen, som du ved fra den teoretiske del).\nTrin 4: Brug en pen til at mærke din nyoprettede urskive - nøjagtigt som du ser den på vores illustration. Selvfølgelig har du kreative muligheder her.\nTrin 5: Nu bliver det vanskeligt og udmattende, fordi: Det er din tur til at oprette en skygge dispenser, som er det vigtigste midtpunkt i din individuelle solur.\nVores konstruktionsmanual tilvejebringer design af en trekant som en skygge dispenser. For at sikre, at soluret fungerer næsten korrekt, skal den ene kant af denne trekant være parallel med jordens akse (se teorisektionen). Dette betyder for dig at finde breddegraden på det sted, hvor du vil oprette dit lille kunstværk. Nedenfor er en oversigt over de omtrentlige breddegrader i de vigtigste tyske byer, som du kan bruge til din solur:\nTip: Breddegrad for andre byer og steder findes f.eks. På wikipedia.de. Det øverste højre hjørne viser koordinaterne for hver by.\nNår du har fundet den rigtige breddegrad til din placering, kan du begynde at designe skyggedonatrekanten. Sådan gør du:\nTag et andet A4 ark, din trekant og en pen til hånden.\nTegn en linje, der fører væk fra bunden af arket i vinklen på den bestemte breddegrad.\nMarker nu en anden linje. Dette skal være vinkelret fra den første linje tilbage til den samme bladmargen som før og nøjagtigt ti inches lang. Skub bare din geodetiske trekant langs den første linje, indtil du finder det rigtige punkt, hvor den anden linje skal starte.\nHvor den nye linje møder kanten af arket, er det andet hjørne af trekanten. Derfra tegner du den tredje linje - bare lodret op. På et tidspunkt møder hun den første linje, og skygge donatrekanten er færdig. 1 af 6\nKlip trekanten langs linjerne med en fræser. Arbejd omhyggeligt og så nøjagtigt som muligt.\nTrin 6: Skub skiven på klokken 12. Spalten skal være fem tommer lang.\n5 cm lang snit\nTrin 7: Skær nu en lige lang spalte ind i trekanten - langs den anden (ti centimeter) linje, du trak.\nTrin 8: Indsæt skygge donatrekanten i urskiven ved at skubbe de to dele i hinanden.\nTrin 9: Grib den tredje A4-papkasse, og skær et rektangel ud på 20 x 25 centimeter. Det danner bundpladen.\nTrin 10: Tegn en nord-syd og vest-øst linje på rektanglet - ligesom du ser på vores billede.\nTrin 11: Placer soluret på bundpladen. Urskiven og spotlighten skal være nøjagtigt på de linjer, der er markeret i trin 10.\nTrin 12: Tilføj alle dele sammen. Enten med tape eller med de forberedte klæbeoverflader.\nTrin 13: For at læse tiden fra soluret, skal du justere den korrekt. Nordpilen på bundpladen skal pege nøjagtigt i den tilsvarende retning. Du har brug for et kompas til dette trin.\nTip: Måske har du allerede et kompas. Ellers er der relativt billige modeller (ca. fire til seks euro) at købe online. Husk, at du ikke har brug for et kompas i ekstra klasse for at justere soluret. Hvis det fungerer normalt, er det nok til dit formål.\nTrin 14: Trekanten kaster nu en skygge på urskiven - stort set på det punkt, der markerer det aktuelle tidspunkt.\nBemærk: Bliv ikke overrasket, hvis tiden vist på soluret - kaldet "soltid" eller "ægte lokal tid" - altid er en smule anderledes end den, som dit vækkeur viser. Sidstnævnte er en teknisk enhed og fungerer i henhold til den lovligt definerede "zonetid". Denne zonetid skaber en forening, der faktisk ikke findes i naturen. Men hvis hvert land, hver by, hvert sted havde sin egen tid, ville det sandsynligvis ødelægge kaoset. Et kaos, der burde forhindre zonetiden. Et eksempel for at klarlægge, hvad der menes med den konstruerede zonetid: I de fleste europæiske lande er der "Centraleuropæisk tid", kort CET. Dette gælder ikke kun i Tyskland, Østrig og Schweiz, men også i mange andre lande, såsom Ungarn og Spanien.\nSom eksempel vil vi gerne trække på hovedstæderne i Ungarn og Spanien: når klokken er tolv i Budapest, slår klokkeslætene også i Madrid. Og det, selvom Madrid er omkring 2.400 kilometer mod vest, og solen når sit højeste niveau der faktisk kun omkring halvanden time senere. Din solur er ikke en teknisk enhed som vækkeuret, men et arbejde, der fungerer i henhold til de naturlige love og således præsenterer tiden for hvert sted, der udelukkende afhænger af solens aktuelle position.\nRo de individuelle papark for at give soluret en lille farve.\nNaturligvis er papversionen ikke den eneste måde at opbygge en solur. F.eks. Kan træ, marmor, granit eller fliser til urskive og messing eller rustfrit stålstænger også bruges som basismaterialer. For sådanne strukturer har du dog brug for håndværkserfaring. Du skal også bruge meget mere tid og penge på dyrere solur.\nMed vores konstruktionsmanual er det nemt at fremstille en smuk og fungerende pap-solur, som du maler efter din idé, og hvorfra du kan aflæse din aktuelle lokale tid. For håndværksmæssige færdigheder er det ved siden af paperversionen, bestemt design af en solur af træ, marmor eller granit, der er interessant at dekorere din egen have med et særligt ædel dekorationsobjekt.\nTinker solur og læs den aktuelle lokale tid\nMed pap, Geodreieck, kompas, pen, skærer, tape og kompas\nSkær firkantet med 20 cm sidelængde\nTegn en cirkel med en diameter på 20 cm\nTegn 24 "cirkelstykker" med en 15 ° vinkel ved hjælp af Geodreieck\nMærk skiven ved hjælp af billedskabelonen\nFind bredden i din egen by og skab skygge\nSkær spalter i urskive og skygge donatrekant\nIndsæt skive- og skyggedispenser i hinanden\nSkær bundpladen ud med 20 x 25 cm\nTegn linjer nord-syd og vest-øst\nPlacer solur på bundpladen og lim alt sammen\nRet mod nord med et kompas\nSkygge angiver det aktuelle klokkeslæt\nAlternativer: med træ, granit, marmor eller fliser og messing eller rustfrit stålstænger\nCopyright Hæklet babytøj: Instruktioner: Lav solur og juster korrekt - Hæklet babytøjLæs Mere


Apartment l'Hacienda i Le Barcares til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment l'Hacienda\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment Hacienda Le Barcares et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Le Barcares. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Hacienda Le Barcares sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af familieværelse.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder altan/terrasse, tekøkken, bruser, siddeområde, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartment Hacienda Le Barcares til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Le Barcares.\nDu bedes give Apartment l'Hacienda besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 300 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Dansk rigmand investerer stort i dansk eSportsorganisation - Esportsmagasinet.dk\nDen tidligere bankdirektør i Saxo Bank, Lars Seier Christensen, investerer stort i dansk eSport.\nCykeldækkene hos Team Virtu Pro-Veloconcept er nærmest ikke blevet pumpet færdige, inden holdets nye storsponsor Lars Sejer Christensen, kaster sig ud i endnu en investering. Denne gang i eSport.\nOmkring 30 repræsentanter fra den danske presse, var tirsdag middag samlet på Campus Vejle, hvor man finder en af landets mest omtalte Gymnasier blandt gamere. Her kan eleverne nemlig kombinere en studentereksamen med en målrettet træning og uddannelse indenfor eSport.\nLokationen var derfor velvalgt, da Lars Seier Christensen skulle annoncere sin nye investering i Tricked eSports.\n“Jeg er temmelig sikker på, at vi indenfor kort tid vil se meget mere eSport på de traditionelle tv-stationer. Det er et marked, der omsætter for 5 mia. på verdensplan, så derfor er det oplagt for mig at gå ind i,” siger Lars Seier Christensen og fortsætter:\n“Jeg har først og fremmest investeret i Tricked eSport for at blive klogere på e-sporten. Det er efterhånden umuligt at gå en tur eller sidde i et fly uden, at der sidder en fyr, og ser eSport eller selv spiller med. Når det lige blev Tricked Esport, er det fordi, Tricked Esport er den største e-sportsorganisation i Danmark, og de har en klar og ambitiøs forretningsplan. Tricked Esport skal være mere og andet end en sportsklub, men også en talentfabrik, og samarbejdet med Vejle Sportscollege har derfor været en vigtig faktor”, siger Lars Seier Christensen.\nDet var Tricked eSport, der endte med at blive klubben, som Seier Capital smed penge efter, og det er der en ganske god grund til.\n“Vi fik en gennemarbejdet og professionel henvendelse, og da de samtidig har samarbejdet med Campus Vejle, faldt valget på dem,” siger han.\nSeier Capital investerer nu både i ishockey, cykling og eSport, og samarbejdet med Bjarne Riis kommer også til at have en afsmittende effekt på Tricked.\n“Bjarne kommer til at arbejde med spilleren på samme måde, som han har gjort det med konventionelle sportsudøvere. Han har stor erfaring med teamwork, og det er i bund og grund det samme, om man spiller Counter-Strike eller kører cykelløb,” siger han.\nMorten Høj Jensen, der er medstifter af Tricked eSport ser også stor muligheder i samarbejdet.\n“Vi var på jagt efter en investor, og når en som Lars går ind i det, så er det både godt for vores organisation, men også for dansk eSport som helhed. Det vil også sende et signal om seriøsiteten i eSporten,” siger han.\nCS:GO fifa seier capital Tricked\t2016-08-16\n16. august 2016 at 19:11\nHvordan ved i han investerer stort? – Kender redaktionen det aktuelle beløb? Stort i forhold til hvad. Lidt malplaceret tillægsord\n21. august 2016 at 22:40\nHej Patrick.. Ja – jeg kender størrelsen på investeringen i runde tal, og det er et ret stort beløb i min optik, hvilket det med stor sandsynlighed ikke er i Lars Seiers øjne.\nDette er selvfølgelig en ganske subjektiv vurdering fra min side, som jeg har valgt at tage med i overskriften. Det kan man mene om hvad man vil.


Løbe date – Microcut\nI morgen har jeg en masse planer – blandt andet en løbe date med Nicki! Pueha det bliver hårdt for os. Især Nicki. Han har slet ikke motioneret det sidste lange stykke tid. Men han plejer nu at være ret god til at komme efter det.\nMen jeg skal lave så meget mere end at løbe i morgen. Jeg skal også ud og ride, og ordne stald. Det bliver dejligt at få Lady hjem i morgen, så jeg kan ride en god lang tur. Jeg håber vejret bliver okay! Indtil videre ser det da i hvert fald ud til at blive udmærket.\nKære lille Amalie


Wozniacki er ude af US Open - Tennis Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportAlle nyhederBoksningCyklingFodboldGolfHåndboldIshockeyMotorsportTennisØvrig sportWebtvDanske Spil Caroline Wozniacki blev behandlet for sin knæskade undervejs i kampen. Foto: BILL KOSTROUN\nWozniacki er ude af US Open\n20:48Gus Hansen lægger 750.000 kroner for at spille med i pokerturnering20:39Gus Hansen klar til million-turnering19:16Sløjt år får Jonas Klausen til at droppe WSOP17:04Greg Merson: – Ønskes: Adgangsbillet til verdens største spil i Macau14:30Mickey Petersen på Shaun Deebs Top 10-liste\tOnsdag den 29. august 2012, 03:36\nCaroline Wozniacki tabte 2-6, 2-6 til ukendt rumæner.\nCaroline Wozniacki kom ikke langt ved årets udgave af US Open.\nDen tidligere danske verdensetter må se sig slået ud allerede i første runde, hvor hun tidligt onsdag dansk tid blev sat på plads af Irina Begu fra Rumænien med cifrene 2-6, 2-6.\nFør kampen stod det klart, at den danske tennisspiller stadig er mærket af den knæskade, som i sidste uge tvang hende til at trække sig fra WTA-turneringen i New Haven. Under kampen mod rumæneren var Wozniacki atter plaget af smerter.


Kategori:4t Valgfag til Folkeskolen - HTX-Arduino\nKategori:4t Valgfag til Folkeskolen\nDette forløb kan anvendes til et valgfag i folkeskolen, som skal afvikles over en meget kort periode. Aktuelt er det afviklet som 2 gang 2 timer mandag og tirsdag uge 8 i 2019.\nKursets formål er at give en introduktion til Arduino som en programmerbar komponent, der kan interagere med brugerne og med elektroniske kredsløb, så deltagerne får en viden om hvordan apparater, hvor der indgår programmerede dele, fungerer og fremstilles.\nKursets indhold bliver primært hands-on med udgangspunkt i det materiale der ligger på denne wiki og vil også indgå som en del af evalueringen og videreudviklingen af materialet. Der vil i løbet af kurset være nødvendige teori-oplæg, der sikrer de basale teknikker inden for programmering ligesom der vil være styrede udviklingsforløb, men der kommer også mulighed for individuelle sideskud på de miniprojekter der tages udgangspunkt i.\nKurset stiler ikke mod at der skal skrives selvstændig kode i løbet af kurset, men at deltagerne skal få lysten til at kunne skrive kode, samt at de ser hvad kode egentlig er.\nLektier i kurset\nI det afprøvede kursus er der ikke anvendt lektier.\nHvis man ønsker at der skal gives lektier for i kurset, så kan man bruge de sider der henvises til på siden Undervisningsplan_4t_Valgfag. Det kan også være en fordel at anvende den Læsevejledning_4t_Valgfag der er lavet.\nSider i kategorien "4t Valgfag til Folkeskolen"\nDe nedenstående 5 sider er i denne kategori, ud af i alt 5.\nLæsevejledning 4t Valgfag\nMaterialer til 4t Valgfag\nSlides til Undervisning\nUndervisningsnoter 4t Valgfag\nUndervisningsplan 4t Valgfag\nHentet fra "http://www.htx-arduino.dk/index.php?title=Kategori%3A4t_Valgfag_til_Folkeskolen&oldid=637"\nDenne side blev senest redigeret 8. februar 2019 kl. 17:10.


Amager – Online-Apotek\nby Webmaster - juni 13, 2014 juni 13, 2014\nFå en læge leveret til døren\nDen ofte lange ventetid hos den offentlige lægevagt kan være til stor gene for mange patienter. Men nu starter en læge et alternativ, hvor man er sikker på at få hurtig hjælp.\nFredag aften og barnet har 39 i feber. Forældrene ringer til den offentlige lægevagt og får besked om, at der er 3 timers ventetid. I stedet må de starte bilen og tage ind til vagtlægekonsultationen for dér at vente på at blive undersøgt af en læge.\nDet er situationer som denne, der har fået læge Tue Christoffersen til at starte firmaet Privatlægen. Man kan ringe til Privatlægen døgnet rundt og med kort ventetid få besøg af en kompetent læge.\n"Det er ingen hemmelighed, at den offentlige lægevagt i København har nok at se til", forklarer læge Tue Christoffersen, "det betyder, at mange patienter må nøjes med en vejledning over telefonen, selvom de gerne ville tilses af en læge". Privatlægen kører ud til patienten og foretager undersøgelsen. Hvis der er behov for det, får patienten også udleveret akut medicin og recept.\nEt supplement, ikke en konkurrent\n"Fordelen ved at kontakte os er, at man hurtigt og med minimal ventetid kan blive tilset af en læge. Derudover har vi altid god tid hos patienten", fortæller Tue Christoffersen. "Ved at bruge os, slipper man altså for at skulle tilbringe timer i et venteværelse eller at tage en taxi til døgnapoteket."\nPrivatlægen er et supplement og ikke en konkurrent til den offentlige lægevagt. "Vi træder til i situationer hvor patienten vil tilses af en læge i eget hjem uden at skulle vente i flere timer". Samtidig understreger Tue Christoffersen, at Privatlægen ikke er et alternativ til den praktiserende læge.\nPrivatlægen dækker København, Amager, Frederiksberg samt omegnskommunerne. Personalet er alle fuldt autoriserede læger med flere års erfaring. Privatlægen kører alle årets dage, døgnet rundt og prisen for en konsultation inklusiv kørsel og akut medicin er 900 kr. Læs mere på www.privatlaegen.dk\nTue Christoffersen er uddannet læge i 2000 og har arbejdet på hospitaler i Esbjerg, Kolding, Slagelse, Sverige og senest på Rigshospitalet.\nNy elcykel-kampagne skal få flere til at cykle til arbejde\nMandag den 3. marts 2014 indleder Gentofte Kommune og syv andre kommuner sammen med otte hospitaler den toårige kampagne Test en elcykel. Kampagnen skal vise borgerne, at der er mange fordele ved at tage elcyklen, frem for bilen, til arbejde.\nTest en elcykel  og få en flyvende start på en sundere hverdag. Sådan lyder opfordringen, når otte kommuner og otte hospitaler i Region Hovedstaden fra uge 10 kickstarter den kampagne, der skal få flere pendlere til at bruge transporttiden som daglig motion.\nKampagnen Test en elcykel tilbyder Gentofte-borgere, der normalt kører i bil og har mere end fem km til arbejde, at prøve en elcykel i tre måneder. I prøveperioden har testpersonerne mulighed for at konkurrere mod hinanden om at køre flest kilometer og flest ture på elcyklen. Cykelturene kortlægges via en app, som testpersonerne henter ned på deres smartphone. På websitet www.testenelcykel.dk kan deltagerne se de tilbagelagte ture og deres placering på ranglisten.\nBorgere i Gentofte Kommune kan tilmelde sig kampagnen på www.testenelcykel.dk\nStørste fælles fremstød\nKampagnen er det største, samlede danske fremstød for elcykler til dato. Samlet set kommer 1.700 personer i perioden 1. april 2014 til 1. juni 2016 til at prøvekøre en elcykel. 1. april kører de første 20 testpersoner i Gentofte af sted på en elcykel. Kampagnens målsætning er, at tre ud af fem testpersoner efter prøveperiodens ophør, vælger at pendle til arbejde på en elcykel. Flere elcykler på vejene vil kunne nedbringe trængslen og CO2-udledningen fra transporten.\nMange flere kan få gavn af elcyklen\nElcyklen er et oplagt transportmiddel til personer, der gerne vil dyrke daglig motion, men som ikke ønsker at møde svedige op på arbejde. Eller som har svært ved at tage sig sammen til at cykle, hvis det blæser eller er bakket. I kampagnen Test en elcykel får borgerne mulighed for at afprøve, om elcyklen passer ind i deres dagligdag, fortæller formand for Teknik og Miljøudvalget i Gentofte Kommune Lisbeth Winther.\nPartnerne i Test en elcykel er: Kommunerne: Albertslund, Ballerup, Frederiksberg, Gentofte, Gladsaxe, Høje-Taastrup, Odense og Roskilde. Følgende hospitaler i Region Hovedstaden: Bornholm, Herlev, Rigshospitalet, Frederiksberg & Bispebjerg, Glostrup, Gentofte, Amager & Hvidovre, samt Nordsjælland.\nKampagnens budget er ca. 7,5 mio. kr., hvoraf Region Hovedstaden og Vejdirektoratets Cykelpulje støtter projektet med knap 5 mio. kr.\nby Webmaster - marts 18, 2013 marts 18, 2013\nFitforKids – DKs største vægttabsprogram til børn\nKort før jul fik Danmarks ældste vægttabsprogram til børn FitforKids en fantastisk julegave fra Kulturministeriet; foreningen blev i konkurrence med 70 andre ansøgere udvalgt til at modtage tilskud fra Kulturministeriets og Velfærdsministeriets pulje Idræt for vanskeligt stillede børn. Tilskuddet lyder på i alt kr. 368.000 og giver mulighed for at tilbyde ressourcesvage børn og familier i Storkøbenhavn gratis pladser på de eftertragtede FitforKids–hold i hele 2009.\nPuljen er på 10.0 mio. kr. årligt i 4 år og der blev ved denne uddeling bevilget i alt 12.7 mio. kr. til 30 projekter.\nFitforKids står nu til at åbne nye hold i kommunerne Brøndby, Ishøj og Høje Tåstrup.\nDermed bliver FitforKids Danmarks største og mest udbredte tilbud til børn, der kæmper med overvægt. FitforKids konceptet, der kombinerer fitness, kostvejledning og et særligt motivationsprogram, kører i forvejen hold på Amager, i Tingbjerg, Vanløse, Ballerup og på Frederiksberg. Med de nye hold har flere end 250.000 børn og unge i Storkøbenhavn mellem 7 og 15 år mulighed for at gå til FitforKids!\nIndehaver af Helsekompagniet Tina Thomsen, der har grundlagt FitforKids, udtaler: "Vi er utrolig stolte af at få, hvad vi oplever som en blåstempling af vores vægttabsprogram ved at få del i midlerne fra Kulturministeriet og Velfærdsministeriet. Vi har arbejdet i 10 år på at få anerkendt vores program, der har kørt siden 1998 og med bevillingen kan vi nu skabe endnu bedre forhold for en af de svageste grupper i vores samfund."\nPelle Plesner, Chefinstruktør i FitforKids supplerer: "Hidtil har behandlende tilbud til overvægtige børn været midlertidige og enkeltstående programmer udviklet indenfor kommunegrænsen. FitforKids går på tværs af kommunegrænser og samler det bedste fra alle programmer. Vi får nu et meget større erfaringsmateriale at videreudvikle på. Det er helt unikt og utrolig spændende."\nBlandt de nye initiativer bliver personlige profiler til børnene på www.fitforkids.dk , familie–kostvejledninger, uddannelse af ældre elever i folkeskolen til juniorinstruktører, kurser i praktisk kostvejledning til idrætslærer i folkeskolen samt en kostrådgivnings–hotline.\nFitforKids er en NON–PROFIT folkeoplysende forening, der ifølge vedtægterne har som formål: "at virke til oplysning om, udvikling og afvikling af vægttabs– og træningsforløb, specifikt tilrettelagt for overvægtige og idrætsusikre børn i alderen 7 – 15 år. I foreningens bestyrelse sidder blandt andet tidligere formand for det Nationale Råd for Folkesundhed, prof. dr. med. Bente Klarlund Petersen, direktør Jørgen Ramskov, Nimbus Film/TV og direktør Michelle Hviid, Running Dinner.\nby Webmaster - marts 17, 2013 marts 17, 2013\nDanmarks største vægttabsprogram til børn\nBåde spørgsmål og svar på borgermøde\nHvorfor skal alle hospitaler fornyes Hvordan sikrer I bedst mulig kvalitet for borgerne i akutmodtagelsen Hvorfor reklamerer I ikke for jeres fantastiske ambulancer\nDer var både spørgsmål og svar ved et borgermøde på Hvidovre Hospital tirsdag den 12. april om Region Hovedstadens nye Hospitals- og Psykiatriplan 2020, som fremtidssikrer landets største hospitalsvæsen.\nDet første af fire borgermøder\nBorgermødet var det første af fire borgermøder, og mødet på Hvidovre Hospital handlede primært om den sydlige del af regionen kaldet planlægningsområde Syd og dermed konsekvensen for borgerne på den københavnske Vestegn og på Amager.\nEndnu bedre hjælp\nEssensen af Hospitals- og Psykiatriplan 2020 er endnu bedre hjælp i telefonen, når skaden er sket, eller vi bliver syge. Hurtigere og nemmere adgang til eksperterne på hospitalet døgnet rundt. Mere ambulant behandling og flere enestuer for de psykiatriske patienter.\nPlan i høring\nPlanen er nu i høring, og her spiller borgermøderne en vigtig rolle.\n– Jeg håber, at borgerne her på Hvidovre Hospital fik en fornemmelse af linjerne i den nye hospitals- og psykiatriplan, og at de efterfølgende har en tryghed for, at vi politikere har tænkt os om i planen, siger regionsrådsformand Vibeke Storm Rasmussen (S) efter mødet.\nNybyggeri på Hvidovre Hospital\nPå borgermødet fortalte hospitalsdirektør Torben Ø. Pedersen om det kommende byggeprojekt på Hvidovre Hospital.\n– Vi skal bygge den 3. etape, som var planlagt, men aldrig bygget færdig, og vi skal have mere lys og luft ind i hospitalet, siger Torben Ø. Pedersen.\nNye rammer på Glostrup Hospital\nLigeledes fortalte hospitalsdirektør Klaus Lunding om byggeplanerne på Glostrup Hospital.\n– Der skal bygges nye rammer for patienter med rygmarvsskade og hjerneskade, og genoptræningsfaciliteterne skal forbedres. Fremover skal vi være specialhospital for hjerne, ryg og øjne, siger Klaus Lunding.\nMere ambulant behandling\nOgså i psykiatrien skal der bygges nyt, bl.a. på Psykiatrisk Center Hvidovre.\n– Der skal være en ny stor akutmodtagelse, og på sigt skal vi have moderne enestuer til alle. Behandlingen i psykiatrien skal være mere individuel, intensiv og ambulant, siger Martin Lund, der er direktør i Region Hovedstadens Psykiatri.\nHøringsfrist 13. maj\nRegion Hovedstaden har inviteret til i alt fire borgermøder, inden høringsfristen for Hospitals- og Psykiatriplan 2020 udløber den 13. maj.\nMøderne varer to timer fra kl. 19.00 – 21.00 og de næste tre finder sted:\n27. april: I planlægningsområde Byen på Bispebjerg Hospital\n2. maj: I planlægningsområde Midt på Herlev Hospital\n4. maj: I planlægningsområde Nord på Hillerød Hospital\nDet er også muligt at komme med kommentarer på mailadressen hospitalsplan@regionh.dk.\nHospitals- og Psykiatriplan 2020 skal endeligt vedtages på Regionsrådsmødet den 21. juni 2011.\nVibeke Storm Rasmussen (S) – telefon 43 64 25 21\nHospitalsdirektør Torben Ø. Pedersen telefon 38 62 21 50\nHospitalsdirektør Klaus Lunding telefon 21 46 60 30\nDirektør for Region Hovedstadens Psykiatri Martin Lund telefon 29 45 46 66\nPressevagten i Region Hovedstaden mobil 70 20 95 88\nby Webmaster - januar 24, 2013 januar 24, 2013\nKøbenhavns Firma Sport kåret til årets motionsby 2009\nDansk Firmaidrætsforbund har den 3. november 2009 kåret Københavns Firma Sport til årets motionsby 2009.\nDansk Firmaidrætsforbunds motionsaktiviteter er populære i hele København. Således er der i løbet af sommerhalvåret masser af muligheder for at dyrke motion i København uanset alder og køn.\nKøbenhavns Firma Sport har fire motionsaktiviteter på programmet – og de gode resultater med disse motionsaktiviteter har været udslagsgivende for valget af Københavns Firma Sport til årets motionsby.\nHvert år den 1. april går starten til både Motionstouren og Tour de pedal.\nMotionsklubben Amager, under Københavns Firma Sport, har siden 2002 været de sikre vindere af Motionstourens pokal for flest motionsture til fods – senest i år, hvor de mange glade motionister har “trampet” 37.642 km fordelt på 4.734 ture.\nTour de pedal arrangeres af to klubber i København. Også her er Motionsklubben Amager på spil, men også seniorsportsforeningen IF32 Motion og Trivsel i Glostrup, tilbyder Tour de pedal hele sommeren igennem. De to klubber har tilsammen cyklet 1106 ture på i alt 24.936 km.\nIF32 Motion og Trivsel står også bag årets velbesøgte Panterdag for seniorer i København.\nEndelig arrangerer Københavns Firma Sport løbearrangementet Danmarksstafetten, som er et stafetløb,hvor deltagerne typisk stiller op med deres kollegaer på virksomhedshold.\nby Webmaster - november 9, 2012 november 9, 2012\nPolitiets Idrætsforening og Danmarks Cykel Union arrangereer søndag den 29. august 2010 Copenhagen Cycling i samarbejde med Wonderful Copenhagen, Kræftens Bekæmpelse m.fl.\nArrangementet kan have betydning for afviklingen af trafikken i København.\nDer afvikles følgende cykelarrangementer\nMotionsløb, 120 km (amatører)\nMotionsløb (befæstningsrute), 68 km (amatører)\nMotionsrace, 120 km (amatører)\nCykelsighseeing, 25 km (amatører)\nEliteløb, 70 km (elite)\nMotionsløb og motionsrace, 120 km\nMotionsløbet starter kl. 0800 fra Slotsholmsgade og kører ud af København uden ledsagelse (på cykelstier). Løbet køres efter færdselslovens bestemmelser uden følgeskab af politiet – men dog under kontrol og vejvisning.\nMotionsracet starter kl. 1000 fra Slotsholmsgade og kører ud af København under ledsagelse af færdselspolitiet til Bellevue Strand hvor den endelige start går. Løbet vil blive escorteret af politiets motorcykler, ligesom der er trafikmarchals og følgebiler med.\nBegge løb returnerer til København, hvor der er mål på Slotsholmen ved Christiansborg Slotsplads.\nSe rutekort over motionsløbet og motionsracet her\nMotionsløb (befæstningsrute), 68 km\nKøbenhavns Befætningsrute kører fra Slotsholmen rundt i 9 kommuner i Storkøbenhavn. Deltagerne kommer rundt med direkte udsyn til en række af de gamle befæstningsværker samt en længere tur på hele 14 km langs Vestvolden.\nSe rutekort over befæstningsruten her\nCykelsightseeing, 25 km\nStart- og mål på Slotsholmen, herfra til Christianshavn, Holmen, Operaen, Amager Strandpark, Kastrup Havn og retur til Christianshavn, hvorfra der køres under Langebro og videre til Islands Brygge, inden der afslutningsvis kører over til Fisketorvet og videre til mål.\nDer køres på en kontrolleret rute, endvidere er der MC eskorte hele vejen.\nEliteløb, 70 km\nRytterne dyster på den historiske og udfordrende 1,6 km lange rundstrækning “Rundt om Christiansborg”, der skal gennekøres 40 gange.\nDen afspærrede rute er: Slotsholmsgade, Rigsdagsgården, Tøjhusvej, Bryghusgade, Christiansbrygge, Slotholmsgade.\nYderligere oplysninger kan hentes på hjemmesiden: www.copenhagencycling.dk\nby Webmaster - november 8, 2012 november 8, 2012\nElektrisk betjente senge\nPatienterne i Region Hovedstaden kan se frem til bedre forhold i form af nye elektrisk betjente senge, der giver patienterne mulighed for selv at indstille sengen efter behov. Sengene vil også komme de mange sygeplejersker og andet sundhedspersonale til gavn i form af bedre arbejdsstillinger.\nGavner både patient og personale\n– Enhver der har prøvet at være svag og være på et hospital kan forstå, hvilken lettelse det er selv at kunne hæve hovedgærdet. Eller hvilken sikkerhed det giver selv at kunne sænke sengen, når man skal på toilettet. For slet ikke at tale om hvilken aflastning det er for medarbejderne, at patienterne selv kan klare de ting, siger regionsrådsformand Vibeke Storm Rasmussen (S).\nDe nye senge har en række justeringsmuligheder, som patienten fra liggende tilstand selv kan betjene, f.eks. hældning på sengen og højderegulering. Det er hensigten at udskifte både nedslidte eksisterende elsenge og gå fra almindelige hospitalssenge til de nye senge.\nEt incitament til hurtigere at svinge sig ud over sengekanten\n– De nye senge vil formentlig betyde, at patienterne oplever en øget kvalitet i deres ophold på hospitalerne. Det giver også patienterne et incitament til hurtigere at svinge sig ud over sengekanten, hvilket kan betyde, at man kommer hurtigere på benene igen efter behandling, siger ledende overlæge Benn Duus fra Ortopædkirurgisk Afdeling på Bispebjerg Hospital.\nDer er i alt afsat 38,9 mio. kr. til indkøb\nVibeke Storm Rasmussen, Regionsrådsformand, Region Hovedstaden, 43 64 25 21 (hjemme)\nLedende overlæge Benn Duus, Ortopædkirurgisk Afdeling, Bispebjerg Hospital, mobil 28 26 24 86\nPressevagten i Region Hovedstaden, 70 20 95 88\nby Webmaster - september 1, 2012 september 1, 2012\nSundhedsspor skal sætte danskernes puls i vejret\nMiljøminister Ida Auken og sundhedsminister Astrid Krag vil have danskerne til at motionere på et af de mere end 50 Sundhedsspor, der findes lige uden for hoveddøren i den friske, grønne natur.\nHvis danskerne skal ud af starthullerne og komme i form, er det ikke længere nødvendigt at melde sig ind i et motionscenter. Naturen står klar med kilometervis af udfordringer, der kan være med til at få pulsen i vejret og få konditallet til at stråle.\nDer findes allerede over 50 Sundhedsspor rundt omkring i landet, og miljøminister Ida Auken har en ambition om, at yderligere 15 spor skal være klar inden for det næste år. Derfor har hun skrevet til landets kommuner for at invitere dem til at samarbejde om de sunde spor.\n– Vi skal skabe gode muligheder for, at befolkningen kan motionere i det fri tæt på, hvor de bor, og derfor må vi samarbejde på kryds og tværs. Staten har store, bynære naturområder, som vi meget gerne stiller til rådighed for kommuner, sportsforeninger og virksomheder. Så håber jeg, at de mange tusind motionister og mange flere nye vil tage en tur på Sundhedssporene, siger miljøminister Ida Auken. Hun indviede i dag et nyt Sundhedsspor ved Ørestad på Amager sammen med sundhedsminister Astrid Krag.\nNaturens aktive rolle som grønt motionsrum er baseret på et svensk koncept, hvor en afmærket rute i naturen danner grundlag for et personligt træningsprogram, så man kan overvåge sit kondital. På den måde forbedrer man sit personlige kondital i stedet for at måle sig i forhold til andres kondition. Bedre kondition giver overskud, energi og et bedre helbred.\n– Vores sundhedspolitik skal begynde langt fra hospitalerne, hvis vi skal forebygge sygdomme. Og vi ved, at motion er sundt og gavner hele vejen rundt. Det gælder for eksempel diabetes, som rammer stadig flere danskere, og det gælder stress og depression og mental trivsel generelt. Så jeg vil gerne opfordre alle til at tage familien under armen og besøge de nye Sundhedsspor, som vi har rundt om i landet, siger sundhedsminister Astrid Krag.\nby Webmaster - juli 28, 2012 juli 28, 2012\nUnikt løbskoncept for hele familien\nMax 100 Løbet er et vaskeægte familievenligt løb. Her bestemmer du selv starttidspunkt og distancen for turen på en lækker og flad rute rundt i Amager Fælled i Ørestad. Og som deltager i Max 100 Løbet løber du ikke kun for motionens skyld, men også for at lære om den knappe ressource af drikkevand fra dansk grundvand som vi alle skal blive bedre til at spare på.\nMax 100 Løbet finder sted mandag den 6. juni 2011 i Ørestad fra kl. 17.00\nMax 100 Løbet er et unikt motions- og familieløb. Løbet er nemlig bygget op omkring et fleksibelt løbskoncept med flydende start, der gør det muligt for den travle motionsglade familie at deltage, fordi de ikke behøver at stresse for at komme ud af døren for at være fremme inden startskuddet går på et fastlagt tidspunkt. Max 100 Løbets flydende start betyder kort sagt, at du selv kan bestemme, hvornår du vil starte.\nLøb så langt du vil\nMax 100 Løbet tilbyder også meget fleksible rutedistancer på 2,5 km, og 5, 10 og 20 km. Det betyder, at hele familien kan deltage aktivt i Max 100 Løbet. Far og lille Anton løber sammen med mor i 2,5 km, hvorefter mor har lyst til at løbe lidt længere og tager 5 km mere. Imens hygger far og Anton sig i målområdet med vandsparetips og aktiviteter for både børn og voksne. Max 100 Løbet er nemlig en del af kampagnen Max 100 spar mere vand , som har til formål at få vandforbruget i de københavnske hjem ned til Max 100 liter om dagen pr. person.\nSamtidigt med at børnene får en sjov og aktiv motionsoplevelse, har de også mulighed for at lære mere om vand og vandbesparelser. Aktiviteterne foregår i start- og målområdet, hvor Københavns Energis vandhelt Max 100, hans veninde Maxine og Vandskurken giver børnene en sjov og lærerig oplevelse af, hvorfor det er vigtigt at spare på vandet.\n– Motionsløb er populært, men ingen løb er designet til at passe til hele familien. Med Max 100 Løbet har vi skabt et unikt løbskoncept, der passer til den travle familie. Motionsløb er ikke kun for mor og far eller for børnene alene ved særlige arrangementer for de mindste, siger vandsparerådgiver Charlotte Storm fra København Energi.\nGratis deltagelse for københavnske skoleelever\nEt samarbejde mellem Københavns Kommune og Københavns Energi gør det muligt at tilbyde alle skolebørn i Københavns Kommune en gratis motionsoplevelse, der både er sjov og lærerig. Alle skolebørn i de københavnske kommuneskoler modtager i løbet af foråret invitationer og tilmeldingsinformation gennem kommunens skoletjeneste.\nAlle deltagende skolebørn får en gratis specialdesignet og miljørigtig drikkedunk med hjem til minde om Max 100 Løbet.\nHvorfor løbe for vandet i København\nHvert år flytter næsten 10.000 nye borgere til København. Det betyder, at vandforbruget er hårdt spændt for. Faktisk forholder det sig sådan, at københavnerne bruger for meget vand, og der bør sætte kraftigt ind for, at der spares på vandet. Samtidig er København ikke selvforsynende med vand en tredjedel af vandet kommer fra kildepladser rundt om på Sjælland, hvoraf flere er truet af faldende grundvandsstand og nedsivning af pesticider fra omkringliggende marker. Det problem sætter Københavns Energi igen i år fokus på med en større kampagne, som Max 100 Løbet er en del af.\nFakta om Max 100 Løbet\nMax 100 Løbet finder sted mandag den 6. juni 2011 i Ørestad fra kl. 17.00, der er start på Amager Fælled, start- og målområdeområdet er placeret lige ved Metrostation DR Byen.\nDet koster 145 kr. at deltage i Max 100 Løbet i Amager Fælled i Ørestad, og alle betalende deltagere i Max 100 Løbet får:\nEn Max 100 løbe T-shirt\nEn specialdesignet og miljørigtig drikkedunk\nProfessionel tidtagning med chip af Ultimate\nMulighed for at løbe fra 2,5 km til hvor langt du kan nå på 2 timer.\nLæs mere om Max 100 Løbet og tilmeld dig løbet på www.ke-max100.dk